b'\n_START_ARTICLE_\nKlippebl\xc3\xa5vinge\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKj\xc3\xb8nnene er ganske like, hunnen har en mer kontrastrik eller tydeligere tegning langs vingekantene._NEWLINE_Hannen har bl\xc3\xa5lig farge p\xc3\xa5 vingenes overside.  Langs vingeranden, et fint lyst b\xc3\xa5nd eller s\xc3\xb8m ytterst med m\xc3\xb8rke punkter eller flekker.  Innenfor et bredere m\xc3\xb8rkt felt.  Vingeundersiden er lysgr\xc3\xa5, men m\xc3\xb8rkere, litt brunlig, ved roten.  Vingeundersiden har ganske store m\xc3\xb8rke flekker, men uten de lysere hvite ringene.  Bakvingenes underside har noen gulorange flekker, som flyter sammen til et b\xc3\xa5nd._NEWLINE_Hunnen har m\xc3\xb8rk brun farge p\xc3\xa5 vingeoversiden.  Langs vingeranden finnes et lyst b\xc3\xa5nd eller s\xc3\xb8m, med m\xc3\xb8rke flekker.  Innenfor, langs vingeranden er en rad med gr\xc3\xa5svarte flekker med lysbl\xc3\xa5lige ringer.  Undersiden er lysere og gr\xc3\xa5 med flere svarte ganske store flekker.  Bakvingenes underside har noen gulorange flekker som flyter sammen til et b\xc3\xa5nd.  _NEWLINE_Vingespennet er mellom 27\xc2\xa0og\xc2\xa032\xc2\xa0millimeter.  _NEWLINE_Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bl\xc3\xb8te indre organer p\xc3\xa5 plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen er brunt eller bl\xc3\xa5svart og lite h\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 oversiden. Undersiden har tett h\xc3\xa5rbekledning av lyst gr\xc3\xa5hvite h\xc3\xa5r. _NEWLINE_Fasett\xc3\xb8ynene er store og  m\xc3\xb8rke.  Hodet er smalt foran, palpene er store og fremoverrettet. Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, n\xc3\xa5r den ikke er i bruk.  Antennene sitter over og helt inntil fasett\xc3\xb8ynene. Antennene er tr\xc3\xa5dformet og best\xc3\xa5r av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller sk\xc3\xa5lformet.  Leddene er farget slik at antennen f\xc3\xa5r sm\xc3\xa5 ringer i svart og hvitt.  _NEWLINE_Beina er godt utviklet hos hunnene, som bruker alle beina til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 med. Mens hanner har noe reduserte frambein og g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 de fire bakerste beina. Det doble kloleddet p\xc3\xa5 frambeina mangler eller er redusert. P\xc3\xa5 det mellomste beinparet er b\xc3\xb8rsten p\xc3\xa5 skinnbeinet (tibia) godt utviklet.\n_START_SECTION_\nIndre organer\n_START_PARAGRAPH_\nBakkroppens indre organer best\xc3\xa5r av ford\xc3\xb8yelsesorganer, forplantningsorganer og \xc3\xa5ndedrett. \xc3\x85ndedrettet hos sommerfugler foreg\xc3\xa5r ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom sm\xc3\xa5 hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et sv\xc3\xa6rt finmasket system av trak\xc3\xa9er som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodv\xc3\xa6ske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt r\xc3\xb8rformet hjerte.  Brystpartiet best\xc3\xa5r for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet best\xc3\xa5r av en bukmarg med to nervestrenger og \xc3\xa9n nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den f\xc3\xb8rste nerveknuten, som ligger foran munn\xc3\xa5pningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.\n_START_SECTION_\nEgg og larver\n_START_PARAGRAPH_\nEgget er hvitt rundt og flatt, med et fint punktert m\xc3\xb8nster. _NEWLINE_Larven har generelt tykk hud og er ganske hardf\xc3\xb8re. Den er gr\xc3\xb8nnlig eller brunlig p\xc3\xa5 farge, med en markert  lengdestripe langs rygglinjen. Undersiden er flat, mens oversiden er velvet. Larvens kropp smaler litt bakover. P\xc3\xa5 bakkroppen har eldre larver har et par tentakler, som kan skytes ut og trekkes inn igjen.  Kjertlen som produserer aminosyrer og det sukkerholdige stoffet, finnes p\xc3\xa5 larvens sjuende bakkroppsledd. _NEWLINE_Bak hodet, p\xc3\xa5 bryststykket, som best\xc3\xa5r av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukf\xc3\xb8tter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til \xc3\xa5 holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. _NEWLINE_Larvens hode best\xc3\xa5r av en hard hodekapsel med noen punkt\xc3\xb8yne. Under \xc3\xb8ynene er det noe sm\xc3\xa5 antenner larven bruker til \xc3\xa5 finne riktig f\xc3\xb8de. Larvens bakkropp best\xc3\xa5r nesten bare av ford\xc3\xb8yelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer f\xc3\xb8r all n\xc3\xa6ringen er tatt opp. Avf\xc3\xb8ringen kommer ut som sm\xc3\xa5 kuler helt bakerst p\xc3\xa5 kroppen.  Larvene \xc3\xa5nder gjennom \xc3\xa5pninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nPuppene er b\xc3\xb8nneformet og ur\xc3\xb8rlige, de ligner plantedeler som fr\xc3\xb8 og lignende. Puppen ligger under en stein eller i en berveggssprekk. Puppen overvintrer.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nKlippebl\xc3\xa5vinge har ganske store krav til habitatet. Den trives i \xc3\xa5pent landskap, ved soloppvarmet berg.  Der det er kalkrik grunn og det vokser bergknapper (Sedum). _NEWLINE_Glansvinger har normalt en rolig og gjerne flagrende flukt. Ofte flyr de korte turer fra blomst til blomst.  Om natten og i overskyet v\xc3\xa6r hviler sommerfuglen. Flygetiden er fra mai til juni.  Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, og den noe spraglete vingeundersiden gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse. _NEWLINE_Voksne glansvinger lever av nektar de suger opp fra blomstene p\xc3\xa5 ulike planter (urter). Sugesnabelen, p\xc3\xa5 hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 inn i dype blomster for \xc3\xa5 suge til seg nektar. Sugesnabelen gj\xc3\xb8r at sommerfugler er avhengig av flytende f\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParringen skjer ved sammenkobling mellom de to kj\xc3\xb8nnene. Under parring utskiller hannene en duft fra sm\xc3\xa5 duftskjell p\xc3\xa5 vingene, dette kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hunnen mer villig til \xc3\xa5 parres. Om et par forstyrres under parring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt.  Hunner som har parret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen l\xc3\xb8ftes opp.\n_START_SECTION_\nLarvene\n_START_PARAGRAPH_\nLarven er radikalt forskjellige fra de voksne, b\xc3\xa5de i levevis og i kroppsbygning.  Den lever som plantespiser p\xc3\xa5 planter i tykkbladfamilien (Crassulaceae), s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 sm\xc3\xb8rbukk (Sedum telephium (syn. Hylotelephium telephium) ).  _NEWLINE_Klippebl\xc3\xa5vinge kan av og til leve i samspill (symbiose) med maur, hvor larven kan utskille et sukkerholdig stoff og aminosyrer, kalt  honningdugg, fra en kjertel p\xc3\xa5 bakkroppens sjuende ledd. Maur tiltrekkes og spiser dette stoffet, samtidig gir dette sommerfuglen en viss beskyttelse. De to tentaklene p\xc3\xa5 bakkroppens \xc3\xa5ttende ledd, hos eldre larver,  produserer trolig et feromon som styrker sameksistensen med maurene ytterligere. _NEWLINE_Larvens kroppstemperatur er mellom 35\xc2\xa0og\xc2\xa038\xc2\xa0grader\xc2\xa0C\xc2\xb0. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke skygge.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nKlippebl\xc3\xa5vinge tilh\xc3\xb8rer gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomg\xc3\xa5r  en metamorfose i l\xc3\xb8pet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens b\xc3\xb8yelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. N\xc3\xa5r skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) glansvingen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nKlippebl\xc3\xa5vinge finnes noen f\xc3\xa5 steder i Sverige og er vanligere i det sydligste Finland.   I s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige Norge, bare ved Halden.  Tidligere ogs\xc3\xa5 ved Tvedestrand.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8dlisteart\n_START_PARAGRAPH_\nKlippebl\xc3\xa5vinge er p\xc3\xa5 den nasjonale r\xc3\xb8dlisten, og har kategorien CR \xe2\x80\x93 Kritisk truet (Critically Endangered)._NEWLINE_Klippebl\xc3\xa5vinge har v\xc3\xa6rt i sterk tilbakegang i Nord-Europa og er forsvunnet fra flere steder.  Hovedtrusselen er utbygging og rasering av naturtypen eller gjengroing av lokalitetene, ved at tr\xc3\xa6r og busker vokser opp, slik at det ikke blir nok lys til klippebl\xc3\xa5vingens vertsplanter.\n_START_SECTION_\nFredet\n_START_PARAGRAPH_\nKlippebl\xc3\xa5vinge er spesielt utsatt og har hatt en dramatisk tilbakegang i Norge de siste \xc3\xa5rene. Sommeren 2007 ble den fredet av direktoratet for naturforvaltning og er den fjerde arten av de norske sommerfuglene som har blitt fredet. _NEWLINE_Ved Halden finnes artens siste leveomr\xc3\xa5de i Norge, men omr\xc3\xa5det er regulert til hytte- og boligutbygging med planer om en sm\xc3\xa5b\xc3\xa5thavn. Den fantes tidligere ved Tvedestrand men synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re utryddet. Dersom arten f\xc3\xb8rst forsvunnet, er det trolig at den ikke kan klare \xc3\xa5 etablere seg der igjen, fordi n\xc3\xa6rmeste lokalitet ligger for langt borte.'