b'\n_START_ARTICLE_\nSelevkos I Nikator\n_START_SECTION_\nUnge \xc3\xa5r og familie\n_START_PARAGRAPH_\nSelevkos var s\xc3\xb8nn av Antiokos. Historikeren Junianus Justinus hevder at han var en av Filip II av Makedonias generaler, men Antiokos er imidlertid ikke nevnt noen annen kilde og det er ingenting som er bevart om hans p\xc3\xa5st\xc3\xa5tte karriere under Filip. Det er mulig at Antiokos var et medlem av en h\xc3\xb8yere makedonske adelsfamilie. Selevkos\' mor var etter signende kalt for Laodike, men ingenting annet er kjent om henne. Senere kom Selevkos til \xc3\xa5 oppkalle en rekke byer etter sine foreldre._NEWLINE_Som ten\xc3\xa5ring ble Selevkos utvalgt til \xc3\xa5 tjene som kongens pasje (paides). Det var sedvane for alle mannlige avkom av adelsfamilier \xc3\xa5 f\xc3\xb8rst tjene i denne posisjonen og senere som offiserer i kongens h\xc3\xa6r._NEWLINE_Hvilket \xc3\xa5r Selevkos ble f\xc3\xb8dt er uklart. Junianus hevder han var 77 \xc3\xa5r gammel i slaget ved Korupedion (281 f.Kr.), hvilket ville ha betydd at han ble f\xc3\xb8dt i 3578 f.Kr. Appian av Alexandria forteller at han var 73 \xc3\xa5r under det samme slaget, hvilket betyr at han ble f\xc3\xb8dt i 354 f.Kr. Imidlertid sier Eusebius av C\xc3\xa6sarea at han var 75 \xc3\xa5r gammel, f\xc3\xb8dt i 356 f.Kr., hvilket betyr at Selevkos var like gammel som Aleksander den store. Det er antagelig propaganda fra Selevkos\' side for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re seg selv likestilt med Aleksanders ber\xc3\xb8mmelse._NEWLINE_Selevkos ble f\xc3\xb8dt i Europos som er lokalisert i den nordlige delen av Makedonia. Kun et \xc3\xa5r f\xc3\xb8r hans f\xc3\xb8dsel (om \xc3\xa5ret 358 f.Kr. er akseptert som den mest sannsynlige datoen) invaderte paionerne denne regionen. Filip beseiret angriperne og kun noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere underkastet han dem fullstendig til makedonsk styre._NEWLINE_Et antall legender, tilsvarende til de som ble fortalt om Aleksander den store, ble ogs\xc3\xa5 fortalt om Selevkos. Det ble eksempelvis fortalt at hans far Antiokos hadde fortalt sin s\xc3\xb8nn f\xc3\xb8r han dro ut for \xc3\xa5 kjempe mot perserne at hans virkelig far var egentlig guden Apollon. Guden hadde etterlatt en ring med et bilde av et anker til hans mor Laodike. Selevkos hadde passende nok et f\xc3\xb8demerke formet som et anker. Det ble fortalt at hans s\xc3\xb8nn og s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nner hadde lignende f\xc3\xb8demerker. Denne historien er lik den som ble fortalt om Aleksander. Igjen er dette mest sannsynlig propaganda som Selevkos fikk spredt om seg selv med den hensikt \xc3\xa5 presentere seg selv som den naturlige etterf\xc3\xb8lgeren av den store Aleksander._NEWLINE_Johannes Malalas, en gresk-bysantinsk kronik\xc3\xb8r fra Antiokia p\xc3\xa5 500-tallet, har fortalt at Selevkos hadde en s\xc3\xb8ster ved navn Didymeia og som hadde s\xc3\xb8nner som ble kalt for Nikanor og Nikomedes. Mest sannsynlig er disse s\xc3\xb8nnene fiktive. Didymeia kan derimot referere til Apollons orakel ved helligdommen Didyma i n\xc3\xa6rheten av Miletos. Det har ogs\xc3\xa5 blitt foresl\xc3\xa5tt at Ptolemaios (s\xc3\xb8nn av Selevkos), en av kongens livvakter, var i virkeligheten en onkel av ham.\n_START_SECTION_\nTidlig karriere under Aleksander\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5ren 334 f.Kr. fulgte Selevkos, som en ung mann p\xc3\xa5 rundt 23 \xc3\xa5r, Aleksander inn i Asia. Ved tidspunktet for krigstoktet inn i India sent i 327 f.Kr. hadde han f\xc3\xa5tt ansvaret med \xc3\xa5 lede eliteinfanterikorpset i den makedonske h\xc3\xa6ren, hypaspistai, \xc2\xabskjoldb\xc3\xa6rerne\xc2\xbb, senere kjent som \xc2\xabs\xc3\xb8lvskjoldene\xc2\xbb. Det er sagt at da Aleksander krysset elven Hydaspes i en b\xc3\xa5t, ble han fulgt av Perdikkas, Ptolemaios I Soter, Lysimakhos, foruten ogs\xc3\xa5 Selevkos. I l\xc3\xb8pet av det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende slaget ved Hydaspeselven, ledet Selevkos soldatene mot krigselefantene til kong Porus (Purushotthama). Det er sannsynlig at Selevkos ikke hadde en aktiv rolle i dette slaget. Han er heller ikke nevnt \xc3\xa5 ha hatt noen betydelig selvstendig posisjon i l\xc3\xb8pet av slaget, i motsetningen til eksempelvis Krateros, Hefaistion, Peithon, og Leonnatos, hver av dem hadde betydelig andel soldater under sin ledelse. Selevkos\' kongelige skjoldb\xc3\xa6rere var hele tiden i n\xc3\xa6rheten av Aleksander og til hans r\xc3\xa5dighet. De deltok senere i den milit\xc3\xa6re kampanjen i Indusdalen, i slagene som ble utkjempet mot det indiske folket malhierne og deltok ogs\xc3\xa5 i kryssingen av \xc3\xb8rkenen Gedrosia hvor Aleksander mistet minst en tredjedel av sine menn._NEWLINE_Selevkos tok ogs\xc3\xa5 hans framtidige hustru, den persiske prinsessen Apama (datter av Spitamenes), med seg til India som sin elskerinne. Der f\xc3\xb8dte hun hans eldste s\xc3\xb8nn og etterf\xc3\xb8lger Antiokos I Soter i 325 f.Kr. Ved den store bryllupsseremonien i Susa v\xc3\xa5ren 324 f.Kr. giftet han seg formelt med Apama, og senere f\xc3\xb8dte hun ham minst to d\xc3\xb8tre, Laodike, Apama, og en s\xc3\xb8nn ved navn Akaios. I den samme seremonien giftet Aleksander seg med datteren til Dareios III av Persia og flere andre makedonere giftet seg med persiske kvinner. Etter Aleksanders d\xc3\xb8d, mens andre makedonske h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rere kvittet seg med deres \xc2\xabSusa-koner\xc2\xbb, var Selevkos en av de meget f\xc3\xa5 som beholdt sin, og Apama forble hans gemalinne og senere dronning for resten av hennes liv._NEWLINE_Selevkos er nevnt tre ganger i antikke kilder f\xc3\xb8r Aleksanders d\xc3\xb8d. Han deltok p\xc3\xa5 en seiltur i n\xc3\xa6rheten av Babylon, var tilstede i middagsselskap til Medeios fra Thessalia sammen med Aleksander, og bes\xc3\xb8kte tempelet til den gresk-egyptiske guddommen Serapis. I den f\xc3\xb8rste av disse episodene bl\xc3\xa5ste Aleksanders diadem av hans hode og landet p\xc3\xa5 noen str\xc3\xa5 i n\xc3\xa6rhetene av gravene til de assyriske kongene. Selevkos var den som sv\xc3\xb8mte ut for \xc3\xa5 hendte den tilbake, og plasserte kronen p\xc3\xa5 sitt eget hode mens vendte tilbake til b\xc3\xa5ten for \xc3\xa5 holdet det t\xc3\xb8rt. Troverdigheten i denne fortellingen er tvilsom. Fortellingen om middagsselskapet kan derimot v\xc3\xa6re sann, men sammensvergelsen om \xc3\xa5 forgifte kongen er ikke like troverdig og antagelig en foregripelse av Aleksanders senere d\xc3\xb8d. I den siste fortellingen skal Selevkos etter sigende ha sovet i tempelet til Sarapis i h\xc3\xa5p om at Aleksanders helse ville bedre seg. Heller ikke denne fortellingen er sannsynlig.\n_START_SECTION_\nSenioroffiser under Perdikkas\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander den store d\xc3\xb8de uten en etterf\xc3\xb8lger i Babylon den 10. juni 323 f.Kr. Hans general Perdikkas ble regent for hele hans store rike, mens Aleksanders noe tilbakest\xc3\xa5ende halvbror Filip III Arrhidaios ble valgt som den neste kongen av Makedonia. Aleksanders uf\xc3\xb8dte barn (Aleksander IV av Makedonia) ble ogs\xc3\xa5 navngitt som sin fars etterf\xc3\xb8lger. I konferansen som kalles for delingen i Babylon, fordelte Perdikkas de veldige besittelsene som utgjorde den avd\xc3\xb8de kongens rike blant generalene. Selevkos ble valgt til kommandere elitekavaleriet (hetaroi) og utpekt til kiliark (\xc2\xabh\xc3\xa6rf\xc3\xb8rer av et tusen\xc2\xbb), noe som gjorde ham til senioroffiser for den kongelige h\xc3\xa6ren etter regenten og \xc3\xb8verstkommanderende Perdikkas. Flere andre mektige menn st\xc3\xb8ttet Perdikkas, inkludert Ptolemaios I Soter, Lysimakhos, Peithon og Eumenes. Perdikkas\' makt var avhengig av hans evne til \xc3\xa5 holde Aleksanders veldige rike, og om han kunne tvinge satrapene (guvern\xc3\xb8rene) til \xc3\xa5 adlyde ham._NEWLINE_Det br\xc3\xb8t snart ut krig mellom Perdikkas og de andre diadokene. For \xc3\xa5 sikre sin posisjon, fors\xc3\xb8kte Perdikkas \xc3\xa5 gifte seg med Aleksanders s\xc3\xb8ster Kleopatra. Den f\xc3\xb8rste diadokkrigen begynte da Perdikkas sendte Aleksanders lik til Makedonia for gravleggelse. Ptolemaios r\xc3\xb8vet liket og tok det med til Alexandria i Egypt. Perdikkas og hans tropper fulgte ham til Egypt, hvorp\xc3\xa5 Ptolemaios sammensverget med Peithon, satrapen av Media, og Antigenes, kommandant av argyraspidene (\xc2\xabs\xc3\xb8lvskjoldene\xc2\xbb). Begge tjenestegjorde som offiserer under Perdikkas. De myrdet den aldrende kommandanten. Den senere romerske biografen Cornelius Nepos nevner at Selevkos deltok i denne konspirasjonen, men det er ikke helt sikkert.\n_START_SECTION_\nSatrap av Babylon\n_START_PARAGRAPH_\nDen mektigste mann i riket etter at Perdikkas var d\xc3\xb8d var Antipatros. Perdikkas\' motstandere samlet seg til et m\xc3\xb8te i Triparadisos (ved kildene til elven Orontes i dagens Libanon) hvor Aleksanders rike ble fordelt p\xc3\xa5 nytt (avtalen i Triparadisos 321 f.Kr.)._NEWLINE_Ved Triparadisos ble soldatene oppr\xc3\xb8rske og la planer om sl\xc3\xa5 sin herre Antipatros i hjel. Selevkos og Antigonos I Monofthalmos klarte imidlertid \xc3\xa5 forhindre dette. For \xc3\xa5 forr\xc3\xa5de Perdikkas ble Selevkos bel\xc3\xb8nnet med den rike provinsen Babylon. Denne beslutningen kan ha v\xc3\xa6rt Antigonos\' forslag. Selevkos\' Babylon var omgitt av Peukestas, satrapen av Persis; Antigenes, den nye satrap av Susiana; og Peithon av Media. Babylon var en av de rikeste provinsene i riket, men dets milit\xc3\xa6re makt var ubetydelig. Det er mulig at Antipatros delte opp de \xc3\xb8stlige provinsene i den hensikt at ingen enkeltst\xc3\xa5ende satrap skulle kunne vokse seg sterkere enn noen av de andre._NEWLINE_Etter Aleksanders d\xc3\xb8d ble Arkon av Pella valgt til satrap av Babylon. Imidlertid hadde Perdikkas planer om \xc3\xa5 erstatte Arkon og nominere Antigonos Dokimos som hans etterf\xc3\xb8lger. I l\xc3\xb8pet av sin invasjon av Egypt ble Dokimos sendt av Perdikkas til Babylon. Arkon gikk til krig mot ham, men falt i det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende slaget. S\xc3\xa5ledes hadde Dokimos ikke til hensikt \xc3\xa5 overgi Babylon til Selevkos uten kamp. Det er ikke klart hvordan Babylon ble tatt fra Dokimos, men i henhold til en babylonsk kr\xc3\xb8nike ble en betydningsfull bygning i byen \xc3\xb8delagt i l\xc3\xb8pet av sommeren eller vinteren 320 f.Kr. Andre babylonske kilder hevder at Selevkos kom til Babylon i enten oktober eller november 320 f.kr. Til tross for det antatte slaget, klarte Dokimos \xc3\xa5 flykte fra omr\xc3\xa5det._NEWLINE_I mellomtiden hadde riket igjen havnet i uroligheter. Peithon, satrapen av Media, myrdet Filip, satrapen av Partia, og erstattet ham med sin egen bror Eudemos som ny satrap. I vest gikk Antigonos I Monofthalmos og Eumenes av Kardia (Aleksanders sekret\xc3\xa6r) til krig mot hverandre. Akkurat som Peithon og Selevkos, var Eumenes en av de tidligere tilhengerne av Perdikkas. Selevkos\' st\xc3\xb8rste problem var imidlertid Babylon i seg selv. De lokale innbyggerne hadde gjort oppr\xc3\xb8r mot Arkon og st\xc3\xb8ttet Dokimos. Det babylonske presteskapet hadde stor innflytelse over regionen. Babylon hadde ogs\xc3\xa5 en betydelig andel av befolkningen som besto av makedonske og greske veteraner fra Aleksanders h\xc3\xa6r. Selevkos greide \xc3\xa5 vinne over prestene med pengegaver og bestikkelser.\n_START_SECTION_\nDiakonenes andre krig\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at Antipatros var d\xc3\xb8d i 319 f.Kr. fikk satrapen av Media ambisjoner om \xc3\xb8kt makt. Peithon samlet seg en stor h\xc3\xa6r p\xc3\xa5 kanskje over 20 000 soldater. Under lederskapet til Peukestas samlet de andre satrapene i regionen en egen, motst\xc3\xa5ende h\xc3\xa6r. Peithon ble endelig beseiret i et slag som ble utkjempet i Partia. Han unnslapp til Media, men han ble ikke forfulgt av sine motstandere som isteden dro tilbake til Susiana. I mellomtiden hadde Eumenes og hans h\xc3\xa6r kommet til Kilikia, men m\xc3\xa5tte trekke seg tilbake da Antigonos I Monofthalmos n\xc3\xa6rmet seg. Situasjonen var vanskelig for Selevkos. Eumenes og hans h\xc3\xa6r var nord for Babylon; Antigonos forfulgte ham med en enda st\xc3\xb8rre h\xc3\xa6r; Peithon var i Media og hans motstandere i Susiana. Antigenes, satrap av Susiana og kommandant av argyraspidene, var alliert med Eumenes, men Antigenes var Kilikia da det br\xc3\xb8t krig mellom ham og Peithon._NEWLINE_Peithon kom fram til Babylon enten h\xc3\xb8sten eller vinteren 317 f.Kr. Han hadde mistet et stort antall av sine soldater, men Selevkos hadde uansett f\xc3\xa6rre soldater. Eumenes besluttet \xc3\xa5 marsjere til Susa v\xc3\xa5ren 316 f.Kr. Satrapene i Susa hadde \xc3\xa5penbart akseptert Eumenes\' utsagn at han kjempet p\xc3\xa5 vegne av den lovlige herskerfamilie mot troneraneren Antigonos. Han marsjerte sine soldater 300 stadioner fra Babylon og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 krysse Tigris. Det tvang Selevkos til \xc3\xa5 handle. Han sendte to triremer (krigsskip) og en del mindre skip for \xc3\xa5 hindre Eumenes \xc3\xa5 krysse elven. Han fors\xc3\xb8kte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 den tidligere hypasiti av argyraspidene til sl\xc3\xa5 seg sammen med ham, men det skjedde ikke. Selevkos sendte ogs\xc3\xa5 beskjeder til Antigonos. P\xc3\xa5 grunn av hans mangel p\xc3\xa5 soldater hadde Selevkos \xc3\xa5penbart ingen planer om faktisk \xc3\xa5 stoppe Eumenes. Han \xc3\xa5pnet flomsperrene til elven, men den resulterende flommen stoppet ham ikke._NEWLINE_V\xc3\xa5ren 316 f.Kr. slo Selevkos og Peithon seg sammen med Antigonos som fulgte etter Eumenes til Susa. Fra Susa dro Antigonos til Media hvor han kunne true de \xc3\xb8stlige provinsene. Han etterlot Selevkos med et mindre antall tropper for \xc3\xa5 forhindre Eumenes fra \xc3\xa5 komme seg til Middelhavet. Sibyrtios, satrapen av Arakosia (et omr\xc3\xa5de i dagens s\xc3\xb8rlige Afghanistan), vurderte situasjonen som h\xc3\xa5pl\xc3\xb8s og dro tilbake til sin egen provins. H\xc3\xa6rene til Eumenes og hans allierte var ved et vendepunkt. Eumenes hadde to trefninger med Antigonos i 316 f.Kr. i slagene ved Paraitakene og Gabiene. Selv om begge slagene ikke ble avgj\xc3\xb8rende i seg selv, var det argyraspidene som avgjorde fortsettelsen. De hadde f\xc3\xa5tt h\xc3\xb8re at Antigonos hadde tatt deres hustruer og deres bytte fra alle \xc3\xa5rene med krigf\xc3\xb8ringer. De \xc3\xa5pnet hemmelige forhandlinger med Antigonos, og ble enige om \xc3\xa5 utlevere Eumenes som \xc3\xb8yeblikkelig ble henrettet. Hendelsene i den andre krigen til diakonene viste at Selevkos\' hadde t\xc3\xa5lmodighet til vente til det rette \xc3\xb8yeblikk. \xc3\x85 kaste seg hodestups inn i slag var ikke hans stil.\n_START_SECTION_\nFlukten til Egypt\n_START_PARAGRAPH_\nAntigonos tilbrakte vinteren i 316 f.Kr. i Media hvor stedets hersker igjen var Peithon. Sistnevntes begj\xc3\xa6r for makt hadde vokst, og han fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en andel av Antigonos\' til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re oppr\xc3\xb8r til hans side. Antigonos oppdaget imidlertid sammensvergelsen og henrettet Peithon. Deretter erstattet han posisjonen som satrap av Persia med Peukestas. Sommeren 315 f.Kr. kom Antigonos til Babylon og ble tatt varmt imot av Selevkos. Forholdet mellom de to ble derimot snart kaldt. Selevkos straffet en av Antigonos\' offiserer uten f\xc3\xb8rst \xc3\xa5 be om tillatelse fra Antigonos. Antigonos ble rasende og krevde at Selevkos skulle gi ham inntekten fra provinsen, noe Selevkos nektet \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Selevkos kunne likevel ikke f\xc3\xb8le seg trygg for Antigonos, og for ikke \xc3\xa5 ta sjanser med sitt eget liv, flyktet han til Egypt sammen med 50 ryttere. Det er sagt at astrologer fra Kaldea hadde gitt Antigonos sp\xc3\xa5dommen at Selevkos en gang ville bli herre over hele Asia og bli hans banemann. Etter \xc3\xa5 ha h\xc3\xb8rt dette, sendte den overtroiske Antigonos soldater etter Selevkos som derimot f\xc3\xb8rst unnslapp til Mesopotamia og deretter til Syria. Antigonos henrettet Blitor, den nye satrapen av Mesopotamia, for \xc3\xa5 ha gitt hjelp til Selevkos. Moderne forskere er skeptiske til fortellingen om sp\xc3\xa5dommen, og det synes som om presteskapet i Babylon var imot Selevkos._NEWLINE_Samtidig som Selevkos r\xc3\xb8mte mot Egypt var det stor uro i Makedonia. Kassandros, s\xc3\xb8nn av Antipatros, myrdet Filip III Arrhidaios, Aleksander den stores halvbror, sammen med Filips hustru Eurydike, og deretter Aleksander den stores mor Olympias. Aleksander IV, s\xc3\xb8nn av den store Aleksander, var fortsatt et barn, men som Kassandros utropte som den nye konge for \xc3\xa5 legitimere sitt styre mens han selv beholdt all kontroll.\n_START_SECTION_\nAdmiral under Ptolemaios\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha kommet trygt fram til Egypt, sendte Selevkos sine venner til Hellas for \xc3\xa5 informere Kassandros og Lysimakhos, herskeren av Trakia, om Antigonos. Sistnevnte var n\xc3\xa5 blitt den mektigste av diakonene, og de andre kom snart til \xc3\xa5 alliere seg imot ham. De allierte sendte et forslag til Antigonos hvor de krevde at Selevkos m\xc3\xa5tte f\xc3\xa5 lov til \xc3\xa5 vende tilbake til Babylon. Antigonos nektet og dro til Syria hvor han planla \xc3\xa5 angripe Ptolemaios v\xc3\xa5ren 314 f.Kr. Selevkos ble gjort til admiral under Ptolemaios. Deretter begynte han beleire byen Tyr i F\xc3\xb8nikia, Antigonos allierte seg med Rhodos. \xc3\x98ya hadde en strategisk lokalisering og dens marine var i stand til \xc3\xa5 forhindre de allierte \xc3\xa5 samle sine styrker. P\xc3\xa5 grunn av trusselen fra Kypros, ga Ptolemaios hundre skip til Selevkos og sendte ham nordover til Egeerhavet. Fl\xc3\xa5ten var for liten til \xc3\xa5 erobre Rhodos, men den var stor nok til \xc3\xa5 tvinge Asandros, satrap av Karia, til \xc3\xa5 alliere seg med Ptolemaios. For \xc3\xa5 demonstrere sin makt invaderte Selevkos byen Erythrai, den ene av de tolv joniske byene ved vestkysten av Anatolia._NEWLINE_En annen Ptolemaios, en nev\xc3\xb8 av Antigonos, angrep Asandros. Selevkos dro tilbake til Kypros hvor Ptolemaios I Soter hadde sendt sin bror Menelaos sammen med 10 000 leiesoldater og hundre krigsskip. Selevkos og Menelaos begynte \xc3\xa5 beleire bystaten Kition p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rkysten av Kypros (i dag Larnaka). Antigonos sendte det meste av sin fl\xc3\xa5te til Egeerhavet og sin h\xc3\xa6r til Anatolia. Det ga Ptolemaios I Soter muligheten til \xc3\xa5 angripe Syria hvor han beseiret Demetrios I Poliorketes, Antigonos\' s\xc3\xb8nn, i slaget ved Gaza i 312 f.Kr. Det er sannsynlig at Selevkos deltok i dette slaget. Peithon, s\xc3\xb8nn av Agenor, som Antigonos hadde forfremmet til som den nye satrap av Babylon, falt i slaget. Peithons d\xc3\xb8d gjorde det mulig for Selevkos \xc3\xa5 vende tilbake til Babylon._NEWLINE_Selevkos hadde forberedt godt sin tilbakekomst til Babylon. Etter slaget ved Gaza trakk Demetrios I seg tilbake til Tripoli mens Ptolemaios I Soter avanserte hele vegen fram til Sidon. Ptolemaios I ga Selevkos 800 infanterister og 200 kavalerister. Han lot ogs\xc3\xa5 hans venner f\xc3\xb8lge ham, kanskje de samme 50 som hadde r\xc3\xb8mt til Egypt sammen med ham. P\xc3\xa5 vegen tilbake til Babylon rekrutterte han ytterligere soldater fra de greske koloniene langs vegen. Han hadde til sist rundt 3 000 soldater, en liten h\xc3\xa6r. I Babylon barrikaderte Pethons kommandant Difilos seg innenfor byens festning, men Selevkos erobret Babylon ganske raskt og festningen falt ogs\xc3\xa5. De av hans venner som ble holdt som fanger i Babylon ble l\xc3\xb8slatt. Hans triumferende tilbakekomst til Babylon ble siden vurdert som selve begynnelsen p\xc3\xa5 Selevkideriket og det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ret i dette rikets kronologi.\n_START_SECTION_\nSelevkos Viktor, seierherre\n_START_PARAGRAPH_\nKort tid etter at Selevkos kom tilbake, fors\xc3\xb8kte Antigonos\' tilhengere \xc3\xa5 gjenerobre Babylon. Nikanor var den nye satrap av Media og strategos for de \xc3\xb8stlige provinser. Hans h\xc3\xa6r besto av rundt 17 000 soldater. Evagoras, satrap for Asia, var hans allierte. Det var opplagt at Selevkos lille h\xc3\xa6r ikke kunne beseire dem i et slag. Selevkos skjulte sin h\xc3\xa6r i siv- og myromr\xc3\xa5dene som omga det stedet hvor Nikanor planla \xc3\xa5 krysse Tigris og angrep overraskende om natten. Evagoras falt i begynnelsen av slaget og Nikanor ble avsondret fra sine soldater. Da nyheten om at Evagoras var d\xc3\xb8d spredte seg blant soldatene, begynte de \xc3\xa5 overgi i mengder. De fleste av dem overga sin lojalitet til Selevkos. Nikanor rakk s\xc3\xa5 vidt \xc3\xa5 unnslippe med noen f\xc3\xa5 menn._NEWLINE_Selv om Selevkos n\xc3\xa5 hadde en h\xc3\xa6r som utgjorde rundt 20 000 menn var de fortsatt ikke nok til \xc3\xa5 st\xc3\xa5 imot styrkene til Antigonos. Han visste heller ikke n\xc3\xa5r Antigonos ville gj\xc3\xb8re sitt motangrep. P\xc3\xa5 den annen siden visste han at minst to \xc3\xb8stlige provinser ikke hadde en satrap. Flertallet av hans soldater kom fra disse omr\xc3\xa5dene. En del av Evagoras\' soldater var persere, og en del av dem hadde en grunn til \xc3\xa5 mislike Antigonos. Selevkos besluttet \xc3\xa5 dra fordel av dette._NEWLINE_Selevkos fikk spedt ulike fortellinger i provinsene og blant soldatene. I henhold til en av dem hadde han i en dr\xc3\xb8m sett Aleksander den store st\xc3\xa5 ved siden ham. Eumenes hadde tidligere fors\xc3\xb8kt den tilsvarende propagandaen. Antigonos, som hadde v\xc3\xa6rt i Anatolia mens Selevkos hadde v\xc3\xa6rt i \xc3\xb8st med Aleksander, kunne ikke bruke Aleksander i sin egen propaganda. Selevkos som var makedoner, hadde muligheten til f\xc3\xa5 makedonernes tillit blant sine soldater, noe som ikke var tilfellet med Eumenes._NEWLINE_Etter atter igjen \xc3\xa5 ha blitt satrap av Babylon, ble Selevkos stadig mer aggressiv i sin politikk. P\xc3\xa5 kort tid erobret han Media og Susiana. Historikeren Diodorus Siculus rapporterte at Selevkos erobret andre omr\xc3\xa5der i n\xc3\xa6rheten, hvilket kan v\xc3\xa6re Persis, Aria (ved Hari Rud) eller Partia. Han n\xc3\xa5dde derimot ikke fram til Baktria og Sogdia (tilsvarende dagens Usbekistan). Satrapen av Baktria var Stasanor som hadde klart \xc3\xa5 holde seg n\xc3\xb8ytral i de tidligere konfliktene. Etter at Nikanor hadde lidd nederlag var det ingen h\xc3\xa6r i \xc3\xb8st som kunne st\xc3\xa5 imot Selevkos. Det er uklart hvordan Selevkos klarte \xc3\xa5 administrere de provinsene han erobret. De fleste satraper var d\xc3\xb8de. I teorien var Polyperkon fortsatte den lovmessige forgjengeren til Antipatros og den offisielle regent av det makedonske kongerike. Det var hans plikt og rett til \xc3\xa5 utnevne satraper. Imidlertid var Polyperkon fortsatt alliert med Antipatros og dermed en fiende av Selevkos.\n_START_SECTION_\nReaksjonen\n_START_PARAGRAPH_\nAntigonos sendte sin s\xc3\xb8nn Demetrios I Poliorketes med 15 000 infanterister og 4 000 kavalerister for \xc3\xa5 gjenerobre Babylon. Tilsynelatende ga han Demetrios en tidsbegrensning, og etter denne m\xc3\xa5tte han vendte tilbake til Syria. Antigonos synes \xc3\xa5 tro at Selevkos kun styrte Babylon, hvilket kan inneb\xc3\xa6re at Nikanor ikke hadde informert om det antallet soldater som hadde byttet side. Det synes som om rekkevidden av Nikanors nederlag ikke var kjent av alle og heller ikke de erobringer som Selevkos hadde gjort i \xc3\xb8st._NEWLINE_Da Demetrios kom fram til Babylon var Selevkos fortsatt et sted i \xc3\xb8st. Han hadde etterlatt Patrokles til \xc3\xa5 forsvare byen. Babylon ble beseiret p\xc3\xa5 en uvanlig m\xc3\xa5te. Den hadde to sterke festninger som Selevkos hadde etterlatt sine garnisoner. Innbyggerne ble transportert ut og bosatt naboomr\xc3\xa5dene, en del s\xc3\xa5 langt unna som Susa. Byens omgivelser var godt egnet for forsvar, best\xc3\xa5ende av byer, sumper, kanaler og elver. Demetrios\' soldater begynte med \xc3\xa5 beleire Babylons festninger og greide \xc3\xa5 erobre en av dem. Den andre viste seg langt mer vanskelig. Han etterlot sin venn Arkelaos til \xc3\xa5 fortsette beleiringen med 5 000 infanterister og 1 000 kavalerister mens han selv forlot omr\xc3\xa5det. De antikke kildene nevner ikke hva som skjedde med disse styrkene, men kanskje de ble nedkjempet av Selevkos.\n_START_SECTION_\nDen babylonske krig\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av ni \xc3\xa5r (311\xe2\x80\x93302 f.Kr.), mens Antigonos var opptatt i vest, f\xc3\xb8rte Selevkos hele den \xc3\xb8stlige delen av Aleksanders rike s\xc3\xa5 langt unna som Jaxartes og Induselven inn under sin autoritet._NEWLINE_I 311 f.Kr. inngikk Antigonos fred med Kassandros, Lysimakhos og Ptolemaios I Soter, og det ga ham endelig pusterom til \xc3\xa5 ta seg av Selevkos. Antigonos\' h\xc3\xa6r besto av minst 80 000 soldater. Selv om han hadde etterlatt halvparten av sine tropper i vest, ville han fortsatt ha et tallmessig overtak p\xc3\xa5 Selevkos. Det er mulig at Selevkos hadde mottatt hjelp fra kossaianerne, etterkommere av oldtidsfolket kassitterne. Antigonos hadde herjet deres landomr\xc3\xa5der da han kjempet mot Eumenes. Selevkos kunne ogs\xc3\xa5 ha rekruttert en andel av Arkelaos\' folk. Da Antigonos endelig n\xc3\xa5dde fram til Babylon var Selevkos\' h\xc3\xa6r \xc3\xa5penbart langt st\xc3\xb8rre enn tidligere._NEWLINE_Det er lite informasjon som er bevart om konflikten mellom Antigonos og Selevkos; kun en meget rudiment\xc3\xa6r babylonisk kr\xc3\xb8nike har gitt noen f\xc3\xa5 detaljer om krigen. Beskrivelsen for \xc3\xa5ret 310 f.Kr. er helt g\xc3\xa5tt tapt. Det synes som om Antigonos greide \xc3\xa5 erobre Babylon, men hans planer ble forstyrret da Ptolemaios I Soter overraskende angrep Kilikia._NEWLINE_Det er kjent at Selevkos greide \xc3\xa5 beseire Antigonos i minst ett avgj\xc3\xb8rende slag. Dette slaget er kun nevnt i Polyainos\' verk Strategemata (Om strategier). Polyainos forteller at soldatene til Selevkos og Antigonos kjempet en hel dag, men da natten kom var slaget fortsatt ikke avgjort. De to styrkene ble enige om \xc3\xa5 hvile for natten og fortsette neste dag. Antigonos\' soldater sov uten deres utstyr mens Selevkos beordret sine styrker om \xc3\xa5 sove og spise frokost i slagformasjon. Kort f\xc3\xb8r soloppgang angrep Selevkos\' tropper styrkene til Antigonos som fortsatt var uten deres v\xc3\xa5pen og i uorden. De var da lett \xc3\xa5 overvinne. Den historiske n\xc3\xb8yaktigheten i denne fortellingen er dog diskutabel._NEWLINE_Uansett detaljer endte den babylonske krigen med at Selevkos seiret. Antigonos ble tvunget til trekke seg tilbake vestover. Begge sider befestet sine grenser. Antigonos bygde en rekke festninger langs elven Balikh mens Selevkos bygde noen byer, blant annet Dura Europos og Nisibis (dagens Nusaybin).\n_START_SECTION_\nSeleukia\n_START_PARAGRAPH_\nDen neste hendelsen knyttet til Selevkos var grunnleggelsen av byen Seleukia. Byen ble bygget ved bredden av Tigris antagelig i 397 eller 305 f.Kr. Selevkos gjorde Seleukia til sin nye hovedstad, s\xc3\xa5ledes etterlignet han Lysimakhos, Kassandros og Antigonos som alle hadde opprettet og navngitt byer etter seg selv. Selevkos overf\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 pregingen av mynter fra Babylon til sin nye by. Babylon ble snart etterlatt i skyggen av Seleukia, og det fortelles at Antiokos, Selevkos\' s\xc3\xb8nn, flyttet hele befolkningen i Babylon til sin fars hovedstad i 275 f.Kr. Byen blomstret fram til 165 e.Kr. da den ble \xc3\xb8delagt av romerne._NEWLINE_En fortelling om byens grunnleggelse er som f\xc3\xb8lgende: Selevkos spurte de babylonske prestene om hvilken dag som var best for \xc3\xa5 opprette en by. Prestene kalkulerte dagen, men \xc3\xb8nsket at grunnleggelsen skulle feiles og oppga en annen dato. Deres konspirasjon ble dog mislykket ettersom da den korrekte dagen kom, begynte Selevkos soldater spontant \xc3\xa5 bygge byen. Da prestene ble forh\xc3\xb8rt, innr\xc3\xb8mmet de deres d\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nSelevkos, kongen\n_START_PARAGRAPH_\nStriden mellom diadokene n\xc3\xa5dde sitt klimaks da Antigonos, etter \xc3\xa5 ha utryddet den gamle kongelige familie i Makedonia, utropte seg selv som konge i 306 f.Kr. Ptolemaios I Soter, Lysimakhos, Kassandros, og Selevkos fulgte snart etter. Ogs\xc3\xa5 Agathokles, tyrannen i Syrakusa p\xc3\xa5 Sicilia erkl\xc3\xa6rte seg selv som konge p\xc3\xa5 omtrent samme tid. Selevkos, som de fire andre fremste makedonske lederne, antok tittelen og stilen som basileus, \xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82 (konge).\n_START_SECTION_\nSlaget ved Ipsos\n_START_PARAGRAPH_\nKrigselefantene som Selevkos hadde mottatt fra Chandragupta viste seg nyttige da diadokene endelig besluttet \xc3\xa5 ta et oppgj\xc3\xb8r med Antigonos I Monofthalmos. Kassandros, Selevkos, og Lysimakhos beseiret Antigonos og hans s\xc3\xb8nn Demetrios I Poliorketes i slaget ved Ipsos i 301 f.Kr. i Frygia. Antigonos falt i slaget, men Demetrios greide \xc3\xa5 slippe unna. Etter slaget ble Syria underlagt Selevkos\' styre. Han forsto Syria som \xc3\xa5 utgj\xc3\xb8re hele regionen fra Taurusfjellene og til Sinai, men Ptolemaios I Soter hadde allerede underlagt seg Palestina og F\xc3\xb8nikia. I 299 f.Kr. allierte Selevkos seg med sin tidligere fiende Demetrios og giftet seg med hans datter Stratonike. Hun var da neppe mer enn 17 \xc3\xa5r gammel mens han var en gammel kriger p\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmere 60 \xc3\xa5r. Stratonike var ogs\xc3\xa5 datter av Antipatros\' datter Fila. Selevkos fikk en datter med Stratonike som ogs\xc3\xa5 ble kalt for Fila._NEWLINE_Da Demetrios seiret over Ptolemaios i et stort sj\xc3\xb8slag utenfor Kypros og \xc3\xb8dela den egyptiske kongens fl\xc3\xa5te, trengte ikke Selevkos \xc3\xa5 g\xc3\xa5 til krig mot Egypt for \xc3\xb8yeblikket._NEWLINE_Selevkos greide derimot ikke \xc3\xa5 \xc3\xb8ke st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 sitt rike mot vest. Hovedgrunnen var at ikke hadde tilstrekkelig med gresk-makedonske soldater. I l\xc3\xb8pet av slaget ved Ipsos hadde han mindre infanteri enn Lysimakhos. Hans styrke var hans krigselefanter og tradisjonelt persisk infanteri. For \xc3\xa5 kunne styrke h\xc3\xa6ren fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 tiltrekke seg kolonister fra det greske fastlandet ved \xc3\xa5 grunnlegge fire nye byer: Seleukia Pieria og Laodikea ved den syriske kysten og Antiokia ved Orontes og Apameia i elvendalen til Orontes. Antiokia ble hans fremste myndighetssted og hovedstaden i Selevkideriket. Seleukia Pieria var ment \xc3\xa5 bli hans nye marinebase og rikets port til Middelhavet. Han grunnla ogs\xc3\xa5 seks mindre byer._NEWLINE_Det er sagt om Selevkos at "f\xc3\xa5 fyrster har noen gang levd med s\xc3\xa5 stor en pasjon for \xc3\xa5 bygge byer. Han er sagt \xc3\xa5 ha bygd ni Seleukiaer, seksten Antiokiaer, og seks Laodikeaer."\n_START_SECTION_\nNederlag for Demetrios og Lysimakhos\n_START_PARAGRAPH_\nSelevkos navnga sin s\xc3\xb8nn Antiokos I Soter som sin medkonge og stattholder av de \xc3\xb8stlige provinsene i 292 f.Kr. Den veldige utstrekningen av riket synes \xc3\xa5 kreve dobbel styring. I 294 f.Kr. oppdaget han at s\xc3\xb8nnen var forelsket i hans unge hustru Stratonike, noe som var et grovt tillitsbrudd og kunne inneb\xc3\xa6re at han m\xc3\xa5tte henrette s\xc3\xb8nnen for forr\xc3\xa6deri. Isteden oppga han hustruen og lot s\xc3\xb8nnen gifte seg med sin stemor. Dette ekteskapet synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt lykkelig, i alle fall f\xc3\xb8dt hun ham fem barn. det kan hende at det ogs\xc3\xa5 passet Selevkos politisk da det fjernet Stratonike ut av vegen da hennes far Demetrios I Poliorketes var blitt konge av Makedonia._NEWLINE_Alliansen med Demetrios endte samme \xc3\xa5r som han skilte seg fra hans datter og samtidig som Selevkos erobret Kilikia. Men i 286 f.Kr. invaderte Demetrios omr\xc3\xa5det Kilikia og erobret det med letthet. Det betydde at han n\xc3\xa5 truet de viktigste regionene i Selevkos\' rike i Syria. Demetrios\' tropper var imidlertid tr\xc3\xb8tte og hadde heller ikke mottatt betaling. Selevkos\' p\xc3\xa5 den annen side var en listig og rik leder som hadde f\xc3\xa5tt sine soldaters respekt. Han blokkerte vegene som f\xc3\xb8rte s\xc3\xb8rover fra Kilikia og soppmanet Demetrios\' soldater til \xc3\xa5 bytte side. Samtidig fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 direkte kamphandlinger med Demetrios. Til sist henvendte han seg til Demetrios direkte. Han stilte seg opp foran sine soldater og fjernet sin hjelm for \xc3\xa5 avsl\xc3\xb8re sin identitet. Demetrios\' soldater deserterte da i store mengder, og Demetrios ble til tatt til fange og satt i fengsel i Apameia. Der d\xc3\xb8de han noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere i fangenskap._NEWLINE_Lysimakhos og kongen av Egypt hadde gitt sin st\xc3\xb8tte til Selevkos mot Demetrios, men etter hans nederlag gikk denne alliansen i oppl\xc3\xb8sning. Lysimakhos styrte Makedonia, Trakia og vestlige Anatolia. Han hadde ogs\xc3\xa5 sine problemer med familien. Grunnet hustruen Arsinoes intriger m\xc3\xa5tte han fengsle sin s\xc3\xb8nn Agathokles og s\xc3\xb8nnen ble siden ble myrdet av Ptolemaios Keraunos. Agathokles\' hustru Lysandra, en halvs\xc3\xb8ster av Arsinoe, flyktet til Selevkos i Babylon._NEWLINE_Lysimakhos ble sv\xc3\xa6rt upopul\xc3\xa6r blant sine unders\xc3\xa5tter etter mordet p\xc3\xa5 Agathokles, noe som ga Selevkos en mulighet til \xc3\xa5 fjerne sin siste rival. Hans innblanding i vest var tilkyndet av Ptolemaios Keraunos som etter \xc3\xa5 ha fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 ta den egyptiske tronen fra sin bror Ptolemaios II Filadelfos i 285 f.Kr., hadde s\xc3\xb8kt tilflukt hos f\xc3\xb8rst hos Lysimakhos og deretter hos Selevkos. Selevkos invaderte Anatolia og beseiret sin rival i slaget ved Korupedion i Lydia i 281 f.Kr.. Detaljene fra slaget er f\xc3\xa5, men utfallet er klart: Lysimakhos falt i slaget, og i tillegg hadde Ptolemaios I Soter d\xc3\xb8dd av naturlige \xc3\xa5rsaker noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r tidligere. Selevkos I Nikator var s\xc3\xa5ledes den eneste gjenv\xc3\xa6rende samtidige av Aleksander den store, og som hersket over bortimot det samme riket, med unntak av Egypt, Makedonia og det greske fastlandet, noe han aktet \xc3\xa5 rette p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nForvaltningav Anatolia\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r han d\xc3\xb8de fors\xc3\xb8kte Selevkos \xc3\xa5 ta seg av forvaltningen av Anatolia. Regionen var etnisk mangfoldig, best\xc3\xa5ende greske byer, et persisk aristokrati, og innf\xc3\xb8dte folkeslag. Selevkos fors\xc3\xb8kte muligens \xc3\xa5 beseire Kappadokia, men mislyktes. Lysimakhos\' gamle offiser Filetairos styrte selvstendig over Pergamon. P\xc3\xa5 den annen side, basert p\xc3\xa5 deres navn, grunnla Selevkos en rekke nye byer i Anatolia._NEWLINE_F\xc3\xa5 av de administrative brev som Selevkos til de ulike byene og templene best\xc3\xa5r fortsatt. Alle byene i Anatolia sendte sendebud til deres nye hersker. Det er rapportert at Selevkos klagde p\xc3\xa5 antallet brev han mottok og ble tvunget til \xc3\xa5 lese. Han var \xc3\xa5penbar en popul\xc3\xa6r leder. I Lemnos ble han feiret som en frigj\xc3\xb8rer og et tempel ble bygd til hans \xc3\xa6re. I henhold til en lokal skikk, ble Selevkos alltid tilbudt en ekstra kopp med vin under middagen. Hans tittel under denne perioden var Selevkos Soter (\xc2\xabfrigj\xc3\xb8reren\xc2\xbb). Da Selevkos dro ut p\xc3\xa5 sin milit\xc3\xa6re kampanje mot Europa hadde den organisatoriske nyforvaltningen av Anatolia fortsatt ikke blitt fullf\xc3\xb8rt.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og etterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nSelevkos holdt n\xc3\xa5 alle de erobringer til Aleksander, unntatt Egypt og reiste ut for \xc3\xa5 ta besittelse av Makedonia og Trakia. Hans hensikt var \xc3\xa5 overlate Asia til s\xc3\xb8nnen Antiokos og selv oppholde seg de siste \xc3\xa5rene av sitt liv i det makedonske konged\xc3\xb8mmet i dets gamle omfatning. Han imidlertid knapt krysset inn i trakiske Khersonesos, halv\xc3\xb8ya som i dag heter Gallipoli, da han ble myrdet av Ptolemaios Keraunos i n\xc3\xa6rheten av byen Lysimakia i september 281 f.Kr._NEWLINE_Det synes sikkert at etter \xc3\xa5 ha tatt Makedonia og Trakia ville Selevkos ha fors\xc3\xb8kt underlegge seg resten av Hellas. Han hadde allerede forberedt denne milit\xc3\xa6rkampanjen ved \xc3\xa5 bruke de tallrike gaver som ble gitt til ham. Han var ogs\xc3\xa5 blitt \xc3\xa6resmedlem av byen Athen._NEWLINE_Antiokos grunnla en kult for faren. En personlighetskult opprettet de senere medlemmer av selevkidedynastiet og Selevkos ble da dyrket som en gudes\xc3\xb8nn. En inskripsjon funnet i Ilion r\xc3\xa5det prestene \xc3\xa5 ofte til Apollon, en stamfar av Antiokos\' familie. Flere anekdoter om Selevkos\' liv ble popul\xc3\xa6r lesning i den klassiske, hellenistiske verden.'