b'\n_START_ARTICLE_\nSolidus\n_START_PARAGRAPH_\nSolidus (latin for solid; flertall solidi) var en romersk gullmynt, verd 25 denarii. Navnet ble etterhvert en generell m\xc3\xa5leenhet for gull, som tilsvarte 4,55 gram. Solidus avl\xc3\xb8ste den eldre myntenheten aureus. Navnet er avledet fra nummus solidus, bokstavelig \xc2\xabsolid mynt\xc2\xbb, antagelig for at det var en mynt av tykk eller solid metall, ikke en tynn plate. Det greske navnet var nomisma (\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1, n\xc3\xb3misma, bokstavelig \xc2\xabmynt\xc2\xbb). Ordet soldat er til sist avledet fra solidus, en referanse til de solidi som soldatene ble betalt med._NEWLINE_Solidus ble f\xc3\xb8rste gang preget av Diokletian omkring 301 e.Kr. 60 mynter tilsvarte en romersk libra. Dette ga en vekt p\xc3\xa5 omkring 5,5 gram per mynt. Diocletians solidus ble preget i et lite antall og hadde liten \xc3\xb8konomisk betydning. Den ble i stor grad erstattet i Vest-Europa av Pipin den yngres frankiske valutareform som innf\xc3\xb8rte den s\xc3\xb8lvbaserte pound/shilling/penny-system hvor shilling (norr\xc3\xb8nt: skillingr) fungerte som en valutaenhet tilsvarende til 12 pence, og som til sist utviklet seg den franske sou. I \xc3\x98st-Europa ble nomisma gradvis fornedret av bysantinske keisere inntil den ble forbudt av keiser Alexios I Komnenos i 1092 som erstattet den med hyperpyron (gresk: \xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1 \xe1\xbd\x91\xcf\x80\xce\xad\xcf\x81\xcf\x80\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd) og som ble kjent som en bezant. Den bysantinske solidus inspirerte den opprinnelig mindre rene arabiske gulldinar._NEWLINE_En forkortelse for shilling er s (for solidus, se \xc2\xa3sd). Den ble ofte representert ved et symbolet for solidus ("/"), som opprinnelig kan ha st\xc3\xa5tt for en land s eller \xc5\xbf.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5ret 312 e.Kr. ble solidus gjeninnf\xc3\xb8rt av Konstantin den store, og erstattet fullstendig bruken av aureus som gullmynt i romerriket. 72 mynter tilsvarte en romersk libra gull, og hver mynt veide dermed 24 gresk-romerske karat eller 4.5 gram. P\xc3\xa5 denne tiden tilsvarte solidus en verdi p\xc3\xa5 275,000 denarii._NEWLINE_Etter vestromerrikets fall i 476 e.Kr., fortsatte Det bysantiske riket \xc3\xa5 prege solidus. Omtrent alle bysantiske keisere preget solidi, og mynten ble preget stort sett uten endringer i vekt og renhet frem til keiser Basil II (978\xe2\x80\x931025). Da f\xc3\xb8rte \xc3\xb8konomiske og politiske uroligheter til at utmyntingen av solidi opph\xc3\xb8rte._NEWLINE_I den romerske perioden ble mynten kalt nomisma (flertall: nomismata) i den gresk-talende verden og deretter i Det bysantiske riket. I Det bysantiske rike ble en litt modifisert utgave av mynten s\xc3\xa5ledes preget under benevnelsen Nomisma histamenon fra 960-tallet til 1092. Herav det avledede ordet numismatikk, som brukes om myntsamling. Mynter som ble inndratte ble alltid nedsmeltet og gullet ble gjenbrukt. Dette s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 vedlikeholde vekten i de sirkulerende myntene, ettersom mynten hadde en tendens til \xc3\xa5 ikke v\xc3\xa6re i sirkulasjon lenge nok til \xc3\xa5 utsettes for slitasje._NEWLINE_Utmyntingen av gullmynter hadde intet permanent sted, men hadde en tendens til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge keiseren og hans hoff p\xc3\xa5 grunn av kravene om at skattene skulle betales i gull. I \xc3\xa5r 353 ble f.eks. solidi preget i Milano, mens de ble preget i Ravenna etter \xc3\xa5r 402._NEWLINE_Kj\xc3\xb8pmenn hadde ikke lov til \xc3\xa5 bruke solidi utenfor Det bysantiske riket. Det var likevel tilstrekkelig med handel med disse myntene utenfor imperiet til at de ble en \xc3\xb8nsket myntenhet i arabiske land. I disse landene ble myntene raskt utsatt for mer slitasje, ettersom de ikke ble inndratte og gjenbrukte av det romerske myntvesenet._NEWLINE_Mot slutten av 600-tallet begynte arabiske kopier av solidi \xc3\xa5 sirkulere utenfor Bysantin. Arabiske gulldinarer ble preget av umajjadkalifen Abd al-Malik ibn Marwan som hadde f\xc3\xa5tt tilgang til gull fra den \xc3\xb8vre delen av Nilen. Vekten p\xc3\xa5 disse myntene var bare 20 karat eller 4.0 gram, men de tilsvarte noenlunde vekten av de slitte solidi som sirkulerte i disse omr\xc3\xa5dene, og de to myntenhetene sirkulerte sammen i disse omr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Solidus var inndelt i semissis (halv solidus) og tremissis (en tredjedel solidi), og disse ble ogs\xc3\xa5 preget som mynter. Ordet soldat (engelsk: soldier) er avledet av solidus, p\xc3\xa5 grunn av det faktum at mynten ble utbetalt til soldater.'