b'\n_START_ARTICLE_\nMuseion\n_START_PARAGRAPH_\nMuseion (eller Mouseion, gresk \xce\x9c\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd) var et l\xc3\xa6rested i antikkens Alexandria i Egypt som omfattet det ber\xc3\xb8mte Biblioteket i Alexandria. Det ble grunnlagt, i henhold til Johannes Tzetzes, av Ptolemaios I av Egypt, men kanskje mer sannsynlig av Ptolemaios II Filadelfus. Museion forble st\xc3\xb8ttet av den kongelige familie til Ptolemeerdynastiet. Et slikt gresk museion var et hjemsted for musikk eller poesi, en forskningsinstitutt i moderne forstand, en filosofisk skole i antikk forstand, og et bibliotek som Platons Akademi i Athen, et lagerhus for tekster. _NEWLINE_Museion, med konnotasjonen av sammenkomst under beskyttelse av de guddommelige musene, var ogs\xc3\xa5 tittelen gitt til en samling av fortellinger om velrenommert forfattere fra fortiden som ble satt sammen av Alkidamas, en sofist fra Athen p\xc3\xa5 300-tallet f.Kr.\n_START_SECTION_\nAntikkens universitet\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om Museion i Alexandria ikke hadde en samling med skulpturer eller malerier presentert som kunstgjenstander, isteden ble disse stilt ut av Ptolemeerdynastiet i deres palass i nabolaget, slik som Ptolemeernes rival gjorde i Pergamon, men det hadde derimot et eget rom dedikert til studiet av anatomi og en installasjon for astronomiske observasjoner. Framfor \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et kun et museum i den forstand som har utviklet seg siden renessansen, var det en forskningsinstitusjon som f\xc3\xb8rte sammen noen av de beste l\xc3\xa6rde i hele den hellenistiske verden. Det var gode forutsetninger for \xc3\xa5 tilvirke store mengder b\xc3\xb8ker ettersom Egypt hadde tiln\xc3\xa6rmet monopol p\xc3\xa5 papyrus i denne delen av verden. Slik Germain Bazin sammenlignet det var Museion i Alexandria \xc2\xabanalogt til det moderne Institute for Advanced Study i Princeton eller til Coll\xc3\xa8ge de France i Paris\xc2\xbb. For v\xc3\xa5r tid kan det ogs\xc3\xa5 sammenlignes med et universitet. _NEWLINE_De redigerte utgavene av den greske litter\xc3\xa6re kanon slik som vi kjenner dem i dag, fra Homer og Hesiod og framover, eksisterte i tekstutgaver som ble sammenlignet og korrigert av de l\xc3\xa6rde ved Museion i Alexandria._NEWLINE_Det opprinnelige Museion, eller \xc2\xabmusenes institusjon\xc2\xbb, er kilden for dagens bruk av ordet museum. I Frankrike i tidlig moderne tid og opplysningstiden betegnet det et samfunn av forskere som ble f\xc3\xb8rt sammen under ett hustak som det ogs\xc3\xa5 betydde husets samlinger i seg selv. Franske og engelske forfattere refererte til disse samlingene som et \xc2\xabkabinett\xc2\xbb slik som i betydningen \xc2\xabet kabinett av sjeldenheter\xc2\xbb. En katalog av samlingen til John Tradescant den eldre p\xc3\xa5 1600-tallet og hans s\xc3\xb8nn John Tradescant den yngre ble grunnlaget for Ashmolean Museum i Oxford. Samlingens katalog ble i 1656 publisert som Musaeum Tradescantianum: or, a Collection of Rarities.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98deleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nMuseions antikke periode overlevde ikke utrensning og forvisningen av de fleste intellektuelle som var tilknyttet det i \xc3\xa5r 145 f.Kr. da Aristarchos fra Samothrake tok avskjed fra sin posisjon. Alle kilder som beskriver Museion og Bibliotektet, som Johannes Tzetzes og andre, alle sene og bysantinske, nevner ingen andre ledere av l\xc3\xa6restedet. Den romerske keiser Caracalla undertrykte Museion i \xc3\xa5r 216 e.Kr. Ved denne tiden hadde senteret for l\xc3\xa6rdom i Alexandria allerede forflyttet seg til Serapeum i Alexandria. Bruchion, den seksjonen av Alexandria som innbefattet Museion, ble fullstendig \xc3\xb8delagt av brann p\xc3\xa5 ordre av keiser Aurelian i 272. Matematikeren Theon av Alexandria (d\xc3\xb8d 405), far til Hypatia, er beskrevet i hans biografi som \xc2\xabmannen fra Museion\xc2\xbb, men det er ikke kjent hvilken, om noen, som han eventuelt hadde med Museion.'