b'\n_START_ARTICLE_\nDale kirke (Luster)\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har en typisk tidlig engelsk gotisk stil. Ut fra vurderinger av stilen meinte Lorentz Dietrichson (1906) at kirken var fra midten av 1200-tallet. Anders Bugge (1933) skriv at stilen i kirken er tydelig engelsk fra midten av 1200-tallet. Magnus Olsen (1957) tidfester kirken til om lag 1280 og Ola Seter (1953) daterer kirken til 1250-1300. G. F. Heiberg (1970) skriver at den var fra mellom 1210 og 1306. Anne Marta Hoff (2000) viser til at det er gjort dateringer av treverk i kirken. Den eldste er datert til 1220 eller 1221. En annen pr\xc3\xb8ve var fra 1229. Det kan v\xc3\xa6re at taket over skipet var p\xc3\xa5 plass omkring 1230. Taket over koret kan ha v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 plass kort tid etter 1243-1244. Det kan v\xc3\xa6re at de to store portalene ble gjort ferdig etter at resten av kirken var ferdig._NEWLINE_Den kirken en n\xc3\xa5 har p\xc3\xa5 Dale er trolig den eneste kirken en har hatt p\xc3\xa5 Dale. Det kan en slutte ut fra det vesle jordegodset som h\xc3\xb8rte til kirken og presten p\xc3\xa5 1300-tallet._NEWLINE_Lorentz Dietrichson (1906) skrev at Dalekirken i st\xc3\xb8rre grad enn noen anna kirke i Norge, har detaljer som er like med sankt Magnuskatedralen p\xc3\xa5 Kirkwall p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene. Etter sagn skulle Dalekirken ha v\xc3\xa6rt bygd av skotter (Qvale, 1810). Dietrichson mente at \xc3\xa6ttesamband med Orkn\xc3\xb8yene kunne ha f\xc3\xb8rt til at en har f\xc3\xa5tt steinhoggere fra Orkn\xc3\xb8yene. Anne Marta Hoff finner i tillegg til Magnuskatedralen ogs\xc3\xa5 paralleller med Dryburg Abbey i Skottland, med Mariakirken i Bergen, Stavanger domkirke og Nidarosdomen._NEWLINE_Klebersteinene til Dalekirken kom trolig fra et gammelt steinbrudd rett ovenfor Fet (Baten, 1983)._NEWLINE_Mellom kirken og presteboligen er det en gang under jorda (Dyrdal, 1993). Tilsvarende ganger finner en \xc3\xb2g mellom kirken og bispegarden p\xc3\xa5 Sk\xc3\xa5lholt p\xc3\xa5 Island og i Avaldsnes kirke i Rogaland. En m\xc3\xa5 tro at alle disse gangene ble bygd p\xc3\xa5 samme tid som kirkene, og at de var i bruk p\xc3\xa5 1200-tallet. Borgerkrigen i Norge sluttet i 1240, men en har nok forberedt seg p\xc3\xa5 at det kunne komme ny ufred._NEWLINE_Krypt under koret var en nyvinning i kirkearkitekturen p\xc3\xa5 1200-tallet.\n_START_SECTION_\nVernehelgen\n_START_PARAGRAPH_\nI den st\xc3\xb8rste portalen i s\xc3\xb8r st\xc3\xa5r det med runer "St Nicolaus kirke". Det viser til hvilken helgen kirken var viet til. Over runene st\xc3\xa5r det en kors, trolig fra innvielsen. Nikolaus av Myra ble regnet som en helgen for kj\xc3\xb8pmenn og sj\xc3\xb8menn._NEWLINE_I forbindelse med Nikolaskirker har det ofte v\xc3\xa6rt en forsamling eller flere kirkelige funksjoner. Hvordan en skal tolke det i samband med Dalekirken er uvisst. Nikolas var en av de mest popul\xc3\xa6re helgenene i Norge og mer enn 25 kirker var viet til han._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 en innskrift "Nicolaus, prest i L\xc3\xa6rdal" fra andre halvdel av 1200-tallet. Det er ogs\xc3\xa5 skrevet Maria to steder med runer. Det kan vise til jomfru Maria, men ogs\xc3\xa5 til noen i soknet.\n_START_SECTION_\nMiddelalderens interi\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nFra kirken har Bergen Museum en b\xc3\xa5tformet lysestake fra 1200-tallet. Den er make til en i Urneskirken. Det er vimpler p\xc3\xa5 skipet som kan vise tilbake til hvem som gav vikingskipet, men en vet ikke hvem det var._NEWLINE_En har ogs\xc3\xa5 forsiden til et alter (antemensale) og ei altertavle. Altertavla er fra 1200- eller 1300-tallet (Heiberg, 1970). Den er laget av furu, som nok viser til at ho er laget i Norge._NEWLINE_En kunstnerisk forseggjort Olavs-skulptur daterer noen til midt p\xc3\xa5 1200-tallet og andre til andre halvdel av 1200-tallet. Harry Fett (side 74-75) skriver at "Olav fra Dale er monarken, mild, rolig, behersket, H\xc3\xa5konshallens Olav"._NEWLINE_I middelalderen hadde kirken to store kirkeklokker._NEWLINE_I 1626 reiste Jon Skaanevig omkring og tegnet og skreiv opp minnesmerke og runeinnskrifter. Han var ogs\xc3\xa5 i Dalekirken. Han tegnet av to skjold som en i "gamle dager" nytta i krig. P\xc3\xa5 skjolda var det tegnet inn et v\xc3\xa5penmerke. Det var to kroner over ei lilje. Ingen visste i 1626 hvem som hadde \xc3\xa5tt de, men de hadde "alltid" v\xc3\xa6rt i kirken. Det samme v\xc3\xa5penmerket finn en hos riksr\xc3\xa5den Toralde Sigurdson Sm\xc3\xb8rhatt, som en kjenner fra \xc3\x98stlandet og Hardanger p\xc3\xa5 slutten av 1300-tallet. To andre v\xc3\xa5penmerket med bare en lilje, var p\xc3\xa5 slutten av 1600-tallet tegnet opp i Dalekirken. Skjoldene er dr\xc3\xb8ftet av Tr\xc3\xa6tteberg (1971), Bj\xc3\xb8nnes (1992) og Kvitrud (1995). Hvem som eide skjoldet i Dalekirken kan en ikke gi noen entydig konklusjon p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nPrester\n_START_PARAGRAPH_\nI 1316 hadde Dalepresten bare en eiendel. Ut fra inntektene var ikke presteembetet p\xc3\xa5 Dale av de beste. Trolig kom det av at det var s\xc3\xa5pass nytt. Mest trolig var Dalepresten \xc3\xb2g prest over S\xc3\xb8vdesoknet. Fortun er f\xc3\xb8rt med egen prest flere ganger p\xc3\xa5 1300-tallet; s\xc3\xa5 det er mindre trolig. Noen egen prest hadde ikke S\xc3\xb8vdesokna d\xc3\xa5 det var bispevisitas i Sogn en gong mellom 1321 og 1324. Mest trolig har da Dalepresten v\xc3\xa6rt prest over begge soknene allerede fra Dalekirken ble bygd._NEWLINE_En tid etter den store mannedauden i 1349, ble prestene i Dalekirken og Hafslo de eneste prestene i Luster._NEWLINE_P\xc3\xa5 1600-tallet ble Gaupne sl\xc3\xa5tt sammen med Jostedalen sokn, og siden har Dalesoknet v\xc3\xa6rt uendret.'