b"\n_START_ARTICLE_\nRaidet mot Cartagena i 1697\n_START_PARAGRAPH_\nRaidet mot Cartagena var et angrep av franskmennene p\xc3\xa5 festningsbyen Cartagena i Colombia den 6. mai 1697, som en del av ni\xc3\xa5rskrigen.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nI 1695 hadde den franske marinen blitt svekket s\xc3\xa5 pass at den ikke lenger kunne m\xc3\xb8te den engelske og nederlandske marinen i et \xc3\xa5pent sj\xc3\xb8slag, og derfor gikk over til kapervirksomhet eller handelskrig. Baron Bernard Desjean de Pointis, som var aktiv i Karibia fra starten av krigen, klarte \xc3\xa5 overbevise kong Ludvig XIV av Frankrike om \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve et dristig angrep p\xc3\xa5 den rikeste byen i regionen, \xca\xbdCartagena, i dagens Colombia._NEWLINE_Han fikk kommando over en fl\xc3\xa5te p\xc3\xa5 syv skip, tre fregatter og noen mindre fart\xc3\xb8y. Skvadronen dro fra Brest i Frankrike, den 7. januar 1697, og n\xc3\xa5dde frem til Saint-Domingue i Vestindia den 3. mars. Pointis ba om st\xc3\xb8tte fra guvern\xc3\xb8r Jean du Casse, som bare motvillig ga ham st\xc3\xb8tte, siden han foretrakk et angrep p\xc3\xa5 Portbelo. En m\xc3\xa5ned senere, med en fl\xc3\xa5te med 1\xc2\xa0200 soldater og 650 sj\xc3\xb8r\xc3\xb8vere, n\xc3\xa5dde han frem til Cartagena._NEWLINE_Det kjente spanske forsvarsverkene var ikke det den en gang hadde v\xc3\xa6rt og Pointis erobret begge festningene som forsvarte Cartagena forholdsvis lett, og mistet bare 60 mann. Mellom 6. og 24. mai plyndret franskmennene byen, og tok et krigsutbytte som var verdt mellom ti og tyve millioner livres._NEWLINE_Pointis seilte s\xc3\xa5 direkte tilbake til Frankrike og lurte de allierte sj\xc3\xb8r\xc3\xb8verne som hadde f\xc3\xa5tt l\xc3\xb8fte om \xc3\xa5 dele potten. Rasende vendte sj\xc3\xb8r\xc3\xb8verne tilbake og plyndret byen en gang til, denne gangen uhindret av de franske soldatene. Det ble en orgie i voldtekt, utpressing og mord.\n_START_SECTION_\nEttervirkning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 reisen tilbake til Frankrike klarte Pointis \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 den engelske admiral John Nevell, som hadde sendt skvadronen sin fra C\xc3\xa1diz i Spania for \xc3\xa5 forf\xc3\xb8lge den franske kaperen. Etter tre dager klarte Nevell bare \xc3\xa5 ta ett skip. Uheldigvis for ham var dette et sykehusskip angrepet av gul feber, som n\xc3\xa5 spredte seg til den engelske og nederlandske fl\xc3\xa5ten. Sykdommen tok livet av 1\xc2\xa0300 engelske sj\xc3\xb8menn, seks kapteiner og admiral Nevell selv. Bare en kaptein p\xc3\xa5 den nederlandske fl\xc3\xa5ten overlevde. _NEWLINE_Franskmennene kom ikke fra det uskadet, siden den gule feberen hadde spredt seg i fl\xc3\xa5ten deres ogs\xc3\xa5, og tok livet av flere hundre sj\xc3\xb8menn. Pointis kom seg likevel tilbake til Frankrike og ga Ludvig XIV hans del p\xc3\xa5 to million livres.  Resten av skatten gjorde Pointis til en um\xc3\xa5telig rik mann. _NEWLINE_Han ga ut Relation de l'exp\xc3\xa9dition de Carthag\xc3\xa8ne faite par leser Fran\xc3\xa7ois en 1697 i Amsterdam \xc3\xa5ret etter."