b'\n_START_ARTICLE_\nColin Wilson\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nWilson ble f\xc3\xb8dt og vokste opp i Leicester. Hans far arbeidet p\xc3\xa5 en skofabrikk. Wilson sluttet p\xc3\xa5 skolen som 16-\xc3\xa5ring, arbeidet i et varehus, et arbeid han mislikte, og leste litteratur p\xc3\xa5 fritiden. Deretter vendte han kortvarig tilbake til skolen som labassistent, men fant ut at han hadde mistet sin gl\xc3\xb8d for vitenskap. Han arbeidet deretter som offentlig tjenestemann f\xc3\xb8r han i 1949 ble innrullert og tilbrakte seks m\xc3\xa5neder som kontormedarbeider i det britiske flyv\xc3\xa5penet. Han greide \xc3\xa5 bli kastet ut av tjenesten ved \xc3\xa5 hevde at han var homofil.\n_START_SECTION_\nUtenfor sirklene\n_START_PARAGRAPH_\nForlaget Victor Gollancz Ltd publiserte i 1956 Wilsons f\xc3\xb8rste bok, The Outsider. Wilson var da 24 \xc3\xa5r gammel. Boken ble utgitt p\xc3\xa5 norsk under tittelen Utenfor sirklene. I denne boken unders\xc3\xb8kte Wilson rollen den sosialt utenforst\xc3\xa5ende spiller i verker av Albert Camus, Jean-Paul Sartre, Ernest Hemingway, Hermann Hesse, Fjodor Dostojevskij, William James, Friedrich Nietzsche, T. E. Lawrence, Vaslav Nijinskij og Vincent van Gogh. Wilson diskuterte sin oppfattelse av den sosiale fremmedgj\xc3\xb8ringen i deres tekster. Boken ble en bestselger, og bidro til \xc3\xa5 popularisere eksistensialismen i datidens Storbritannia. Wilson ble sp\xc3\xa5dd en lysende karriere, selv om enkelte kritikere mente \xc3\xa5 se noe av autodidaktens forenklinger i verket hans.\n_START_SECTION_\nLitter\xc3\xa6rt virke etter bokdebuten\n_START_PARAGRAPH_\nWilson ble ansett som en av britisk litteraturs \xc2\xabsinte unge menn (Angry Young Men)\xc2\xbb p\xc3\xa5 1950-tallet. Han var en av bidragsyterne til antologien Declaration, som inneholdt manifester av en rekke av disse "sinte unge menn". Han kom ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 trykk i en antologien Protest: The Beat Generation and the Angry Young Men. Wilson og hans venner Bill Hopkins og Stuart Holroyd ble av noen ansett som en undergruppe av de sinte unge menn, fordi disse tre var mer opptatt av \xc2\xabreligi\xc3\xb8se verdier\xc2\xbb enn med liberal eller sosialistisk politikk. Kritikere p\xc3\xa5 venstresiden karakteriserte dem som \xc2\xabfascister\xc2\xbb, men kommentatoren Kenneth Allsop kalte dem for \xc2\xablovgiverne\xc2\xbb._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1960-tallet hadde Wilson i \xc3\xb8kende grad trukket seg tilbake fra b\xc3\xa5de eksistensialismen og virkelighetens realiteter og blitt interessert i metafysiske og okkulte temaer, inkludert UFOer. I 1971 utga han The Occult: A History med egen lesning av til dels kontroversielle navn som Aleister Crowley, George Gurdjieff, Helena Blavatsky, Franz Mesmer, Grigori Rasputin, og Daniel Dunglas Home, foruten kabbala og primitiv magi. Han skrev ogs\xc3\xa5 en biografi om Crowley, Aleister Crowley: The Nature of the Beast, og i denne biografien viser han ingen sympati for Crowley. Deretter utga han flere andre biografier, om blant andre Gurdjieff, Carl Jung, Wilhelm Reich, Rudolf Steiner, og andre. _NEWLINE_Wilson var opptatt av bevissthetstilstander utover den hverdagslige, og s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 de franske eksistensialistenes opplevelse av lede og \xc2\xabkvalme\xc2\xbb som et n\xc3\xb8dvendig forstadium til det han ans\xc3\xa5 \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en n\xc3\xb8dvendig frigj\xc3\xb8relse fra den borgerlige snusfornuft. Tidlig i karrieren definerte han en tilstand som han kalte \xc2\xabFaculty X\xc2\xbb, som han mente ga en \xc3\xb8kt opplevelse av mening med livet. Han ans\xc3\xa5 at mennesket burde bestrebe seg p\xc3\xa5 \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 \xc2\xabFaculty X\xc2\xbb-tilstanden, og ogs\xc3\xa5 dyrke sine telepatiske evner og oppfattelsen av esoteriske \xc2\xabenergier\xc2\xbb. Senere konsentrerte han seg om \xc3\xa5 utforske tilv\xc3\xa6relsen \xc2\xabutenfor sirklene\xc2\xbb. I sine senere arbeider \xc3\xa5pnet han for muligheten av et liv etter d\xc3\xb8den og n\xc3\xa6rmet seg spiritualismen.\n_START_SECTION_\nMorderens psykologi\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5de hans sakprosa og store deler av Wilsons skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re produksjon, fra krimromanen Ritual in the Dark (1960) og framover, har kretset om morderens psykologi \xe2\x80\x94 s\xc3\xa6rlig seriemorderen. Han har utvist stor interesse for seriemordere som Jack the Ripper. Ut fra sitt filosofiske st\xc3\xa5sted har Wilson fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 forklare seriemorderen psykologisk som en som p\xc3\xa5 grunn av et sykt sinn fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 komme ut av hverdagens innsnevrede bevissthet gjennom vold. Hans interesse for mord og voldskriminalitet har ogs\xc3\xa5 gitt seg utslag i encyklopediske verker som A Criminal History of Mankind (1984, revidert og oppdatert i 2005).'