b'\n_START_ARTICLE_\nPorsgrunnsbrua\n_START_SECTION_\nDagens bru\n_START_PARAGRAPH_\nPorsgrunnsbrua er en klaffebru av betong i Porsgrunn kommune i Telemark. Brua ble tatt i bruk i 1958 og forbinder \xc3\xb8stre og vestre bydel av Porsgrunn by. Lokalt kalles bydelene \xc2\xab\xc3\x98stsia\xc2\xbb og \xc2\xabVessia\xc2\xbb. Den krysser elva litt ovenfor der hvor Skiensvassdraget munner ut i Frierfjorden. Fri seilingsh\xc3\xb8yde ved normal vannstand er 8 meter.\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBroen fra 1891\n_START_PARAGRAPH_\nKommunikasjonen mellom \xc3\xb8stre og vestre bydel i Porsgrunn var fram til 1891 utf\xc3\xb8rt av en privat drevet fergetrafikk. I prinsippet s\xc3\xa5 var det kommunen som var i besittelse av fergeprivilegiene fra 1857, men det var private som sto for transporten, samt innkreving av skatt. Tanken om en bru over elva var ikke ny. Allerede i 1842 ble det sendt forslag til bystyret om at en bru over elva var fordelaktig for byen. Formannskapet i byen behandlet saken i 1848 og stilte seg positive til byggingen av en bru. Igangsetting lot derimot vente p\xc3\xa5 seg. Grunnen var at man var avhengig av privat finansiering og da ingen stilte seg med penger ble utredning og bygging utsatt p\xc3\xa5 ubestemt tid. F\xc3\xb8rst 30 \xc3\xa5r senere i 1877 begynte man p\xc3\xa5 nytt \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 mulighetene for en bru.\n_START_SECTION_\nUenighetene\n_START_PARAGRAPH_\nNoe man ikke var enige om p\xc3\xa5 dette tidspunktet og i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r broen ble bygget i 1891, var det eksakte stedet den skulle krysse elva. De to forslagene som ble vurdert seri\xc3\xb8st var enten at brua skulle g\xc3\xa5 fra Osebakken over til Moldhaugen eller fra tollbua over til sentrumsgaten p\xc3\xa5 Vestsiden. L\xc3\xb8sningen bystyret gikk for ble det sistnevnte. Fremveksten av ny industri fra dette omr\xc3\xa5det og s\xc3\xb8rover hadde mest sannsynlig stor p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 avgj\xc3\xb8relsen. Samt det at ferdselen over elva var st\xc3\xb8rst fra den vestre bredden._NEWLINE_Bygging av en bru over elva kom ikke uten protester. Handelsinteresser i Skien by som ligger lenger opp i vassdraget var sterkt imot en bru over elva. Hovedgrunnen til byens motstand var at man fryktet brua ville forhindre trafikk nordover. Med det resultat at Skien utvikling ville bremses. Samt at byen ville komme i en bakevje. Det hjalp ikke stort for Porsgrunn at man p\xc3\xa5 nasjonalt plan trenerte planene ved at Skiens bekymringer ble satt h\xc3\xb8yest. Motsetningene innad i Porsgrunn var ogs\xc3\xa5 klare. Det hele ble satt i et lokalpatriotisk perspektiv hvor de som var for bru var gode, mens de som ikke var for ble sett p\xc3\xa5 som upatriotiske Skiensfolk. Alt endte allikevel med en bygging av en bru som ble \xc3\xa5pnet til bruk 11. desember 1891. Brua som da sto ferdig var 219 meter lang og den var en pele- og pontongbru. Den ble allikevel ikke st\xc3\xa5ende lenge. I 1905 ble den offer for flammene i den store bybrannen som rammet \xc3\xb8stre Porsgrunn.\n_START_SECTION_\nBrua etter 1905 og fram til 1960\n_START_PARAGRAPH_\nTrafikk\xc3\xb8kningen som kom p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet som en f\xc3\xb8lge av b\xc3\xa5de en \xc3\xb8kende befolkning, men ogs\xc3\xa5 at bilen ble et velkjent bilde i hverdagen. F\xc3\xb8rte til at brua n\xc3\xa5dde sin makskapasitet ganske raskt. Den var ikke dimensjonert for det trafikkm\xc3\xb8nsteret som kom utover f\xc3\xb8rste halvdelen av dette hundre\xc3\xa5ret. Antallet bru\xc3\xa5pninger mellom 1939 og 1949 f\xc3\xb8rte til lange k\xc3\xb8er p\xc3\xa5 begge sider av brua. Grunnen til dette var at b\xc3\xa5ttrafikken \xc3\xb8kte betraktelig i perioden. I 1946 ble brua forsterket til \xc3\xa5 t\xc3\xa5le b\xc3\xa5de busser og lastebiler. Da man bygde brua i 1891 tok man ikke med i betraktningen det regionale trafikkm\xc3\xb8nsteret som kom senere. Dette ble utredet i diskusjonen rundt byggingen av ny bru som utspant seg p\xc3\xa5 i 1940-50\xc3\xa5rene._NEWLINE_Et av de store diskusjonsemnene om ny bru handlet om det skulle bygges en h\xc3\xb8ybru eller klaffebru. Det var mange ulike interesser som for eksempel at man prioriterte veitrafikken framfor b\xc3\xa5ttrafikken. De som var for en h\xc3\xb8ybru mente at dette ville v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt fordelaktig b\xc3\xa5de for skipstrafikken og det regionale trafikkm\xc3\xb8nsteret. Valget man til slutt falt ned p\xc3\xa5 var allikevel en klaffebru som man besluttet skulle ligge p\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmest n\xc3\xb8yaktig samme sted som den gamle. Grunnen til at man gikk inn for dette valget var bruas betydning lokalt. Samt at det var tanker om at en annen st\xc3\xb8rre bru skulle bli konstruert lenger nord i elva som da tok for seg den regionale trafikken. Til ettertanke er det interessant \xc3\xa5 vite at flertallet av de som stemte p\xc3\xa5 bruforslagene gikk for h\xc3\xb8ybru. Den nye brua ble offisielt \xc3\xa5pnet av samferdselsminister Kolbj\xc3\xb8rn Varmann den 13. oktober 1957. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nTil ettertanke\n_START_PARAGRAPH_\nPorsgrunnsbrua st\xc3\xa5r fremdeles etter 60 \xc3\xa5r. Den har f\xc3\xa5tt selskap av Menstadbrua lenger opp i elva ved Menstad i Skien kommune. I 1995 ble en ny klaffebru, Frednesbrua \xc3\xa5pnet for trafikk som en avlastning for Porsgrunnsbrua. Denne broen ble bygget n\xc3\xa6rmere utl\xc3\xb8pet til elva. Porsgrunn\xc2\xa0kommune har\xc2\xa0da\xc2\xa0g\xc3\xa5tt\xc2\xa0helt\xc2\xa0bort\xc2\xa0fra\xc2\xa0tanken\xc2\xa0om\xc2\xa0h\xc3\xb8ybruer.\xc2\xa0Om\xc2\xa0man\xc2\xa0ser\xc2\xa0bort\xc2\xa0fra\xc2\xa0Breviksbrua, \xc3\xa5pnet i 1962, samt Grenlandsbrua fra 1996. \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0'