b"\n_START_ARTICLE_\nFrancesco Cavalli\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nCavallis far, Giovanni Battista Caletti (1577 \xe2\x80\x93 ca. 1642), domkapellmester og organist i Crema, gav s\xc3\xb8nnen den f\xc3\xb8rste utdannelsen. Den venetianske guvern\xc3\xb8ren i Crema, Federigo Cavalli, ble guttens mes\xc3\xa9n, og tok ham med til Venezia. Komponisten overtok mes\xc3\xa9nens navn da han begynte \xc3\xa5 skrive operaer. I 1616 engasjerte Claudio Monteverdi Cavalli som sanger i Markuskirken i Venezia, f\xc3\xb8rst som guttesopran, deretter som tenor. I 1620 ble Cavalli organist i kirken Santi Giovanni e Paolo, en post han f\xc3\xb8rst sa fra seg da han i 1630 giftet seg med den velhavende enken Maria Schiavina. De forble barnl\xc3\xb8se, og hun d\xc3\xb8de i 1652._NEWLINE_Etter en konkurranse ble Cavalli Markuskirkens andreorganist i 1639. Han oppf\xc3\xb8rte sin f\xc3\xb8rste opera  Le Nozze di Teti e di Peleo ved historiens f\xc3\xb8rste offentlige operahus, Teatro San Cassiano som var grunnlagt to \xc3\xa5r tidligere. Cavallis andre opera var Gli amori d'Apollo e di Dafne. I 1641 kom La Didone med en libretto av  Giovanni Francesco Busenello \xe2\x80\x93 han hadde ogs\xc3\xa5 skrevet librettoen til Monteverdis  L\xe2\x80\x99incoronazione di Poppea. 1642 starter med La virt\xc3\xb9 de' strali d'Amore, et samarbeid med librettisten Giovanni Faustini (1615\xe2\x80\x931651) \xe2\x80\x93 deres siste felles prosjekt var La Calisto i 1651, \xc3\xa5ret Faustini d\xc3\xb8de.  I mellomtiden var Cavalli blitt internasjonalt kjent, operaene Egisto (Paris, 1646) og Giasone (1649) h\xc3\xb8rer til de mest spilte operaene p\xc3\xa5 1600-tallet. Hans st\xc3\xb8rste rival var Antonio Cesti (med l'Orontea)._NEWLINE_I 1651 reiste Cavalli til Napoli og oppf\xc3\xb8rte tre av sine verk. Operaen Orione (1653) ble oppf\xc3\xb8rt da Ferdinand IV ble valgt til konge av romerne; Hypermestra (1658) ble bestilt av Carlo de' Medici._NEWLINE_P\xc3\xa5 kardinal Mazarins \xc2\xabinvitasjon\xc2\xbb reiste Cavalli til Paris i april 1660 for \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re operaer i anledning bryllupet til kong Ludvig XIV av Frankrike og Maria Theresia av Spania. Cavalli, som ikke var frisk, reiste motstrebende og kun p\xc3\xa5 grunn av Mazarins politiske p\xc3\xa5trykk. Oppholdet ble en stor nedtur for den seiersvante komponisten. Proteg\xc3\xa9en Mazarin d\xc3\xb8de etter at Cavalli var ankommet Paris, i tillegg kom oppf\xc3\xb8ringsproblemer eller intriger hovedsakelig initiert av kongen og satt ut i livet av ballettkomponisten Jean-Baptiste Lully. Resultatet ble at operaen Cavalli komponerte i anledning bryllupet, Ercole amante (\xc2\xabDen forelskede Herkules\xc2\xbb), ikke ble ferdig i tide. Siden det nye teateret i Tuileriene ikke var ferdig, ble Cavallis suksessopera Xerse oppf\xc3\xb8rt i Louvres kunstgalleri. Xerse ble utstyrt med en fransk ouverture og korene ble erstattet med balletter med musikk av Lully. Lullys bidrag fikk all oppmerksomhet og Cavallis italienske opera gikk helt up\xc3\xa5aktet hen; han ble ikke en gang nevnt som komponist._NEWLINE_Ett og et halvt \xc3\xa5r senere ble Ercole Amante oppf\xc3\xb8rt i Palais des Tuileries. Framf\xc3\xb8ringen varte i seks timer og innimellom ble det spist og danset til Jean-Baptiste Lullys balletter, minst 21 i tallet Oppf\xc3\xb8ringen ble en av de mest minneverdige hendelser i musikkhistorien da Ludvig XIV av Frankrike danset i siste akt av Ballett Royal des sept Planetes, f\xc3\xb8rst som Mars, deretter som Pluto og tilslutt som Solen. Mens kongen opptr\xc3\xa5dte messet hoffet \xc2\xablenge leve Solkongen\xc2\xbb, og med det fikk kongen sitt kjente tilnavn. Lullys balletter ble bejublet, men Cavallis opera fikk en sv\xc3\xa6rt reservert mottakelse, delvis fordi den var p\xc3\xa5 italiensk spr\xc3\xa5k og kanskje fordi en kastratsanger opptr\xc3\xa5dte._NEWLINE_Cavalli returnerte til Venezia i 1662. Han var s\xc3\xa5 nedbrutt av nederlagene i Paris at han uttalte at han var ferdig med \xc3\xa5 skrive operaer, men n\xc3\xa5r alt kom til alt ble det ytterligere seks operaer fram til 1673. I 1665 ble Cavalli f\xc3\xb8rsteorganist i Markuskirken etter at Massimiliano Neri reiste til Bonn. Maestro di cappella i San Marco ble han f\xc3\xb8rst i 1668, etter at Giovanni Rovetta d\xc3\xb8de. Cavalli beholdt posten som kapellmester ved Markuskirken til sin d\xc3\xb8d. I 1669 komponerte Cavalli  Coriolano for teateret i Piacenza. Mot slutten av livet skrev han bare kirkemusikk, blant annet et rekviem til sin egen gravferd. Cavalli er gravlagt i San Lorenzo-kirken.\n_START_SECTION_\nInnflytelse\n_START_PARAGRAPH_\nCavalli var den mest innflytelsesrike operakomponisten p\xc3\xa5 midten av 1600-tallet, en tid da operaen opplevde en veritabel opptur i kj\xc3\xb8lvannet av Monteverdis pion\xc3\xa9rarbeid tidlig p\xc3\xa5 1600-tallet. Sammen med librettisten Giovanni Faustini Cavalli, som han i 1640-\xc3\xa5rene skrev de fleste operaene sammen med, medvirket Cavalli til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re opera til en popul\xc3\xa6r underholdningsform. Han reduserte Monteverdis ekstravagante orkester til mindre og billigere ensembler tilpasset offentlige operahus, og innf\xc3\xb8rte bel canto med melodi\xc3\xb8se arier, som lamento, og popul\xc3\xa6re komiske typer i sine operaer._NEWLINE_30 av totalt ca. 40 operaer er bevart, de fleste oppevares i Biblioteca Marciana i Venezia (fra Marco Contarinis samling).  Cavallis operaer inneholder alle 1600-tallet karakteristiske overdrivelser og absurditeter, men viser ogs\xc3\xa5 at Cavalli hadde en bemerkelsesverdig sans s\xc3\xa5vel for dramatiske virkemidler som for en musikalsk letthet og en grotesk humor som kjennetegner de store italienske operaene fram til Alessandro Scarlattis d\xc3\xb8d. Cavallis operaer ble i tr\xc3\xa5d med tidens praksis vanligvis bare oppf\xc3\xb8rt \xc3\xa9n sesong. Raymond Leppard sto for den f\xc3\xb8rste nyoppf\xc3\xb8ringen. Det skjedde i 1960-\xc3\xa5rene under Glyndebourne Festival. Senere er flere av Cavallis operaer blitt nyoppf\xc3\xb8rt, spesielt La Calisto med blant annet Ren\xc3\xa9 Jacobs."