b'\n_START_ARTICLE_\nPaleografi\n_START_PARAGRAPH_\nPaleografi (av gresk \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x8c\xcf\x82, palaios, \xc2\xabgammel\xc2\xbb, og \xce\xb3\xcf\x81\xce\xac\xcf\x86\xcf\x89, graphein, \xc2\xabskrive\xc2\xbb) er en teknikk og l\xc3\xa6ren om gamle skriftarter, uavhengig av spr\xc3\xa5k. Paleografi handler om hvordan fortidas skriftsystemer har utviklet seg og kan forst\xc3\xa5s. Til forskjell fra paleografien behandler epigrafikken innskrifter i stein, for eksempel p\xc3\xa5 monumenter.\n_START_SECTION_\nOversikt\n_START_PARAGRAPH_\nPaleografi er p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter en forutsetning for filologien, og h\xc3\xa5ndterer to viktige vanskeligheter f\xc3\xb8rst. Ettersom stilen p\xc3\xa5 de enkelte alfabet har utviklet seg hele tiden, er det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 kjenne til hvordan de enkelte bokstaver skal tydes. Skrivere benytter seg ofte av mange abbreviaturer, det vil si forkortelser, vanligvis for \xc3\xa5 kunne skrive teksten raskere, og noen ganger for \xc3\xa5 spare plass, slik at en paleograf m\xc3\xa5 vite hvordan disse skal tolkes. Kunnskap om de enkelte bokstavformer, ligaturer, tegnesetting, forkortelser, og s\xc3\xa5 videre, gj\xc3\xb8r det mulig for paleografen \xc3\xa5 lese teksten slik skriveren hadde til hensikt at den skulle bli lest._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste gang begrepet \xc2\xabpaleografi\xc2\xbb ble benyttet var muligens i 1703 av Bernard de Montfaucon, en benediktinermunk. I l\xc3\xb8pet av 1800-tallet ble paleografi atskilt fra vitenskapen om diplomatikken. Wilhelm Wattenbach og Leopold Delisle bidro meget til denne atskillelsen med deres studier mellom forholdet til den menneskelige h\xc3\xa5nd og skriving. Deres arbeid var hovedsakelig basert p\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndens bevegelse n\xc3\xa5r den former bokstaven, og p\xc3\xa5 \xc3\xa5 etablere en genealogi av ulike former av skriving basert p\xc3\xa5 den historiske utviklingen av dens former._NEWLINE_Paleografen m\xc3\xa5 ha kunnskap om tekstens spr\xc3\xa5k, de forkortelser som benyttes, og de ulike h\xc3\xa5ndskriftstilene. Kunnskap om skrivematerialer er ogs\xc3\xa5 n\xc3\xb8dvendig for studier av oldtidsh\xc3\xa5ndskrifter og for \xc3\xa5 identifisere de ulike tider eller epoker som de ble skrevet p\xc3\xa5 og i. Paleografen m\xc3\xa5 derfor tyde skrift p\xc3\xa5 mange materialformer, eksempelvis papyrus, pergament, papir, foruten skrift p\xc3\xa5 pottesk\xc3\xa5r som i Egypt og Hellas, tynne metallplater, private og stort sett tilfeldige inskripsjoner p\xc3\xa5 husvegger og lignende som i Pompeii. Det er avgj\xc3\xb8rende for paleografien \xc3\xa5 tyde fortidens skrifter og \xc3\xa5 kunne gi disse en datering og en stedsplassering.\n_START_SECTION_\nEn del emner i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge studerer man p\xc3\xa5 universitetsniv\xc3\xa5 spesielt de vestnordiske h\xc3\xa5ndskriftene og middelalderens skriftkultur og utviklingen av skrift i perioden 1150\xe2\x80\x931400, den f\xc3\xb8rste tiden man skrev norr\xc3\xb8ne tekster med det latinske alfabetet._NEWLINE_Paleografi kan v\xc3\xa6re avgj\xc3\xb8rende n\xc3\xa5r man studerer norr\xc3\xb8ne tekster i henhold til \xc3\xa5 bestemme datering av og sted h\xc3\xa5ndskriftet ble skrevet, men ogs\xc3\xa5 i \xc3\xa5 vurdere antall hender som har skrevet de ulike tekstene. Bokproduksjon og bokas plass i den vestnordiske middelalder samt forfatterrollen i forhold til skriverrollen er ogs\xc3\xa5 en del av forskningsgrenen. Diplomer er viktige historiske kilder og i norsk terminologi brukes diplom synonymt med middelalderbrev. De fleste norske brevene fra middelalderen har et rettslig innhold og emne.'