b'\n_START_ARTICLE_\nFolkeforbundet\n_START_SECTION_\nOpprettelsen av Folkeforbundet\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanske presidenten Woodrow Wilson tok under en tale i Kongressen 8. januar 1918, kjent som Wilsons 14 punkter, til orde for at det etter f\xc3\xb8rste verdenskrig burde opprettes en internasjonal organisasjon for bl.a. \xc3\xa5 sikre suverenitet og terriotoriale grenser til store og sm\xc3\xa5 stater. Dette var USAs utgangspunkt i fredsforhandlingene i Versailles og ble en del av Versaillestraktaten. Wilson fikk senere Nobels fredspris for sitt fredsinitiativ. Det lyktes imidlertid ikke Wilson \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilstrekkelig st\xc3\xb8tte i USAs kongress, og USA ratifiserte aldri Versaillestraktaten og ble dermed heller aldri medlem av Folkeforbundet. Medlemskapet i Folkeforbundet var kontroversielt i USA ettersom mange mente USA ikke burde engasjere seg s\xc3\xa5 sterkt i en internasjonal organisasjon. USA var likevel representert i domstolen og i diverse kommisjoner i regi av Folkeforbundet.\n_START_SECTION_\nMedlemmer\n_START_PARAGRAPH_\nVed opprettelsen hadde Folkeforbundet 42 medlemmer. Norge ble medlem i 1920. Til sammen 63 land var medlemmer i kortere eller lengre tid. St\xc3\xb8rste antall medlemsland var 58 mellom 28. september 1934 og 23. februar 1935. Tyskland meldte seg ut 19. oktober 1933, Folkeforbundet hadde ingen sanksjonsmulighter mot Tyskland under Hitler. Sovjetunionen ble som eneste land ekskludert. Det skjedde 14. desember 1939 etter angrepet p\xc3\xa5 Finland som startet Vinterkrigen.\n_START_SECTION_\nOrganiseringen av Folkeforbundet\n_START_PARAGRAPH_\nFolkeforbundet besto av tre hoveddeler og flere mindre kommisjoner/avdelinger. Generalforsamlingen var hovedforsamlingen, og besto av alle medlemslandene. De fleste vedtak ble tatt i R\xc3\xa5det, hvor det satt f\xc3\xb8rst fire, senere fem, permanente medlemmer (Storbritannia, Frankrike, Italia og Japan, samt (fra 1926) Tyskland) og fire (senere seks og deretter ni) ikke-permanente medlemmer. Rapportene og den daglige driften av forbundet ble foretatt av Sekretariatet. I tillegg til disse tre hoveddelene, fantes Den internasjonale arbeidsorganisasjonen, Den faste domstol for mellomfolkelig rettspleie og flere mindre kommisjoner slik som Slaverikommisjonen, Flyktningekommisjonen og Helsekommisjonen._NEWLINE_I april 1920 ble Fridtjof Nansen Folkeforbundets f\xc3\xb8rste h\xc3\xb8ykommiss\xc3\xa6r for flyktninger, og Folkeforbundet innf\xc3\xb8rte Nansenpass for \xc3\xa5 hjelpe statsl\xc3\xb8se flyktninger.'