b'\n_START_ARTICLE_\nEiliv Godrunarsson\n_START_PARAGRAPH_\nEiliv Godrunarsson (norr\xc3\xb8nt Eil\xc3\xadfr Go\xc3\xb0r\xc3\xbanarson) var en av H\xc3\xa5kon jarls skalder, kjent for hyldningskvad til guden Tor, Torsdr\xc3\xa5pa.\n_START_SECTION_\nLiv og slekt\n_START_PARAGRAPH_\nOm Eiliv kjennes s\xc3\xa5 godt som ingenting. Av hans skaldekvad vet vi at han levde som ikke-kristen f\xc3\xb8r \xc3\xa5r 1000, men m\xc3\xa5 ha blitt konvertert og kjempet med sin indre overbevisning. Et kvad for Jesus Kristus, Kristusdr\xc3\xa5pa, viser b\xc3\xa5de kristen og hedenske forestillinger. _NEWLINE_Eiliv kjempet i slaget i Hj\xc3\xb8rungav\xc3\xa5g, og i henhold til Jomsvikingenes saga var Eiliv en av fire skalder som deltok i slaget. Den islandske filologen Finnur J\xc3\xb3nssons (1858\xe2\x80\x931934) antar at Eiliv var fra Island, men han kan gjerne ha v\xc3\xa6rt norsk. Med tanke p\xc3\xa5 de manglende referanser til ham i islandsk litteratur og \xc3\xa6ttetavler er det n\xc3\xa6rliggende \xc3\xa5 konkludere at han var fra Norge. Om J\xc3\xb3nssons antagelse likevel er riktig har han selv foresl\xc3\xa5tt at Eiliv kan ha tilh\xc3\xb8rt Eiliv \xc3\x98rns \xc3\xa6tt i Skagafjorden p\xc3\xa5 Island som ogs\xc3\xa5 Torvald Kodransson og Torvald Tinteinn tilh\xc3\xb8rte.\n_START_SECTION_\nTorsdr\xc3\xa5pa\n_START_PARAGRAPH_\nDiktet, som det finnes rundt tyve vers av, handler utelukkende om Tors ferd til Geirr\xc3\xb8ds g\xc3\xa5rd. Diktet beskriver de stridigheter som Tor har underveis, b\xc3\xa5de med jotnen Geirr\xc3\xb8d og andre jotner. Det mektige og mystiske diktet er fylt med dunkle omskrivninger, til dels p\xc3\xa5 grunn av forvanskninger og en oldstidsaktig storhet over seg som peker mot et tilsvarende kvad, Torbj\xc3\xb8rn Hornkl\xc3\xb8ves Glymdr\xc3\xa5pa, et allegorisk hyldningskvad til Harald H\xc3\xa5rfagre. De kraftige og drabelige omskrivningene st\xc3\xa5r i samklang med de mektige, storartede begivenheter som skildres. _NEWLINE_Finnur J\xc3\xb3nsson nevner at det merkelig \xc3\xa5 se hvor vilk\xc3\xa5rlig og n\xc3\xa6rmest umytologisk skalden lar Tor opptre. Han g\xc3\xa5r i fullt krigsutstyr, ikke kun med hammeren Mj\xc3\xb8lner, men ogs\xc3\xa5 skjold og sverd ved hoften. Diktet er neppe fullstendig bevart da omkvedet \xe2\x80\x94 to linjer \xe2\x80\x94 i det samlete antall vers finnes bare \xc3\xa9n gang._NEWLINE_Den britiske forskeren Diana Whaley kaller Torsdr\xc3\xa5pa for \xc2\xabet barokt mesterverk\xc2\xbb. Den samme myten er ogs\xc3\xa5 gjenfortalt i Snorre Sturlasons Skaldaskaparm\xc3\xa5l i Edda, men med andre detaljer. I Eilivs utgave av myten overlater Loke reisen til Tor og Tjalve, og Geirr\xc3\xb8ds datter Gjalp nevnes ikke.\n_START_SECTION_\nKvad til H\xc3\xa5kon jarls pris\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5kon jarl overtok f\xc3\xb8rst sin fars omr\xc3\xa5de i Tr\xc3\xb8ndelag og nordover, men ble den reelle hersker over det meste av Norge. Etter slaget mot den dansk og slaviske invasjonsstyrken i slaget i Hj\xc3\xb8rungav\xc3\xa5g i 985 konsoliderte han sin makt og betydning. At Eiliv har oppholdt seg hos H\xc3\xa5kon jarl (ca. 978-995) kan utledes av at han i det vers hvor han tiltaler jarlen og som er bevart i Sk\xc3\xa1ldatal. Kvadet har et halvvers hvor skalden ytrer at han besynger \xc2\xabm\xc5\x93ran kon\xc2\xbb, noe som kan leses som en symbolsk hentydning til navnet H\xc3\xa1-kon. Kun noen f\xc3\xa5 lovord til jarlen har overlevd mens Hallfred Vandr\xc3\xa6daskalds kvad inkluderer de beskrivelser av kampen og sj\xc3\xb8krigere som er passende for et hvert slag._NEWLINE_Det er i tillegg antatt at Eilifs storsl\xc3\xa5tte Torsdr\xc3\xa5pa var ett av mange kvad som ble diktet til H\xc3\xa5kon jarls \xc3\xa6re og hvor den norr\xc3\xb8ne tordenguden Tors strabase ferd kan bli lest som en kompleks allegori av H\xc3\xa5kon jarls heroiske  kamp mot de ynkelige danene og deres allierte._NEWLINE_Hallfred Vandr\xc3\xa6daskald gj\xc3\xb8r en annen sammenligning n\xc3\xa5r han i H\xc3\xa5konsdr\xc3\xa5pa i sine overstr\xc3\xb8mmende hyldningsord beskriver et ekteskap mellom H\xc3\xa5kon og Norge.\n_START_SECTION_\nDr\xc3\xa5pe om Kristus\n_START_PARAGRAPH_\nAv et tredje kvad som vi kjenner til fra Eilivs munn er en hyldningsdikt til Jesus Kristus\xe2\x80\x99 \xc3\xa6re, Kristusdr\xc3\xa5pa. Kvadet er et merkelig stykke diktning av en nyd\xc3\xb8pt som har begge beina solid plantet i de gamle forestillingene. Skaldenes h\xc3\xa5ndverk var basert p\xc3\xa5 norr\xc3\xb8ne mytologiske begreper og sammenligninger, og i Kristusdr\xc3\xa5pa blandes kristne og hedenske begreper: \xc2\xabRomas sterk konge sier man sitter i syden ved Urds br\xc3\xb8nn\xc2\xbb. Det er gammelt materiale som st\xc3\xb8pes i en ny form.'