b'\n_START_ARTICLE_\nKyrill av Alexandria\n_START_SECTION_\nTidlig liv\n_START_PARAGRAPH_\nDet er f\xc3\xa5 kjente detaljer om Kyrillos\xe2\x80\x99 tidligste liv. Han f\xc3\xb8dt en gang rundt 376 i den lille byen Didouseya p\xc3\xa5 Nildeltaet som i dag har det arabiske navnet El-Mahalla El-Kubra. Noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter at han ble f\xc3\xb8dt ble hans onkel p\xc3\xa5 morssiden, Theofilos av Alexandria, patriark av Alexandria. Hans mor forble n\xc3\xa6r sin bror og under hans ledelse ble Kyrillos godt utdannet. Hans skrifter viser hans kjennskap til de betydelige kristne forfatterne i hans samtid, inkludert Eusebius av C\xc3\xa6sarea, Origenes, Didymus den blinde og forfattere ved kirken i Alexandria. Han mottok den formelle kristne utdannelsen som var vanlig p\xc3\xa5 hans tid: han studerte lesning og grammatikk fra han var tolv til han var fjorten (390\xe2\x80\x93392), retorikk og humanistiske fag fra femten til tjue (393\xe2\x80\x93397) og til sist teologi og bibelstudier (398\xe2\x80\x93402)._NEWLINE_I 403 fulgte han sin onkel til \xc2\xabsynoden ved eiketreet\xc2\xbb i Konstantinopel, et politisk motivert kirkem\xc3\xb8te under p\xc3\xa5trykk fra keiserinne Aelia Eudoxia som ford\xc3\xb8mte og avsatte Johannes Khrysostomos som patriark av Konstantinopel. \xc3\x85ret f\xc3\xb8r hadde Theofilos blitt stevnet av keiseren til Konstantinopel for \xc3\xa5 unnskylde seg foran et synode som Khrysostomos skulle lede for \xc3\xa5 svare p\xc3\xa5 anklager som var rettet mot ham av egyptiske munker. Theofilos hadde forfulgt dem som tilhengere av Origenes. I ledelsen for soldater og bev\xc3\xa6pnete tjenere hadde Theofilos marsjert mot munkene, brent ned deres boliger og mishandlet de som han fanget.  Theofilos kom mannsterk til Konstantinopel med tjueni av sine biskoper, og r\xc3\xa5df\xc3\xb8rte seg med de som var i opposisjon til patriarken og skrev en lang liste av stort sett ubegrunnede anklager mot Khrysostomos, som p\xc3\xa5 sin side nektet \xc3\xa5 akseptere lovligheten i et kirkem\xc3\xb8te hvor hans fiender skulle v\xc3\xa6re dommere. Khrysostomos kunne ikke forhindre prosessen og ble avsatt.\n_START_SECTION_\nPatriark av Alexandria\n_START_PARAGRAPH_\nTheofilos d\xc3\xb8de den 15. oktober 412 og hans nev\xc3\xb8 Kyrillos, som fulgte sin onkels kirkepolitikk, ble gjort til pave eller patriark av Alexandria den 18. oktober 412, noe som skjedde etter voldelige oppt\xc3\xb8yer av hans tilhengere og de til hans rival, erkediakon Timotheus, som hadde st\xc3\xb8ttet de som Theofilos hadde forfulgt med harde virkemidler. Kyrillos fulgte sin onkel i en posisjon som hadde blitt mektig og innflytelsesrik, og som rivaliserte den til politiske prefekten (guvern\xc3\xb8ren) i en tid preget av uro og jevnlige voldelige konflikter mellom storbyens hedenske, j\xc3\xb8diske og kristne innbyggere. Han begynte \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve sin autoritet ved \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kirkene til novatianere stengte og beslaglagde de hellige kar og kostbarheter.\n_START_SECTION_\nStrid med prefekten\n_START_PARAGRAPH_\nOrestes, praefectus augustalis, egyptisk guvern\xc3\xb8r av dets dioecesis, fors\xc3\xb8kte standhaftig \xc3\xa5 motsette seg Kyrillos\xe2\x80\x99 religi\xc3\xb8se inntrenging i sekul\xc3\xa6re emner. Orestes hadde f\xc3\xa5tt posisjonen kort tid i forveien og slet med \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve sin posisjon i striden mellom Kyrillos\xe2\x80\x99 uforsonelige kamp mot hedninger, kjettere og j\xc3\xb8der._NEWLINE_Spenningene \xc3\xb8kte mellom partene da Orestes i 415 utstedte en forordning som fremmet nye reguleringer ang\xc3\xa5ende visning av pantomimer og dans i byen, som tiltrakk seg store menneskemengder og tidvis f\xc3\xb8rte til uro og oppt\xc3\xb8yer av varierende grad. Folk samlet seg for lese forordningen kort tid etter at det var satt opp ved byens teater. Kyrillos sendte grammaticus Hierax for lese bestemmelsene. De oppr\xc3\xb8rte de kristne like mye som j\xc3\xb8dene. Ved en av disse samlingene leste Hierax h\xc3\xb8yt fra bestemmelsene og applauderte de nye reguleringene, noe som ut\xc3\xb8ste br\xc3\xa5k. J\xc3\xb8dene mente at Hierax fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 hisse opp folk til oppvigleri.  Orestes fikk Hierax offentlig torturert ved et teater. Hensikten var \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 ned oppr\xc3\xb8ret og for det andre \xc3\xa5 markere hans sivile autoritet over Kyrillos._NEWLINE_Sokrates Scholastikos, som skrev lenge etter hendelsene, har fortalt at da Kyrillos fikk h\xc3\xb8re om den strenge avstraffelsen av Hierex, truet han med \xc3\xa5 ta hevn over j\xc3\xb8dene i Alexandria med \xc2\xabden st\xc3\xb8rste hardhet\xc2\xbb om ikke trakassering av de kristne opph\xc3\xb8rte umiddelbart. Da j\xc3\xb8dene fikk h\xc3\xb8re om Kyrillos\xe2\x80\x99 trusler ble de enda mer rasende og det oppsto voldelige h\xc3\xa5ndgemeng mellom j\xc3\xb8der og kristne. Scholastikos hevdet at j\xc3\xb8dene planla \xc3\xa5 vekke de kristne om natten ved \xc3\xa5 rope at det var brann i Alexandrias kirke. Da de kristne kom ut i gatene, ble det sagt at \xc2\xabj\xc3\xb8dene umiddelbart kastet seg over dem og drepte dem\xc2\xbb. Den neste dagen stormet Kyrillos i spissen for en stor menneskemengde j\xc3\xb8denes synagoger og plyndret det de kunne og fordrev j\xc3\xb8dene ut av byen. Sokrates Scholastikos, som neppe kan mistenkes for \xc3\xa5 gi et objektivt referat av hendelsene, hevder at alle j\xc3\xb8dene ble forvist mens Johannes av Niki\xc3\xbb, som skrev en kr\xc3\xb8nike p\xc3\xa5 slutten av 600-tallet, sier at kun de j\xc3\xb8dene som var involvert i nattens hendelser. Historikeren Susan Wessel sier at det ikke er klart om Scholastikos var en novatist (tilhenger av Novatianus), hvis kirker Kyrillos plyndret og stengte, men han viser \xc3\xa5penbar sympati for dem og gj\xc3\xb8r det klart at Kyrillos ikke verget seg for \xc3\xa5 misbruke sin posisjon som patriark p\xc3\xa5 \xc3\xa5 blande seg inn og overstyre rettighetene og pliktene til den verdslige makten, men \xc2\xab...  Sokrates gir antagelig ikke n\xc3\xb8yaktige og utvetydig informasjon om Kyrillos\xe2\x80\x99 forhold til den keiserlige autoritet.\xc2\xbb _NEWLINE_Kyrillos forvisning av j\xc3\xb8dene f\xc3\xb8rte til at \xc2\xabOrestes [...] ble fylt av stor indignasjon over disse meddelelsene, og var omfattende sorgfull at en by av slik st\xc3\xb8rrelse kunne plutselig ha blitt ber\xc3\xb8vet av en slik stor andel av sin befolkning.\xc2\xbb P\xc3\xa5 grunn av dette ble striden mellom Kyrillos og Orestes ytterligere skjerpet, og begge skrev til keiseren for \xc3\xa5 klage over situasjonen. Til sist fors\xc3\xb8kte Kyrillos \xc3\xa5 komme til en forsoning med Orestes med ulike fredsforslag, og da det feilet, henviste han til Bibelen som i henhold til hans tolkning viste at Kyrillos\xe2\x80\x99 religi\xc3\xb8se autoritet krevde at Orestes underkastet seg patriarkens politikk. Orestes forble uber\xc3\xb8rt av disse argumentene, og det kostet ham nesten livet._NEWLINE_Rundt 500 fanatiske munker fra Natrondalen (Wadi El Natrun), det vil si fra den ene av tre tidlige kristne klostre lokalisert i \xc3\xb8rkenen i nordvestlige Nildeltaet og hvor det er sagt at Kyrillos hadde studert, kom til Alexandria, antagelig rekruttert Kyrillos, og satte i gang et oppr\xc3\xb8r mot Orestes blant de kristne i byen. Disse munkene hadde grepet til vold femten \xc3\xa5r tidligere til st\xc3\xb8tte for Kyrillos\xe2\x80\x99 onkel Theofilos. Munkene angrep Orestes og anklaget ham for ikke \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en kristen, og til tross for Orestes nektet for dette, var det en av munkene, en mann ved navn Ammonius, som slo ham i hodet med en stein, slik han ble dekket med blod. Orestes\xe2\x80\x99 vaktgarde fryktet at de ville bli steinet av munkene og flyktet, men andre borgere i Alexandria kom ham til hjelp, grep Ammonius og jagde munkene. Angrepet p\xc3\xa5 prefektens autoritet kunne ikke bli oversett og Orestes fikk Ammonius henrettet. Kyrillos fikk tatt Ammonius\xe2\x80\x99 lik og stilte det ut i kirken og utropte ham som en martyr og helgen. I henhold til Scholastikos var det ikke overbevisende for den kristne befolkningen, som viste at Ammonius var blitt drept for sitt angrep og ikke for sin tro. Orestes skrev til keiseren for \xc3\xa5 klage og Kyrillos gjorde det samme.\n_START_SECTION_\nDrapet p\xc3\xa5 Hypatia\n_START_PARAGRAPH_\nPrefekt Orestes hadde politisk st\xc3\xb8tte fra Hypatia, en astronom, filosof og matematiker som hadde betydelig moralsk autoritet i Alexandria. P\xc3\xa5 den tiden hun ble myrdet var hun antagelig over seksit \xc3\xa5r gammel. Mange studenter fra rike og innflytelsesrike familier kom til Alexandria for \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge hennes forelesninger, og mange av disse fikke senere h\xc3\xb8ye posisjoner i regjeringen og i kirken (to av dem ble biskoper). Orestes hadde tidlig i sin tid som guvern\xc3\xb8r opps\xc3\xb8kt Hypatia for r\xc3\xa5d og hun hadde oppmuntret ham for \xc3\xa5 holde fast p\xc3\xa5 hans sekul\xc3\xa6re autoritet. Kyrillos lot dem komme fram at det ville ikke ha v\xc3\xa6rt problemer med Orestes om det ikke var for \xc2\xabden satanske heksen\xc2\xbb Hypatia. Hedendom var antagelig ikke den egentlig \xc3\xa5rsaken for Kyrillos\xe2\x80\x99 fiendskap, det er mulig at Hypatia selv kan ha v\xc3\xa6rt kristen, og mange av hennes studenter som var kristne som ikke s\xc3\xa5 noen konflikt med deres tro og hennes undervisning. Om Kyrillos var direkte ansvarlig eller ikke, ble drev en opphisset mobb en dag i 415, etter sigende ledet av en mann kalt Peter, mot Hypatia, slet henne ned fra hennes vogn og drepte henne, hakket henne opp i sm\xc3\xa5biter og brente likdelene utenfor bymurene._NEWLINE_Undervisning i filosofi opph\xc3\xb8rte ikke med Hypatias d\xc3\xb8d, men det er klart at Alexandria ikke lenger var en by som trakk til seg l\xc3\xa6rde dedikert til \xc3\xa5pen, akademisk unders\xc3\xb8kelser. Den nyplatonske filosofen Damaskios la skylden for drapet p\xc3\xa5 Hypatia p\xc3\xa5 Kyrillos. I henhold til Johannes av Niki\xc3\xbb ble Kyrillos aldri tiltalt for drapet.  Sokrates Scholastikos skrev at Hypatia til sist falt som \xc2\xaboffer for den politiske sjalusien som var r\xc3\xa5dende i tiden\xc2\xbb. Drapet p\xc3\xa5 Hypatia provoserte stor offentlig ford\xc3\xb8mmelse, ikke bare mot Kyrillos, men mot hele den kristen befolkningen i Alexandria. Orestes selv ga opp og forlot byen.\n_START_SECTION_\nKonflikt med Nestorius\n_START_PARAGRAPH_\nKyrillos sto sentral i en annen betydelig konflikt, denne gangen mellom to kristne retninger, den i Alexandria, ledet av Kyrillos, og den i Antiokia, som angikk teologiske emner som refleksjon, fromhet og preken. Mens teologene i Alexandria framhevet de allegoriske tolkningene av Bibelen som fremmet en kristologi som fremmet foreningen mellom det menneskelige og det guddommelige, holdt teologene i Antiokia fast p\xc3\xa5 en mer bokstavtro tolkning og  en kristologi som framhevet skillet mellom det menneskelige og det guddommelige i personen Jesus Kristus. Nestorius, f\xc3\xb8r han ble patriark av Konstantinopel, hadde v\xc3\xa6rt munk i Antiokia og s\xc3\xa5ledes preget av den teologiske skole i Antiokia._NEWLINE_Denne langvarige konflikten bredte seg ut ved f\xc3\xb8rste konsil i Konstantinopel i 381 hvor dets tredje kanonisk lov ((gresk: \xce\xba\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x8e\xce\xbd, kanon, \xc2\xabregel, standard\xc2\xbb) bestemte at Konstantinopel skulle ha forrang over de eldre bisped\xc3\xb8mmene Alexandria og Antiokia. Striden mellom de to sistnevnte omfattet da ogs\xc3\xa5 Konstantinopel. Konflikten ble l\xc3\xb8ftet fram da Nestorius i 428 ble gjort til erkebiskop av Konstantinopel._NEWLINE_Kyrillos fikk en mulighet til \xc3\xa5 gjenopprette Alexandrias forrang over b\xc3\xa5de Antiokia og Konstantinopel da en prest fra Antiokia som var i Konstantinopel p\xc3\xa5 Nestorius\xe2\x80\x99 ordre holdt en preken mot \xc3\xa5 kalle Maria fra Nasaret for \xc2\xabmor av Gud\xc2\xbb. Da betegnelsen \xc2\xabmor av Gud\xc2\xbb lenge hadde v\xc3\xa6rt knyttet til Maria, klagde lekfolk i Konstantinopel p\xc3\xa5 presten. Framfor \xc3\xa5 fornekte presten tok Nestorius ham i forsvar ved \xc3\xa5 argumentere for at Maria verken var en \xc2\xabmor av menneske\xc2\xbb eller \xc2\xabmor av Gud\xc2\xbb da disse refererte til Kristus\xe2\x80\x99 to naturer; isteden var Maria \xc2\xabmor av Kristus\xc2\xbb. Kristus var, i henhold til Nestorius, forbindelsen av guddommen med hans \xc2\xabtempel\xc2\xbb (som Nestorius kalte hans menneskelige natur). Kontroversen synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt sentrert rundt sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om Krisus\xe2\x80\x99 lidelser. Kyrillos fastholdt at Guds s\xc3\xb8nn eller det gudommelige Ord, virkelig hadde lidelser \xc2\xabi legemet\xc2\xbb. Imidlertid hevdet Nestorius at Guds s\xc3\xb8nn var i det hele tatt ute av stand til lidelse, selv i hans forening i legemet. Eusebius av Dorylaion gikk s\xc3\xa5 langt som \xc3\xa5 anklage Nestorius for adoptianisme, det kontroversielle teologisk standpunkt innenfor kristologien at Kristus fra begynnelsen av kun var et menneske som ble \xc2\xabadoptert\xc2\xbb som Guds s\xc3\xb8nn ved d\xc3\xa5pen. Ved denne tiden hadde nyheten om kontroversen n\xc3\xa5dd fram til Alexandria. Ved p\xc3\xa5sken 429 skrev Kyrillos et brev til de egyptiske munkene for \xc3\xa5 advare dem mot Nestorius\xe2\x80\x99 oppfatninger. En kopi av dette brevet n\xc3\xa5dde fram til Konstantinopel hvor Nestorius holdt en preken mot det. Det utl\xc3\xb8ste en rekke brev mellom Kyrillos og Nestorius som gradvis mer grelle i tonen. Til sist sammenkalte keiser Theodosius II til konsilet i Efesos i 431 for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 l\xc3\xb8st striden. Konsilet kom sammen f\xc3\xb8r Nestorius\xe2\x80\x99 tilhengere fra Antiokia og Syria hadde mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 fram, og han nektet derfor \xc3\xa5 m\xc3\xb8te da han ble tilkalt. Som forventet beordret konsilet for hans avsettelse og forvisning for kjetteri._NEWLINE_Da Johannes av Antiokia, patriark av Antiokia, og andre som st\xc3\xb8ttet Nestorius, til sist n\xc3\xa5dde fram til Efesos, ble de rasende over \xc3\xa5 h\xc3\xb8re at Nestorius allerede var blitt ford\xc3\xb8mt. De samlet seg til sitt eget kirkem\xc3\xb8te hvor Kyrillos ble ford\xc3\xb8mt for kjetteri og avsatt. Begge sider appellerte til keiseren.  Theodosius II beordret for Kyrillos\xe2\x80\x99 arrest, men han klarte \xc3\xa5 slippe unna og kom seg tilbake til Egypt. Derfra fikk han bestukket keiserens hoff og sendte en mobb, ledet av eremitten Dalmatius, til \xc3\xa5 omringe keiserens palass og skrike ut forn\xc3\xa6rmelser. Til sist ga keiseren etter og forviste Nestorius til Khargaoasen (Hibis) ute i \xc3\xb8rkenen i s\xc3\xb8rlige Egypt. Nestorius fikk senere reise tilbake til sitt kloster i Antiokia, og levde til minst 450, men datoen for hans d\xc3\xb8d er ikke kjent._NEWLINE_Kyrillos d\xc3\xb8de en gang rundt 444, og ble erstattet av sin personlige sekret\xc3\xa6r Dioskoros I av Alexandria, som fortsatte striden. Den varte i flere ti\xc3\xa5r, fra det andre konsilet i Efesos i 449 til konsilet i Khalkedon i 451, og videre.'