b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa6rne Kloster\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6rne Kloster (eller Verne kloster, i middelalderen Varna) er en herreg\xc3\xa5rd i Rygge kommune i \xc3\x98stfold. Navnet er hentet fra det store vannet \xc3\xb8st for Moss. Varna, siden Vannsj\xc3\xb8. Det har tidligere v\xc3\xa6rt kongsg\xc3\xa5rd og johanitteranlegg (Norges eneste og verdens nordligste). Hovedbygget var over 50 meter langt, lengre enn H\xc3\xa5konshallen. P\xc3\xa5 Norges eldste kart er kun Sarpsborg og V\xc3\xa6rne tegnet inn \xc3\xb8st for Oslofjorden. Et maktsentrum som hadde eiendommer helt ned mot G\xc3\xb8teborg. Myten skal ha det til at det ligger en gull lenke nedgravet rundt klosteret, antagelig til vern mot onde krefter. Det ble lagt under kronen i 1532, og ble der frem til 1675. I moderne tid har det v\xc3\xa6rt meieri og planteskole. I dag er det kun landbruksvirksomhet p\xc3\xa5 stedet.\n_START_SECTION_\nHovedbygning og beliggenhet\n_START_PARAGRAPH_\nDen eldste delen av hovedbygningen skriver seg fra ca. 1660 og er antakeligvis bygget p\xc3\xa5 murer fra klostertiden. Av klosterkirken er det i dag bare ruiner igjen. Disse ligger i hagen s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for hovedbygningen. Der finner man ogs\xc3\xa5 en moderne bautastein med johanitterordenens v\xc3\xa5penskjold og \xc3\xa5rstallene 1190 og 1532 innhugget, samt en liten hvit statue av \xc2\xabDen ensomme nonne\xc2\xbb._NEWLINE_V\xc3\xa6rne kloster ligger omgitt av et s\xc3\xa6rpreget herreg\xc3\xa5rdslandskap, med h\xc3\xb8yreiste eiketr\xc3\xa6r og flotte all\xc3\xa9er. Her finnes ogs\xc3\xa5 edell\xc3\xb8vskog, med blant annet sommereik, svartor, gr\xc3\xa5or-askeskog og alm-lindeskog. Bogslunden i n\xc3\xa6rheten av klosteret er Norges f\xc3\xb8rste fredede edell\xc3\xb8vskogreservat og ble fredet 2. november 1973.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5konger og krongods\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det rundt V\xc3\xa6rne (eller Varna, som det ble kalt f\xc3\xb8r) har flere store gravhauger fra bronsealderen, og V\xc3\xa6rne var i jernalderen senter for lokale sm\xc3\xa5konger. En av dem var Kong Skjold som if\xc3\xb8lge Ynglingesagaen kunne trolldom:_NEWLINE_\xc2\xabDen gang var det en konge p\xc3\xa5 Varna som het Skjold; han kunne allslags trolldom. Kong \xc3\x98ystein seilte med noen h\xc3\xa6rskip over til Varna og herjet; han tok det han fant, kl\xc3\xa6r og annet som var verdt \xc3\xa5 ha, redskapen til b\xc3\xb8ndene, og s\xc3\xa5 hogg de strandhogg, etterp\xc3\xa5 seilte de bort. Kong Skjold kom ned til stranda med h\xc3\xa6ren sin, da var kong \xc3\x98ystein borte og kommet helt over fjorden, og Skjold s\xc3\xa5 seilene deres; s\xc3\xa5 tok han kappa si og sveivde og bl\xc3\xa5ste med den. Da de seilte inn forbi Jers\xc3\xb8y, satt kong \xc3\x98ystein ved roret, et annet skip seilte like opp mot dem, det var litt sj\xc3\xb8gang, og s\xc3\xa5 slo bommen p\xc3\xa5 skipet kongen over bord; det ble hans bane. Mennene hans fikk tak i liket, de flyttet det inn i Borre, og der kastet de haug p\xc3\xa5 raet ute ved sj\xc3\xb8en ved Vadla.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nJohanitterkloster\n_START_PARAGRAPH_\nKong Sverre Sigurdsson overdro rundt 1190 stedet til Johanitterordenen, og et hospital eller pleiehjem for gamle hirdmenn ble anlagt. Klostertiden varte frem til 1532._NEWLINE_Klosterets kirke var viet til Johannes D\xc3\xb8peren, og klosteranlegget var det eneste Johanitterordenen hadde i Norge. Ordenens opprinnelige form\xc3\xa5l var \xc3\xa5 bidra med omsorg for syke og n\xc3\xb8dstedte pilegrimer i Det hellige land. Men virksomheten fikk etter hvert en milit\xc3\xa6r side; i l\xc3\xb8pet av 1100-tallet bygde de opp milit\xc3\xa6re eliteavdelinger som var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forsvare korsfarerstatene sammen med andre korsfarerordener, som tempelridderne. De trengte en base for \xc3\xa5 skaffe seg ressurser og kom til \xc3\xa5 grunnlegge hus i hele Vest-Europa. I Norge drev johanitterne utelukkende humanit\xc3\xa6rt arbeid._NEWLINE_Anlegget tjente ogs\xc3\xa5 som hospital for kongens hird frem til 1308, da kong H\xc3\xa5kon V Magnusson (1299\xe2\x80\x931319) opprettet et eget hospital for dette form\xc3\xa5l ved Mariakirken i Oslo. Kongen kom i konflikt med johannitterne og klostergodset ble konfiskert. Hans etterf\xc3\xb8lger, kong Magnus Eriksson (1319\xe2\x80\x931374), ble p\xc3\xa5lagt av paven \xc3\xa5 levere klostergodset tilbake._NEWLINE_Restene av klosterkirken viser at det har v\xc3\xa6rt en teglsteinskirke. Klosteranleggets eksakte utforming er imidlertid ukjent. I motsetning til de fleste andre klosterordener hadde ikke johannitterne noen bestemte regler for utformingen av sine anlegg._NEWLINE_V\xc3\xa6rne kloster var ogs\xc3\xa5 et pilegrimsm\xc3\xa5l p\xc3\xa5 katolsk tid. Historien forteller blant annet at en bonde fra Telemark i 1458 ble p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 dra p\xc3\xa5 pilegrimsreise til V\xc3\xa6rne, Vadstena og til Nidaros._NEWLINE_Klostergodset ble konfiskert i 1532. Dette skjedde etter at prioren Peter Jonss\xc3\xb8n hadde st\xc3\xb8ttet fors\xc3\xb8ket til kong Christian II p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gjenerobre Norge i 1532. Jonss\xc3\xb8n sendte 40 lodd s\xc3\xb8lv til Christian II med b\xc3\xb8nn om at det ringe bidrag ikke m\xc3\xa5tte forsm\xc3\xa5es. Men da Christian IIs gjenerobringsfors\xc3\xb8k feilet, led klosteret en hard straff. Frederik I avsatte prioren, opphevet klosteret, indro dets gods og ga det som len til sin hoffsinde Peder Brockenhuus. V\xc3\xa6rnes tid som religi\xc3\xb8st senter var med dette slutt.\n_START_SECTION_\nEtter reformasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nKlosteret ble som tidligere nevnt allerede i 1532 krongods. Bygningene ble brent ned i 1570 i forbindelse med den nordiske syv\xc3\xa5rskrig. Godset med tilliggende g\xc3\xa5rder ble forpaktet fram til 1675, da ble det privatisert.\n_START_SECTION_\nSibbernperioden\n_START_PARAGRAPH_\nDeretter kom det i familiens Sibberns eie fra 1730. Sibbern-perioden varte fram til 1906._NEWLINE_V\xc3\xa6rne kloster og et annet gods i omr\xc3\xa5det, Evje, hadde eierinteresser i ikke mindre enn 36 g\xc3\xa5rder i Rygge ved overgangen til 1800\xe2\x80\x93tallet. Det vil si at g\xc3\xa5rdene kontrollerte en tredjedel av g\xc3\xa5rdene i sognet, og skal man g\xc3\xa5 ut ifra jordareal blir g\xc3\xa5rdene enda st\xc3\xb8rre._NEWLINE_V\xc3\xa6rne kloster og Sibbernfamilien var viktige b\xc3\xa5de i Rygge og i landet for\xc3\xb8vrig. Valentin C. W. Sibbern var blant annet Eidsvollsmann i 1814. Valentins s\xc3\xb8nner Georg og Carl gjorde begge karriere innen statsadministrasjonen. Georg ble diplomat og mange\xc3\xa5rig norsk statsminister i Stockholm. 1840 fikk Carl Sibbern og broren Matthias dele V\xc3\xa6rne kloster mellom seg. Carl bygde opp g\xc3\xa5rden Carlberg. Han var en foregangsmann for omleggingen av jordbruket i Rygge. Han arbeidet ogs\xc3\xa5 aktivt for at det skulle bygges en jernbane fra hovedstaden, gjennom Rygge til Sverige.\n_START_SECTION_\nSundt\n_START_PARAGRAPH_\nInggard Sundt (1881\xe2\x80\x931940) fra Bergen kj\xc3\xb8pte godset i 1906. Han innf\xc3\xb8rte nye driftsm\xc3\xa5ter og satte i gang landbruksbaserte industriprosjekter. Han fikk bygget et nytt fj\xc3\xb8s i 1912 med 130 kuer, startet eget meieri og melkekondenseringsfabrikk. V\xc3\xa6rne Kloster melkefabrikker trengte emballasje, resultatet ble De Forenede Blikemballasjefabrikker i Moss. I \xc3\x85refjorden ble det anlagt en brygge med lagerhus hvor melkeprodukter ble lagret for eksport og hvor kull ble importert. Sundt satset ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 gr\xc3\xb8nnsaker, og fikk bygd store drivhus som ble varmet opp med damp fra en gammel lokomotivkjele._NEWLINE_Inggard Sundt var gift med Alfhild Knudsen (1883\xe2\x80\x931972) fra Porsgrunn, datter til skipsreder J\xc3\xb8rgen Christian Knudsen (d\xc3\xb8d 1923). Deres s\xc3\xb8nn, Rangvald Sundt, tok over g\xc3\xa5rden i 1943 og drev den til 1983. Han laget en planteskole p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, og plantet de aller fleste tr\xc3\xa6rne p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden._NEWLINE_Dagens eier av V\xc3\xa6rne kloster er Lars Sundt Jensen (2007). Han tok over etter sin bestefar, Rangvald. De hoppet over en generasjon, fordi Rangvalds datter hadde voksne barn da han trakk seg fra g\xc3\xa5rdsbruket.\n_START_SECTION_\nArkeologiske unders\xc3\xb8kelser og konservering\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste antikvariske unders\xc3\xb8kelsen av ruinene ble gjort av L.D. Kl\xc3\xbcwer, da han i 1812 m\xc3\xa5lte opp levningene av klosterkirken. Bare deler av kormuren er synlig over bakkeniv\xc3\xa5, men store deler av murfoten ligger noenlunde intakt under markoverflaten._NEWLINE_Ved en inspeksjon i 2005 ble det oppdaget at ruinen var i d\xc3\xa5rlig forfatning. M\xc3\xb8rtelen holdt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli utvasket og stein raste ut. I tillegg truet r\xc3\xb8ttene fra n\xc3\xa6rst\xc3\xa5ende tr\xc3\xa6r med \xc3\xa5 sprenge deler av muren. Det ble utarbeidet en skj\xc3\xb8tselsplan, og i 2007 begynte arbeidet med \xc3\xa5 felle tr\xc3\xa6r rundt ruinen. Arbeidet ble fortsatt i 2009 ved restaurering av muren og reising av et midlertidig vernetak. Arbeidet utf\xc3\xb8res av Riksantikvaren i n\xc3\xa6rt samarbeid med Borgarsyssel Museum._NEWLINE_I 2009 ble ogs\xc3\xa5 NIKU involvert med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re kartlegging av omr\xc3\xa5det rundt ruinen med georadar. Da ble det konstatert spor av en stor, n\xc3\xa6rmere femti meter lang steinbygning som strekker seg inn under den eksisterende hovedbygningen p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden. Det har v\xc3\xa6rt antatt at dette kan v\xc3\xa6re murfoten etter det gamle klosterhospitalet.'