b'\n_START_ARTICLE_\nBarrington Moore\n_START_SECTION_\nDemokrati og diktatur \xe2\x80\x93 Agrarstrukturens rolle\n_START_PARAGRAPH_\nMoore \xc3\xb8nsket med boken Social Origins of Dictatorship and Democracy \xc3\xa5 lansere en alternativ forklaring p\xc3\xa5 den politiske utviklingen som i f\xc3\xb8rste halvdel av 1900-tallet hadde ledet til etableringen av totalit\xc3\xa6re styresett i mange store land, en utvikling mange hadde villet forklare med henvisning til utviklingen av industrikapitalisme. I boken setter Barrington Moore seg i stedet fore \xc3\xa5 forklare ulike utviklingsveger fram mot det moderne samfunn, utviklingsveger som avhengig av ulik agrarstruktur og klasseallianser. Disse konstellasjonene ville ende enten i liberalt demokrati, eller i fascistisk eller kommunistisk diktatur. Hovedforklaringen ligger for Moore i m\xc3\xa5ten jordeiendom er fordelt p\xc3\xa5, den samfunns\xc3\xb8konomiske stillingen til landbruket i de ulike land og til maktforholdene mellom ulike klasser, inkludert klasser av storgodseiere og b\xc3\xb8nder. Strukturen i landbruket og alliansen mellom storgodseiere og industri- og handelsborgerskap avgjorde landenes politiske utvikling.  I s\xc3\xa6rdeleshet tildeles det jordeiende aristokratiet en n\xc3\xb8kkelrolle, idet denne klassen, if\xc3\xb8lge Moore, i alle land har v\xc3\xa6rt den mest konsekvent antidemokratiske gruppen. _NEWLINE_Kommunistisk diktatur ville v\xc3\xa6re utfallet av den sosiale og politiske utviklingsprosessen i samfunn der sm\xc3\xa5b\xc3\xb8ndene, enten disse var selveiende eller jordl\xc3\xb8se landarbeidere, ledet den sosiale revolusjon. Dette ville skje bare dersom borgerskapet var lite og uten sosial og politisk innflytelse, samtidig som statsmakten var sterkt sentralisert og revolusjonspotensialet hos sm\xc3\xa5b\xc3\xb8ndene var stort. Sm\xc3\xa5b\xc3\xb8ndenes revolusjonspotensial er stort n\xc3\xa5r b\xc3\xb8ndene er bundet til jorden og der deres politiske og sosiale rettigheter begrenses ved hjelp av statsmakten, med frav\xc3\xa6rende jordeiere, samtidig som b\xc3\xb8ndene driver et ikke-kommersielt landbruk hovedsakelig for lokalt konsum i egalit\xc3\xa6re bondesamfunn. Dette var, if\xc3\xb8lge Moore, forholdene som i Russland og Kina la grunnlaget for revolusjon og kommunistisk styresett._NEWLINE_Fascistisk diktatur var p\xc3\xa5 sin side resultatet av en allianse mellom storgodseiere, statsmakten og borgerskapet i en situasjon der samfunnet allerede har gjennomg\xc3\xa5tt den f\xc3\xb8rste industrialiseringen. Denne klassealliansen kommer i stand der storgodseierne makter \xc3\xa5 bevare sin stilling og forblir politisk dominerende ogs\xc3\xa5 etter at industrialiseringen har kommet i gang, samtidig som landbruket er markedsorientert i en struktur der godseierne utnytter klassen av sm\xc3\xa5b\xc3\xb8nder og landarbeidere og hindrer den i \xc3\xa5 utvikle noe revolusjon\xc3\xa6rt potensial. Industriborgerskapet er p\xc3\xa5 sin side ikke sterkt nok til \xc3\xa5 utvikle noen selvstendig politisk rolle, blant annet som f\xc3\xb8lge av at staten har hatt en sentral rolle i industrialiseringen. Tyskland og Japan var land som utviklet seg etter denne linjen, if\xc3\xb8lge analysen til Moore._NEWLINE_Det tredje mulige utfallet av den sosiale og politiske moderniseringsprosessen var, if\xc3\xb8lge Moores analyse, demokratisk styresett. Demokrati ville bli utfallet bare i de land der storgodseiernes politiske makt ble begrenset. I England skjedde dette ved at landaristokratiet opplevde at landbruket ble kommersialisert og ved at godseierne i l\xc3\xb8pet av industrialiseringsprosessen ble forbig\xc3\xa5tt av handels- og industriborgerskapet. Heller ikke i Frankrike overlevde storgodseierne som selvstendig handlekraftig klasse, da den revolusjonen knekte dem og statsmakten ble den sentrale politiske akt\xc3\xb8r.'