b'\n_START_ARTICLE_\nO. Mustad & S\xc3\xb8n\n_START_PARAGRAPH_\nO. Mustad & S\xc3\xb8n er et av Norges eldste industriselskaper med opprinnelse i Gj\xc3\xb8vik i 1832. Mustad har tidligere laget blant annet spiker, margarin og jernvarer, men er i dag mest kjent som verdens st\xc3\xb8rste produsent av fiskekroker med eksport til over 160 land.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen er \xc2\xabBrusveen Spiger- og Staaltraadfabrik\xc2\xbb, som ble grunnlagt av Hans Skikkelstad i Vardal utenfor Gj\xc3\xb8vik i 1832. Skikkelstads svigers\xc3\xb8nn, Ole Mustad, overtok fabrikken i 1843 og endret navnet p\xc3\xa5 bedriften til O. Mustad. Ole Mustads s\xc3\xb8nn, Hans Mustad (1837\xe2\x80\x931918), kom inn som medeier i 1874, og firmaet skiftet navn til O. Mustad & S\xc3\xb8n. I 1877 startet bedriften produksjon av fiskekroker p\xc3\xa5 fabrikken ved Gj\xc3\xb8vik.\n_START_SECTION_\nOpprettelsen av krokproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutten av 1870-tallet var det nedgangstid i Norge og Europa. Dette p\xc3\xa5virket bedriftene til \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 finne opp nye oppfinnelser de kunne tjene penger p\xc3\xa5. Mustad produserte allerede sm\xc3\xa5 metallprodukter, men lette n\xc3\xa5 etter nye produkter de kunne tjene penger p\xc3\xa5. I 1877 ble Mathias Topp ferdig med sin fiskekrokmaskin. I denne maskinen gikk metalltr\xc3\xa5den inn p\xc3\xa5 den ene siden og ut kom det fiskekroker. Dette ga Mustad et konkurransefortrinn, ettersom\xc2\xa0ingen andre i verden hadde en maskin som var like effektiv.\n_START_SECTION_\nHemmelighold av fiskekrokmaskinen\n_START_PARAGRAPH_\nFiskekrokmaskinen var topphemmelig. S\xc3\xa5 \xc3\xa5 si ingen visste hvordan den s\xc3\xa5 ut og enda f\xc3\xa6rre visste hvordan den var satt sammen. Maskintegningen ble delt opp i deler og hadde forskjellige m\xc3\xa5leforhold slik at det skulle v\xc3\xa6re tiln\xc3\xa6rmet umulig \xc3\xa5 kopiere den. Mustad valgte \xc3\xa5 ikke ta patent p\xc3\xa5 maskinen for da ville konstruksjonen bli offentliggjort etter f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. _NEWLINE_S\xc3\xa5 hemmelig var det at de som hadde forskjellige oppgaver p\xc3\xa5 fabrikken ikke skulle snakke sammen. For \xc3\xa5 sikre seg dette m\xc3\xa5tte de sitte i forskjellige kantiner under lunsjen. Krokene ble produsert p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vik, men Mustad fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 holde dette skjult. Det fantes ikke ett skilt i Gj\xc3\xb8vik som fortalte hvor fabrikken l\xc3\xa5 og det sto kun Oslo p\xc3\xa5 pakningene som ble solgt.\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSalgsagenter over hele verden\n_START_PARAGRAPH_\nMustad fant fort ut at fiskere var veldig tradisjonelle mennesker som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bruke den typen krok som de alltid hadde brukt. L\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 dette ble at Mustad ansatte menn som reiste rundt i hele verden for \xc3\xa5 finne ut hva slags kroker man brukte p\xc3\xa5 de forskjellige stedene. P\xc3\xa5 hvert nye sted de ansatte kom til fikk de tak i eksemplarer av krokene som ble benyttet i distriktet for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 sende disse hjem til Norge._NEWLINE_Med kroken fulgte det ogs\xc3\xa5 med informasjon om prisen p\xc3\xa5 kroken og informasjon om eventuelle konkurrenter i omr\xc3\xa5det. Videre s\xc3\xa5 man seg ut en forhandler som kunne v\xc3\xa6re godt egnet til \xc3\xa5 selge Mustads kroker i regionen. I noen omr\xc3\xa5der lagde fiskerne krokene sine selv. Disse ble det ogs\xc3\xa5 sendt eksemplarer av til Norge. Alle krokene som ble sendt hjem ble satt i produksjon. P\xc3\xa5 det meste produserte Mustad over 60 000 forskjellige typer fiskekroker samtidig. I en periode etter andre verdenskrig solgte Mustad omtrent halvparten av alle fiskekrokene i verden og de selger i dag mer enn hver fjerde krok.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nImitasjon\n_START_PARAGRAPH_\nDet var ikke nok for Mustad \xc3\xa5 bare imitere krokene fra forskjellige steder, de valgte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 imitere innpakningen krokene ble solgt i. Det var likevel to forskjeller p\xc3\xa5 den originale innpakningen med fiskekroker og Mustads. Den ene forskjellen var at Mustad var veldig bevisst p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sette navnet sitt p\xc3\xa5 innpakningen. Kj\xc3\xb8peren skulle vite hvem de hadde kj\xc3\xb8pt krokene av og man fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 bygge seg opp som et kvalitetsmerke. Her ligger mye av grunnen til at fiskekrok kalles \xe2\x80\x9dmustad\xe2\x80\x9d flere steder i verden den dag i dag. Den andre forskjellen var prisen. N\xc3\xa5r Mustad gikk inn p\xc3\xa5 et nytt marked satte de vanligvis prisen litt lavere enn konkurrentene for \xc3\xa5 utkonkurrere dem. Mustad bygget seg opp s\xc3\xa5pass mye kunnskap om markedene rundt om i verden at da Norsk Eksportr\xc3\xa5d opprettes i 1945 s\xc3\xa5 henvendte de seg til Mustad for informasjon.\n_START_SECTION_\nEkspansjon\n_START_PARAGRAPH_\nI perioden 1875\xe2\x80\x931890 startet bedriften en rekke fabrikker p\xc3\xa5 Lilleaker i Oslo, blant annet med produksjon av spiker (1876), margarin (1889), ovner (1889), \xc3\xb8ksehoder, skruer og andre jernvarer, Industritomten p\xc3\xa5 Lilleaker ble overtatt etter \xc2\xabNitroglycerin Compagniet\xc2\xbb som ble skadet ved en st\xc3\xb8rre eksplosjon 24. april 1874, og grunnen til etableringen var \xc3\xa5 komme n\xc3\xa6rmere markedene og \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en god havn. _NEWLINE_I perioden 1890\xe2\x80\x931930 skjedde det en stor ekspansjon med oppkj\xc3\xb8p og etablering av over 300 bedrifter i de fleste land i Europa. Hovedproduksjonen var hesteskos\xc3\xb8m, men det ble ogs\xc3\xa5 produsert fiskekroker og skruer. Hoved\xc3\xa5rsaken til de mange fabrikkene var vernetollen som var innf\xc3\xb8rt i de fleste landene, og at transportkostnadene kunne senkes ved \xc3\xa5 ha lokal produksjon. Mustad var det f\xc3\xb8rste norske selskapet til \xc3\xa5 etablere produksjon i utlandet._NEWLINE_Firmaet er ogs\xc3\xa5 tilskrevet opphavet til uttrykket \xc2\xabklin kokos\xc2\xbb. Under f\xc3\xb8rste verdenskrig importerte firmaet store mengder kokosolje (clean cocos) som r\xc3\xa5stoff. De risikterte dermed at import for enorme summer kunne havne i fiendens hender. Dermed ble direkt\xc3\xb8ren opphavet til uttrykket \xc2\xabklin kokos\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nMustad AS\n_START_PARAGRAPH_\nMustad AS ble skilt ut som eget selskap i 1997. Mustad AS har i dag et datterselskap kalt O. Mustad & S\xc3\xb8n AS som st\xc3\xa5r for produksjonen av fiskekroker blant annet i Gj\xc3\xb8vik, Singapore og Kina. Mustad er verdens st\xc3\xb8rste produsent av fiskekroker og utstyr til mekanisk linefiske.\n_START_SECTION_\nMustad Industrier AS\n_START_PARAGRAPH_\nMustad Industrier ble skilt ut som eget selskap i 1997. Mustad Industrier produserte tidligere n\xc3\xa6ringsmidler men er n\xc3\xa5 hovedsakelig et investeringsselskap. De eier Engers Lefsebakeri AS i Gj\xc3\xb8vik, men selskapets form\xc3\xa5l er: \xc2\xabDeltagelse i andre selskaper, annen investeringsvirksomhet, investeringsr\xc3\xa5dgivning og virksomhet i forbindelse med dette\xc2\xbb. Hovedkontoret ligger i Oslo. Selskapet kontrolleres av Else Marie Mustad Astrup. I 2000 fusjonerte selskapet med Mustad Invest AS. Datterselskapet Mustad Industrier Forvaldning ASA ble innfusjonert i Mustad Industrier i 2006.\n_START_SECTION_\nMustad International Group\n_START_PARAGRAPH_\nMustad International Group ble skilt ut som eget selskap i 1977. I dag best\xc3\xa5r gruppen av over 30 firmaer rundt om i verden, og arbeider innen seks bransjer: hesteskos\xc3\xb8m, papirmaskiner, papirkjerner og r\xc3\xb8r, skruer, tankm\xc3\xa5lesystemer og resirkulering av olje._NEWLINE_Mustad International Group er verdens st\xc3\xb8rste produsent av hesteskos\xc3\xb8m, og har fabrikker i Sverige, Sveits, Nederland, Marokko, Argentina, Brasil, Tyrkia, New Zealand og USA._NEWLINE_Mustad International Group er ogs\xc3\xa5 store innen papirindustrien, som produsent av papirmaskiner. Den svenske divisjonen, Core Link, lager maskiner som inng\xc3\xa5r i papirproduksjon. Den spanske divisjonen, Tecasa, lager maskiner for produksjon av esker.\n_START_SECTION_\nKritikk av Mustad\n_START_PARAGRAPH_\nMustad har blitt kritisert b\xc3\xa5de for forhold i Norge og i sine fabrikker i utlandet._NEWLINE_I 1995 m\xc3\xb8tte Mustad sterk motstand mot planene om \xc3\xa5 rive de gamle arbeiderboligene p\xc3\xa5 Lilleaker. Noen av husene ble okkupert._NEWLINE_I 1999 rapporterte fagforeningen p\xc3\xa5 fiskeutstyrsfabrikken i Filippinene om arbeidere som ble nektet sykepenger, svangerskapspermisjon og andre sosiale ytelser._NEWLINE_I 2001 fikk Mustad 5,6 millioner kroner i st\xc3\xb8tte fra Norad for \xc3\xa5 l\xc3\xa6re opp ansatte i sin nye fabrikk i Wuxi i Kina, med begrunnelse at fabrikken p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vik manglet arbeidskraft. Samtidig ble det kuttet omkring 90 stillinger ved fabrikken p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vik i l\xc3\xb8pet av to \xc3\xa5r, og styret vedtok, mot protester fra de ansatte, \xc3\xa5 flytte store deler av produksjonen fra Gj\xc3\xb8vik til den nye fabrikken i Kina.'