b'\n_START_ARTICLE_\nUlla-F\xc3\xb8rreverkene\n_START_SECTION_\nPlanlegging\n_START_PARAGRAPH_\nUtnytting av vannet i omr\xc3\xa5det rundt det som skulle bli Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 ble tidlig aktuelt. Allerede i 1912 sa Stortinget ja til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe fallrettighetene til Ulladalselven. Dette var i en periode der Staten kj\xc3\xb8pte opp en rekke fallrettigheter med tanke p\xc3\xa5 senere kraftutbygging. Det ble klart at Ulladalselven m\xc3\xa5tte utnyttest sammen med F\xc3\xb8rreelven, og etter andre verdenskrig kj\xc3\xb8pte Staten fallrettighetene til elven fra en privatperson. Rundt 1960 var det intensiv utbygging av kraft, men Ulla-F\xc3\xb8rre ble ikke prioritert. Dermed ble omr\xc3\xa5det liggende uutbygd mellom flere anlegg, for eksempel R\xc3\xb8ldal-Suldal i nord og Otra i \xc3\xb8st._NEWLINE_F\xc3\xb8r utbyggingen ble vedtatt, hadde det i \xc3\xa5resvis blitt planlagt at kraften skulle benyttes mot J\xc3\xb8senfjorden i Hjelmeland (det s\xc3\xa5kalte F\xc3\xb8rrealternativet). N\xc3\xa6rmere anleggsoppstart ble det s\xc3\xa5kalte Suldalsalternativet lansert, og dette ble valgt p\xc3\xa5 bakgrunn av at det ville gi hele 40\xc2\xa0% mer kraft. I tillegg hadde alternativet lettere adkomst og bedre benytting av elvene s\xc3\xb8r for Suldalsvatnet. B\xc3\xa5de Suldal og Hjelmeland kommuner inns\xc3\xa5 at en strid om plassering ville v\xc3\xa6re negativt for begge, og de ble enige om en skattefordeling som skulle v\xc3\xa6re uavhengig av hvilket alternativ som ble utbygd. NVE gikk inn for Suldalsalternativet uten noen st\xc3\xb8rre strid, og Stortinget godkjente prosjektet i juni 1974.\n_START_SECTION_\nEierskap\n_START_PARAGRAPH_\nUlla-F\xc3\xb8rreutbyggingen ville ta vann fra, og dermed f\xc3\xb8re til ulemper for, andre kraftselskap. Derfor ga man Lyse Kraft og kraftselskapene i Otra eierandeler p\xc3\xa5 henholdsvis 7,8\xc2\xa0% og 7,5\xc2\xa0%. Det ble ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 denne tiden etablert et prinsipp om at vertsdistriktene skulle v\xc3\xa6re medeiere. Etter mye uenighet ble 15\xc2\xa0% av Statkrafts del gitt til Rogaland, og videre fordelt slik at Lyse Kraft fikk 10,2\xc2\xa0% og Haugesund Elektrisitetsverk 2,5\xc2\xa0% av det totale eierskapet. Sunnhordland Kraftlag overtok i 2016 Haugesunds Elektrisitetsverk sin andel.\n_START_SECTION_\nAnleggsarbeidet\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede to \xc3\xa5r f\xc3\xb8r vedtaket om utbygging kom de f\xc3\xb8rste anleggsarbeiderne til Suldal. Det var da klart at utbygging i en eller annen form ville komme, og man begynte \xc3\xa5 bygge infrastruktur til anlegget. En ny fylkesvei som ga Vadla veil\xc3\xb8sning allerede det \xc3\xa5ret utbyggingen ble vedtatt, ga innbyggerne i vertskommunene en tidlig smak p\xc3\xa5 det positive prosjektet f\xc3\xb8rte med seg. Suldal kommune fikk i anleggsperioden rundt 1000 nye innbyggere, og for en kommune som fra f\xc3\xb8r hadde 3600 innbyggere var det klart at man m\xc3\xa5tte til med mye tilrettelegging. Da kraftkronene senere begynte \xc3\xa5 rulle inn hadde kommunen omtrent blakket seg p\xc3\xa5 bygging av skoler og barnehager, og tilrettelegging av bolig- og anleggstomter. I tillegg var det sterk politisk uenighet i forbindelse med bygging av lagerhall og administrasjonsbygg, som kom i konflikt med dyrket mark p\xc3\xa5 Garaneset p\xc3\xa5 Sand. _NEWLINE_I starten var det et problem at det var for f\xc3\xa5 arbeidsfolk: Oljeindustrien var i ferd med \xc3\xa5 etablere seg i Stavanger, og Statkraft hadde ogs\xc3\xa5 en rekke andre anlegg under bygging. Man m\xc3\xa5tte satse p\xc3\xa5 oppl\xc3\xa6ring og unge krefter. Etter hvert som andre anlegg ble ferdige kom ogs\xc3\xa5 flere av de anleggsfolkene som hadde v\xc3\xa6rt med p\xc3\xa5 disse. Utbyggingen av Ulla-F\xc3\xb8rre varte derimot s\xc3\xa5 lenge at en del valgte \xc3\xa5 bosette seg, og fortsatte \xc3\xa5 bo der etter at anleggsarbeidet tok slutt. De lokale fikk ogs\xc3\xa5 anledning til godt betalt arbeid, og med det kom det en synlig velstands\xc3\xb8kning i kommunen. I arbeidsukene bodde arbeiderne i brakkeleirer. Den st\xc3\xb8rste var p\xc3\xa5 \xc3\x98vre Moen (rett ved Oddatj\xc3\xb8rndammen), der det bodde rundt 400 personer p\xc3\xa5 det meste. For \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 den s\xc3\xa5kalte brakkesyken (kjedsomhet ved lengre opphold i ensformige omgivelser) ble det satt opp en provisorisk idrettshall for arbeiderne. I leiren var det i tillegg post- og banktjenester, og det flere mil inn i fjellheimen. En annen leir, p\xc3\xa5 Beinlei, hadde hel\xc3\xa5rsdrift p\xc3\xa5 tross av plasseringen p\xc3\xa5 1100 moh. midt mellom de to hoveddelene av Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8. Det var ogs\xc3\xa5 leirer ved F\xc3\xb8rrevass og Storvatn. Antall ansatte var p\xc3\xa5 det meste (1983) rundt 1500, og leder for anleggsarbeidet var Jacob de Rytter Kielland._NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste hindringen i anleggsdriften underveis kom ved utsprengingen av tunnelen Saurdal-Sandsa. Det lakk hele veien vann gjennom fjellet, og dette m\xc3\xa5tte pumpes ut kontinuerlig. Under sprengingsarbeidet kom det plutselig en st\xc3\xb8rre vanninntrenging og arbeiderne m\xc3\xa5tte evakuere umiddelbart. Tunnelen ble raskt fylt opp med vann, og det tok flere m\xc3\xa5neder \xc3\xa5 pumpe den tom igjen. I motsetning til andre st\xc3\xb8rre kraftutbygginger p\xc3\xa5 denne tiden var det lite motstand fra verneinteresser, slik at anleggsarbeidet ble ikke hindret av aksjoner._NEWLINE_Ser man utbyggingstiden under ett, var infrastruktur hovedprioritet i starten. Kraftstasjonane ble satt i drift f\xc3\xb8r dammene ved Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 var ferdig utbygd; i mai 1982 kunne Kong Olav V \xc3\xa5pne Kvilldal kraftverk. Da var Hylen kraftverk allerede satt i drift. Oddatj\xc3\xb8rndammen, F\xc3\xb8rrevassdammen, og F\xc3\xb8rreskarddammen stod ferdig i 1986, Storvassdammen i 1988. Anleggsarbeidene ble offisielt avsluttet ved \xc3\xa5rsskiftet 1988/89, men etterarbeid og opprydding fortsatte ut 1989._NEWLINE_I forbindelse med utbyggingen ble det forskuttert en rekke veier i distriktet, og den viktigste var kanskje Suldalsveien, som ga veiforbindelse p\xc3\xa5 nordsiden av Suldalsvatnet og dermed hel\xc3\xa5rlig forbindelse til \xc3\x98stlandet. I tillegg ga denne forbindelse til Hylen innerst i Hylsfjorden, der det st\xc3\xb8rste utstyret til kraftverkene ble tatt i land (blant annet transformatorene).\n_START_SECTION_\nBl\xc3\xa5sj\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nDen viktigste delen av Ulla-F\xc3\xb8rre er magasinet Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8, en innsj\xc3\xb8 som er kunstig oppdemmet fra sm\xc3\xa5vann, elver og bekker rundt 1000 meter over havet. Tanken med et slikt stort magasin er \xc3\xa5 kunne utnytte dette mye i \xc3\xa5r med lite nedb\xc3\xb8r. Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 har s\xc3\xa5 stor magasinkapasitet at denne da kan produsere mye kraft, mens de mindre magasinene ikke har anledning til vanlig produksjon. N\xc3\xa5r det ikke er t\xc3\xb8rr\xc3\xa5r lengre, vil man utnytte magasinet i langt mindre grad for \xc3\xa5 fylle det opp igjen. Vannet har naturlige avl\xc3\xb8p i ulike retninger, og har dyp som ligger der det tidligere var mindre fjellvann. For \xc3\xa5 utnytte magasinet fullt ut er det derfor bygd vanntunneler mellom disse. Inntaket til tunnelen mot Saurdal kraftverk ligger ved Oddatj\xc3\xb8rndammen.\n_START_SECTION_\nDammer\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 demme opp Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8, ble det bygd fire store og en rekke mindre dammer. I tillegg ble det bygd mange til de mindre vannene i omr\xc3\xa5dene rundt, samt reguleringsdammen for Suldalsl\xc3\xa5gen (se under). De ble bygd enten som fyllingsdammer (der Storvassdammen og Oddatj\xc3\xb8rndammen er henholdsvis den st\xc3\xb8rste og h\xc3\xb8yeste i Norge) eller betongdammer (der F\xc3\xb8rrevassdammen (til venstre) er den st\xc3\xb8rste i Norge). Fyllingsdammene er bygde med stein ytterst, s\xc3\xa5 et lag med grus og s\xc3\xa5 en kjerne av finere materiale (f.eks. morenemasse). Unntaket er Storvassdammen, som har en kjerne av asfalt: Det var s\xc3\xa5 langt \xc3\xa5 transportere masse dit at man i stedet bygde et asfaltverk ved dammen. Betongdammen F\xc3\xb8rrevassdammen var ingeni\xc3\xb8rteknisk komplisert, og ble bygd uten armeringsst\xc3\xa5l. Siden det ikke var sand i n\xc3\xa6rheten brukte man et steinknuseri. Det anlegget ble etter anleggsslutt kj\xc3\xb8pt opp av Norsk Stein, som n\xc3\xa5 er en st\xc3\xb8rre bedrift ved Jelsa i Suldal.\n_START_SECTION_\nKraftverk\n_START_PARAGRAPH_\nFra Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 blir vannet utnyttet i tre trinn. Saurdal kraftverk bruker vannet fra Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 for \xc3\xa5 generere energi, men det kan ogs\xc3\xa5 pumpe vann fra 600-metersniv\xc3\xa5et og Sandsavatnet opp til Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8. Lenger ned mot Suldalsvatnet ligger det neste trinnet, Kvilldal kraftverk, Norges st\xc3\xb8rste m\xc3\xa5lt i installert effekt. Herfra renner vannet ut i Suldalsvatnet, f\xc3\xb8r Hylen kraftverk utnytter fallet fra Suldalsvatnet og ned til Hylsfjorden. St\xc3\xb8lsdal kraftverk utnytter bekker og mindre vann i omr\xc3\xa5det som ikke blir fanget opp av de andre kraftverkene. Det er samtidig ogs\xc3\xa5 et pumpekraftverk, og kan pumpe vann opp til 600-metersniv\xc3\xa5et fra blant annet Vassbottvatnet. Hjorteland pumpestasjon har samme funksjon, og pumper opp vann fra Mosvatnet. Her har man tre pumper a 2,2 MW.\n_START_SECTION_\nTunneler\n_START_PARAGRAPH_\nTil utbyggingen ble det sprengt ut over 100 kilometer tunneler, for \xc3\xa5 samle og lede vannet til og fra kraftverkene. For \xc3\xa5 utnytte energien i bekker og mindre vann, ble det bygd en lengre tunnel som tar inn vann der det er vann \xc3\xa5 hente. Denne tunnelen fungerer som, og blir ogs\xc3\xa5 ofte kalt, en takrenne, og har endepunkt som ligger vel fire mil fra hvarandre i luftlinje. Som ledd i tunnelboringen gjennomf\xc3\xb8rte man den f\xc3\xb8rste vellykkede fullprofils tunnelboringen i hardt fjell (8 km fra Glommedalen til Grasdalen).\n_START_SECTION_\nSuldalsl\xc3\xa5gen\n_START_PARAGRAPH_\nSuldalsl\xc3\xa5gen, en god lakseelv, var gjenstand for mye uenighet i planleggingsfasen. Grunnen var at for \xc3\xa5 regulere Suldalsvatnet til Hylen kraftverk, m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 elven reguleres. Striden stod om hvor mye vann som skulle slippes gjennom Suldalsdammen og ut i l\xc3\xa5gen. Statkraft s\xc3\xb8kte om tillatelse til \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve ut ulike vannf\xc3\xb8ringer, og det ble gjort omfattende forskning p\xc3\xa5 hvilken effekt det hadde p\xc3\xa5 laksen. NVE/\xe2\x80\x8bOlje- og energidepartementet har konkludert med at det b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re h\xc3\xb8y vannf\xc3\xb8ring v\xc3\xa5r og h\xc3\xb8st, for \xc3\xa5 renske elvebunnen, og p\xc3\xa5 grunn av smoltutgang. Om sommeren l\xc3\xb8nner det seg \xc3\xa5 ha et svingende vannslipp. For \xc3\xa5 kompensere for d\xc3\xa5rligere produksjon av villaks settes det \xc3\xa5rlig ut 40 000 kultivert smolt. Av totalfangsten i elven utgj\xc3\xb8r kultivert laks ca 30%. Fangstene av villaks er blitt bedre i de senere \xc3\xa5r, men reproduksjonen av villaks er kraftig ber\xc3\xb8rt av reguleringen._NEWLINE_Grunnet reguleringen er elven kaldere enn den ville v\xc3\xa6rt i uregulert tilstand. De s\xc3\xa5kalte spyleflommene v\xc3\xa5r og h\xc3\xb8st er ikke tilstrekkelige. I den \xc3\xb8vre halvdelen av elven er det sedimentering og tilgroing som i vesentlig grad har forringet habitatet for laks og aure.\n_START_SECTION_\nDrift\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om et vannkraftanlegg i prinsippet g\xc3\xa5r av seg selv, trenger Ulla-F\xc3\xb8rreanlegget en st\xc3\xb8rre stab til drift og vedlikehold. De holder til i Prestavika ved Suldalsosen. I tillegg til det vedlikeholdet som er n\xc3\xb8dvendig ved vanlig bruk, har det v\xc3\xa6rt en del st\xc3\xb8rre problemer som m\xc3\xa5tte bli l\xc3\xb8st. Den viktigste kilden til dette er luftputekammeret i Kvilldal kraftverk. Allerede etter ett \xc3\xa5rs drift m\xc3\xa5tte man t\xc3\xb8mme kammeret; det lakk luft inn gjennom fjellet. For \xc3\xa5 hindre at dette skjer, laget man en s\xc3\xa5kalt vanngardin: Trykkvann blir kontinuerlig injisert i fjellet rundt. Feil ved systemet gjorde en ny t\xc3\xb8mming n\xc3\xb8dvendig. Konsekvensen er langvarige driftsstanser av kraftverket, en viktig innvending mot bruk av s\xc3\xa5 store luftputekammer. Av andre problemer som m\xc3\xa5tte reparerest kan man nevne skovlene p\xc3\xa5 Kvilldal-turbinane (sprekker), samt hovedtransformatorene i Saurdal og i Hylen._NEWLINE_Ulla-F\xc3\xb8rre blir styrt fra Sauda driftssentral sammen med andre kraftanlegg p\xc3\xa5 S\xc3\xb8r-Vestlandet.\n_START_SECTION_\nLokalsamfunnet\n_START_PARAGRAPH_\nFor Suldal kommune hadde utbyggingen store konsekvenser. Det kom rundt 1000 nye innbyggere til den fraflyttingstruede kommunen, og det ble skapt ny giv. Kommune\xc3\xb8konomien ble markant forbedret, og det kom en generell velstands\xc3\xb8kning. Til sammen 85 boliger ble bygd i kommunale boligfelt p\xc3\xa5 Sand, Suldalsosen og Vadla. Riktignok har folketallet sunket jevnt og trutt etter slutten p\xc3\xa5 anleggstiden, men det er fremdeles h\xc3\xb8yere enn f\xc3\xb8r utbyggingen startet. Kraftkronene gjorde det mulig \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte annet n\xc3\xa6ringsliv i kommunen, og kvaliteten p\xc3\xa5 de offentlige tilbudene har \xc3\xb8kt._NEWLINE_De rundt 100 kilometrene med nye veier har f\xc3\xb8rt til langt lettere tilgang til fjellet. Fra den n\xc3\xa5 historiske brakkeleiren p\xc3\xa5 \xc3\x98vre Moen kan man g\xc3\xa5 til Stranddalen turisthytte, som n\xc3\xa5 er utbygd til en hyttelandsby. I tillegg delfinansierte og forskotterte Statkraft en del veier for at bygder skulle f\xc3\xa5 veil\xc3\xb8sning, blant annet Br\xc3\xa5tveit ved s\xc3\xb8rsiden av Suldalsvatnet og Vanvik ved Hylsfjorden.\n_START_SECTION_\nNaturinngrep\n_START_PARAGRAPH_\nUtbyggingen av anlegget f\xc3\xb8rte til store inngrep i inntil da ur\xc3\xb8rt natur. Det best synlige er selvsagt demningene, men det var ogs\xc3\xa5 en rekke andre inngrep. For eksempel ville moreneuttak og steintipper for tunnelstein v\xc3\xa6rt stygge s\xc3\xa5r. Statkraft la ned mye penger og arbeid i tildekking av disse omr\xc3\xa5dene, slik at det skulle se mest mulig naturlig ut. P\xc3\xa5 Nedre Moen trengte man \xc3\xa5 hente store mengder grus. For \xc3\xa5 skjule dette tappet man ned Moavatnet i en kanal, tok ut grus der vannet hadde v\xc3\xa6rt, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 heve vannet ved anleggsslutt. Ved Sandsavatnet l\xc3\xa5 moreneuttaket til noen av steinfyllingsdammene, noe det i dag er f\xc3\xa5 spor etter._NEWLINE_Noe av Stavanger Turistforenings nord-s\xc3\xb8r-rute og en turisthytte ble neddemt av Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8, og det ble etter noen diskusjoner inng\xc3\xa5tt en avtale om bygging av nye turisthytter p\xc3\xa5, og flytting av stien til, \xc3\xb8stsiden av innsj\xc3\xb8en.'