b'\n_START_ARTICLE_\nGrettes saga\n_START_SECTION_\nDen fredl\xc3\xb8se\n_START_PARAGRAPH_\nGrettes liv fortelles fra begynnelsen til den siste slutt. Allerede som liten gutt var han vanskelig, oppr\xc3\xb8rsk og i d\xc3\xa5rlig hum\xc3\xb8r, men han var ogs\xc3\xa5 modig. Med sine veldige krefter sl\xc3\xa5ss han med b\xc3\xa5de berserker og troll. S\xc3\xa6rlig dramatisk er hans nattlige brytekamper med skr\xc3\xb8mtet Gl\xc3\xa5m, et levende lik og en norr\xc3\xb8n ekvivalent til en zombie. Men draugen forbanner ham og forfatteren benytter denne forbannelsen som en forutsigelse p\xc3\xa5 den senere handlingen og som begrunnelse for Grettes manglende hell._NEWLINE_Grette opptrer stundom som en rendyrket helt, beseirer flere fiender, men han f\xc3\xa5r skylden f\xc3\xa5r \xc3\xa5 satt et hus i brann hvor mange menn blir brent til d\xc3\xb8de og blir s\xc3\xa5ledes d\xc3\xb8mt fredl\xc3\xb8s. \xc3\x85 v\xc3\xa6re fredl\xc3\xb8s inneb\xc3\xa6rer i norr\xc3\xb8n rett at hvem som helst kan drepe ham uten at det kan straffes og at ingen skal tilby ham hjelp. Mange fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 f\xc3\xa5 lagt Grette i jorda, men han er sv\xc3\xa6rt vanskelig \xc3\xa5 drepe. Det er kjernen i Grettes storhet. Jo lengre tid det tar og jo vanskeligere han er \xc3\xa5 drepes, jo st\xc3\xb8rre blir hans moralske styrke._NEWLINE_Grette blir til slutt den mann som i Islands historie makter lengst \xc3\xa5 overleve som fredl\xc3\xb8s. N\xc3\xa5r han har holdt ut i nesten tyve \xc3\xa5r appellerer hans slekt og venner for at dommen for lovl\xc3\xb8shet skal l\xc3\xb8ftes av ham ved \xc3\xa5 argumentere at i henhold til loven skal ingen tilbringe livet mer enn tyve \xc3\xa5r som fredl\xc3\xb8s. Argumentasjonen er historisk ukorrekt ettersom den faktiske loven i middelalderens Island ikke hadde en slik begrensning._NEWLINE_Etter en debatt p\xc3\xa5 tinget blir det bestemt at n\xc3\xa5r Grette i sannhet har v\xc3\xa6rt fredl\xc3\xb8s i n\xc3\xb8yaktig tyve \xc3\xa5r skal han igjen v\xc3\xa6re \xc3\xa5 betrakte som samfunnsborger, men ikke f\xc3\xb8r. Hans fiender gj\xc3\xb8r da en siste anstrengelse, benytter trolldom for \xc3\xa5 forbanne ham til \xc3\xa5 s\xc3\xa5re seg selv, og s\xc3\xa5ledes f\xc3\xa5r ham til sist drept. Det skjer p\xc3\xa5 en \xc3\xb8de, festningelignende klippe\xc3\xb8ye Drangey p\xc3\xa5 nordsiden av Island hvor den d\xc3\xb8dssyke Grette blir drept mens han heltmodig sl\xc3\xa5ss p\xc3\xa5 sine kn\xc3\xa6r._NEWLINE_Grettes bror hevner ham i en komisk etterfortelling i Miklagard (Konstantinopel) hvor norr\xc3\xb8ne menn tjente som v\xc3\xa6ringer eller leiesoldater for den \xc3\xb8stromerske keiser.\n_START_SECTION_\nDet overnaturlige\n_START_PARAGRAPH_\nGrettes saga har mer enn gjennomsnittlig andel overnaturlige elementer. I andre sagaer kan disse elementene v\xc3\xa6re med, men mer skjult. Det overnaturlig i Grettes saga benyttes blant annet for \xc3\xa5 vise den ontologiske usikkerheten i fortellingen, hvilket kan bli sett p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten som Gl\xc3\xa5m (Gl\xc3\xa1mr) blir portrettert. Det oppst\xc3\xa5r en usikkerhet hos leseren om dennes natur, om han er en \xc3\xa5nd fra hedenske tider, en v\xc3\xa6ttir, eller en diabolsk djevel i kristen forstand. Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene leder leseren ogs\xc3\xa5 til \xc3\xa5 mistro eller sette sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lstegn ved Grettes egen natur._NEWLINE_Til sammenligning var beskrivelsen av Skallagrims d\xc3\xb8d i kapittel 58 av Egils saga mindre g\xc3\xa5tefull, men like preget av det overnaturlige: Egil Skallagrimson unnlater \xc3\xa5 se sine d\xc3\xb8de far i \xc3\xb8ynene n\xc3\xa5r han tar ham ut av huset gjennom et hull i veggen for \xc3\xa5 forhindre at faren kommer tilbake som en \xc3\xa5nd. I Grettes tilfelle har det overnaturlige en s\xc3\xa6rlig psykologisk motivering og bekrefter at han er en ulykkesmann.\n_START_SECTION_\nTeksthistorie\n_START_PARAGRAPH_\nTeksten er kjent fra 1400-tallsh\xc3\xa5ndskrifter, hvorav AM 551 a er det viktigste._NEWLINE_Sagaen er oversatt til bokm\xc3\xa5l som Grettes saga (Ludvig Holm-Olsen, 1952) og til nynorsk som Soga um Grette Aasmundsson (Olav R\xc3\xb8kke, 1912; Arne Ommedal, 1977 i serien Norr\xc3\xb8ne bokverk)._NEWLINE_Den varme kilden Grettislaug p\xc3\xa5 Reykir i Reykjastr\xc3\xb6nd p\xc3\xa5 Island er oppkalt etter sagaens Grette. Det er ellers en lang rekke steder p\xc3\xa5 Island som gj\xc3\xb8r krav p\xc3\xa5 at Grette skal ha oppholdt seg der under sine mange \xc3\xa5r som fredl\xc3\xb8s.'