b'\n_START_ARTICLE_\nLars Hertervig\n_START_SECTION_\nLiv og familie\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste barne\xc3\xa5rene tilbrakte Hertervig p\xc3\xa5 foreldrenes sm\xc3\xa5bruk innerst i Hattarv\xc3\xa5gen p\xc3\xa5 Borg\xc3\xb8ya. Familien var tilhengere av kvekermilj\xc3\xb8et, og rundt 1839 solgte foreldrene til Hertervig sm\xc3\xa5bruket, men brakte med seg v\xc3\xa5ningshuset til Rosenberggaten 38 i Stavanger._NEWLINE_Hertervig tok svennepr\xc3\xb8ven i 1849, og i 1850 ble han oppdaget av skipsreder og kj\xc3\xb8pmann Hans Gabriel Buckholm Sundt, som i samarbeid med andre rike velgj\xc3\xb8rere i Stavanger, og kunstmaler, Johan Fredrik Eckersberg, s\xc3\xb8rget for at Hertervig kunne ta til med kunstmalerutdannelse i Christiania og D\xc3\xbcsseldorf._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1850 seilte Lars Hertervig rundt kysten til Christiania og meldte seg opp til Den Kongelige Tegneskole den 10. desember. Hertervig skal ha blitt veiledet av Eckersberg tiden han var i Christiania. Hertervigs l\xc3\xa6rere p\xc3\xa5 Tegneskolen var Johannes Flintoe og Joachim Frich._NEWLINE_Det vites ikke akkurat n\xc3\xa5r p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten i 1850 Hertervig reiste til Tegneskolen i Christiania - ei heller n\xc3\xa5r Hertervig dro nedover til kunstakademiet i D\xc3\xbcsseldorf for videre malerstudier hos romantikeren Hans Fredrik Gude. Det har imidlertid v\xc3\xa6rt vanlig i Hertervigforskningen \xc3\xa5 tolke ut ifra et brev, som ble skrevet av H. G. B. Sundt, datert 24. juli 1853, at Hertervig kan muligens ha dratt til D\xc3\xbcsseldorf i april i 1852. Brevet har antageligvis g\xc3\xa5tt tapt._NEWLINE_P\xc3\xa5 den annen side viser passprotokollen for Christiania Politikammer, som g\xc3\xa5r fra 1848 til 1853, kun \xc3\xa9n oppf\xc3\xb8ring med Lars Larsen Hertervig, der han i sammen med kunstmaler, Erik Bodom, reiser til D\xc3\xbcsseldorf den 20. oktober i 1851. Hertervigs s\xc3\xb8ster, Elisabeth Andersen, forteller i et intervju i Stavanger Aftenblad i 1915 at Hertervig reiste til D\xc3\xbcsseldorf etter ett \xc3\xa5rs opphold i Christiana, og kan derigjennom underbygge at Hertervig kan ha ankommet Christiania rundt oktober i 1850, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 reise videre til D\xc3\xbcsseldorf den 20. oktober i 1851._NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1853 reiste Hertervig i sammen med Gude til Norge. Hertervig dro igjen nedover til D\xc3\xbcsseldorf i oktober i 1853. Gude ble v\xc3\xa6rende i Norge, og Erik Bodom ble Hertervigs veileder i D\xc3\xbcsseldorf. I brev til H.G.B Sundt  fra januar 1854 klagde Hertervig over sykelighet. H.G.B Sundt tillot Hertervig \xc3\xa5 reise hjem til Norge i april i 1854._NEWLINE_Tilbake i Norge fikk Hertervig 24 \xc3\xa5r gammel diagnosen melancholia (ekstrem depresjon) hos en lege i Stavanger. H.G.B. Sundt sendte Hertervig p\xc3\xa5 b\xc3\xa5treise til Malaga i h\xc3\xa5p om at han skulle friskne til. Hertervigs melankoli lot seg imidlertid ikke helbrede og i 1856 ble Hertervig sendt av Sundt til Gaustad sykehus. Hertervig fikk diagnosen dementia (eller dementia precox), som den gangen var betegnelsen p\xc3\xa5 en uhelbredelig sykdom, og kan ligne p\xc3\xa5 schizofreni. I 1858 ble Hertervig utskrevet fra Gaustad som \xc2\xabuhelbredet\xc2\xbb, han ble umyndiggjort og ble avhengig av fattigkassen i Stavanger. Etter sykehusoppholdet skrev Hertervig ingen brev og etterlot seg ingen skriftlige dokumenter som sier noe om de siste 40 \xc3\xa5rene av livet hans. Hertervig etterlot seg imidlertid flere skisseb\xc3\xb8ker med sm\xc3\xa5 notater, men notatene er i dag uleselige. _NEWLINE_Professor \xc3\x98ystein F\xc3\xb8rre og psykiater Svein Haugsgjerd hevder Hertervig var feildiagnostisert som uhelbredelig syk. F\xc3\xb8rre og Haugsgjerd mener Hertervig i en periode med personlige problemer hadde forbig\xc3\xa5ende psykoser. De viser til at Hertervig fra han var 24 \xc3\xa5r var isolert fra kunstnermilj\xc3\xb8et, men bidro likevel til utvikling av modernismen i Norge. De viser ogs\xc3\xa5 til at Alexander Kielland bes\xc3\xb8kte Hertervig p\xc3\xa5 hans 60-\xc3\xa5rsdag og at Hertervig var da i god form og var velstelt til tross for at han bodde alene - dette mener de er uforenlig med alvorlig og uhelbredelig psykisk sykdom.\n_START_SECTION_\nEfterglemt\n_START_PARAGRAPH_\nEtter sykehusoppholdet fra 1856 til 1858 ble Hertervig glemt av samfunnet - b\xc3\xa5de som kunstner og menneske._NEWLINE_Alexander Kielland\xc2\xa0skrev, n\xc3\xa6r sagt, en \xc2\xabnekrolog\xc2\xbb over Hertervigs sene kunst i Dagbladetkronikken \xc2\xabEn Efterglemt\xc2\xbb fra 1893. Kielland var p\xc3\xa5virket av borgerskapets smak og satte Hertervigs romantiske malerier fra 1850\xc3\xa5rene meget h\xc3\xb8yt og hadde ingen sans for Hertervigs sene kunst. Kielland mente Hertervig hadde mistet vettet, malte det skj\xc3\xa6re vanvidd og at landskapene s\xc3\xa5 ut slik man malte i barndommen, da man fikk nytt malerskrin. Selv om Hertervig var 63 \xc3\xa5r og i fullt live, m\xc3\xa5tte han, n\xc3\xa6rmest, stilles i sammen med de kunstnere som gikk bort i 1860-\xc3\xa5rene, if\xc3\xb8lge Kielland.\n_START_SECTION_\nProtomodernist\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 tross av umyndiggj\xc3\xb8ring og motgang forble Hertervig nyskapende helt fram til sin d\xc3\xb8d i 1902 - en protomodernist - en forl\xc3\xb8per for modernismen. I flere ti\xc3\xa5r etter hans d\xc3\xb8d, var det likevel mange fagpersoner b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 og utenfor kunstfeltet som mente \xc3\xa5 kunne se spor etter psykisk sykdom i bildene til Hertervig. Kunsthistoriker og Hertervigbiograf, Holger Koefoed, kom imidlertid fram til i sin magisteravhandling fra 1972 at man ikke kunne slutte seg til noen psykisk sykdom ut fra Hertervigs bilder. Koefoed fikk i ti\xc3\xa5rene framover mer og mer oppslutning fra en rekke fagfelt for sin friskmelding av Lars Hertervigs bilder. _NEWLINE_I 2004, over hundre \xc3\xa5r etter Hertervigs d\xc3\xb8d, ble det fra psykiatrisk hold fortsatt argumentert for en forbindelse mellom sykdom og bilder. I nyere studier fra 2005 og framover hevdes det heller at det ikke finnes noen antydninger til sykdom i bildene, men en unik form for tidlig modernisme, p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yde med noe av det mest avanserte som foregikk ute i Europa mot  slutten av 1800-tallet._NEWLINE_Hertervigs bilder fra 1880-\xc3\xa5rene og 1890-\xc3\xa5rene blir av Koefoed knyttet til tidlige modernister som Paul Gaugin. Kunsthistoriker, kunstkritiker og forskningsansvarlig ved Videokunstarkivet, Marit Paasche, hevder Lars Hertervig kan sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Norges fremste maler ved siden av Edvard Munch.\n_START_SECTION_\nKunstnernes kunstner\n_START_PARAGRAPH_\nHertervig kalles ofte kunstnernes kunstner, og mange kunstnere har latt seg inspirere stort av Hertervigs kunst - ofte med en fiksjonalisering av kunstnerskapet: Kanskje fordi det enn\xc3\xa5 ikke er funnet noen brev skrevet av Hertervig. Det kjennes ikke til noen foto av Hertervig, og selvportrettene av den eldre Hertervig er enn\xc3\xa5 ubekreftet. Portrettet  av den unge Hertervig, som ble malt av Niels Bj\xc3\xb8rnson M\xc3\xb8ller i 1851, blir kanskje til en viss grad bekreftet av dataene fra Christianias passprotokoll  fra 1851, der det st\xc3\xa5r at Hertervig hadde middels h\xc3\xb8yde, middels legemsbygning, svart h\xc3\xa5r og brune \xc3\xb8yne._NEWLINE_Jon Fosse har skrevet romanen Melancholia om Hertervig (1995\xe2\x80\x931996). Operaen Melancholia er skrevet av den \xc3\xb8sterrikske komponisten Georg Friedrich Haas med libretto av Jon Fosse (2008). Operaen Melancholia er tuftet p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste del av Fosses roman Melancholia, hvor det skildres om Hertervig og hans studieopphold i D\xc3\xbcsseldorf hvorp\xc3\xa5 han ble psykisk syk og m\xc3\xa5tte avbryte malerstudiet. Paal-Helge Haugen har skrevet Hertervig; ein opera (1995). Martin Nag har skrevet flere tekster og skuespill om Hertervig (1995). Odd Kvaal Pedersen skrev Narren og hans mester: en roman fra kunstmaler Hertervigs tid (1987). Den svenske forfatteren Johan Bergstr\xc3\xb6m har skrevet romanen Hitenfor Utsira (1986). De Press har utgitt l\xc3\xa5ta \xc2\xabLars Hertervig\xc2\xbb (Fra tolvtommersingelen Lars Hertervig, 1981, og senere p\xc3\xa5 cd-utgivelsen Lars Hertervig + On The Other Side, 2005)._NEWLINE_Helge Torvund, har skrevet diktsamlingen Bl\xc3\xa5tt sug (2002). Samlingen presenterer Hertervig gjennom 140 utvalgte oljemalerier, akvareller og tegninger: Torvund m\xc3\xb8ter Hertervig gjennom poesien. \xc3\x98rnulf Opdahl bidrar med et essay om Hertervig, mens Holger Koefoed st\xc3\xa5r for den biografiske artikkelen._NEWLINE_Gamle furutr\xc3\xa6r ble motiv for et norsk frimerke i 1976 - i samme frimerkeserie som Fearnleys Slindebirken._NEWLINE_I 2013 regisserte Karl Johan Paulsen og P\xc3\xa5l \xc3\x98ie en biografisk dokumentarfilm om Hertervigs liv med tittlen Lysets vanvidd. I tillegg til \xc3\xa5 gjenskape scener fra Hertervigs liv, ble Holger Kofoed, Kari Greve, Trond Borgen, Hans Eirik Aaarek, Leigh Clarke og Helge Torvund intervjuet om deres syn p\xc3\xa5 kunsten til Hertervig._NEWLINE_I 2016 utsmykket billedkunstneren Axel Rios Frakkagjerd ungdomsskole i Tysv\xc3\xa6r med en Street Art versjon av Niels Bj\xc3\xb8rnson M\xc3\xb8llers portrett av Lars Hertervig. Utsmykningen, som var utviklet i samarbeid med den kulturelle skolesekken i Tysv\xc3\xa6r kommune, ble til i aktivt kunstsamarbeid med avgangselever p\xc3\xa5 10. trinn ved skolen._NEWLINE_B\xc3\xa5de i Tysv\xc3\xa6r og Stavanger finner man statuer av Hertervig. Statuen i Stavanger, som er laget av Stinius Fredriksen, finner man p\xc3\xa5 Lars Hertervigs plass. Stavanger har ogs\xc3\xa5 Lars Hertervigs gate, og i Rosenberggaten 38 finner man fortsatt Hertervighuset.'