b'\n_START_ARTICLE_\nHausmannsomr\xc3\xa5det\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r 1800, str\xc3\xb8ksnavnet\n_START_PARAGRAPH_\nI jernalderen l\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden \xc3\x85ros i den nordlige delen av str\xc3\xb8ket, ikke langt fra elva._NEWLINE_P\xc3\xa5 1600-tallet ble Vaterlands Storgade anlagt (i dag Storgata). Den svingte inn Brugata \xe2\x80\x93 Storgatens nordre del ble ikke anlagt frem til Akerselva f\xc3\xb8r Nybrua \xc3\xa5pnet i 1827. Storgaden ble regnet som en forstad. _NEWLINE_Navnet Husmannsomr\xc3\xa5det kommer fra generall\xc3\xb8ytnant Fredrik Ferdinand Hausmann (1693\xe2\x80\x931757), som i noen \xc3\xa5r fra 1732 eide Ankerl\xc3\xb8kken, og som ogs\xc3\xa5 har gitt navn til Hausmanns gate. Str\xc3\xb8ksnavnet er lite kjent, slik det ofte er med navn p\xc3\xa5 str\xc3\xb8k n\xc3\xa6r bysentrum som er dominert av handel og arbeidsplasser.\n_START_SECTION_\nTukthuset\n_START_PARAGRAPH_\nChristiania Tugthus \xc3\xa5pnet p\xc3\xa5 et 18 dekar stort omr\xc3\xa5de som i dag er Arbeidersamfunnets plass i 1741, med flere bygninger og mur rundt omr\xc3\xa5det. Hovedbygningen i barokk stil var en av de st\xc3\xb8rste og fineste bygningene i byen. Tiggere, omstreifere, l\xc3\xb8sgjengere, prostituerte, gjenstridige Tjenesteytende havnet p\xc3\xa5 tvangsarbeid p\xc3\xa5 Tukthuset. Institusjonen var i drift til 1938, de senere \xc3\xa5r som landsfengsel for kvinner (inntil dette flyttet til Bredtvedt). Bygningen ble revet i 1940-\xc3\xa5rene. Deler av tukthusmuren er bevart i politihuset fra 2000, ved inngangen fra Calmeyers gate, og i restauranten som ligger rett overfor.\n_START_SECTION_\nHausmannskvartalene \xe2\x80\x93 1800-, 1900- og 2000-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nStorgaten (da Vaterlands Storgade, fortsatte til Vaterlands bru i dagens Brugata) ble innlemmet i byen ved at g\xc3\xa5rdeierne fikk handelsrett i 1794, men dette ber\xc3\xb8rte knapt str\xc3\xb8ket. Hausmannskvartalene ble innlemmet i byen i 1838, Ankerl\xc3\xb8kka i 1859._NEWLINE_Midt p\xc3\xa5 1800-tallet besto omr\xc3\xa5det av Fru Anckers l\xc3\xb8kke (nord\xc3\xb8st) og Youngs l\xc3\xb8kke, et mindre omr\xc3\xa5de i s\xc3\xb8rvest. Stadskondukt\xc3\xb8r Chr. Grosch utformet et reguleringsforslag for Youngs l\xc3\xb8kke i 1839, og i 1846 vedtok kommunen en regulering som ogs\xc3\xa5 innebar gatenett over hele Hausmannskvartalene. Fra 1855 ble det reist leieg\xc3\xa5rder og n\xc3\xa6ringsbygg langs Torggata (som fra Youngstorget og nordover het \xc3\x98vre Torvegate), et av de tidligste typiske \xc3\xb8stkantstr\xc3\xb8k bygget i mur (murbyen), med blanding av bolig og n\xc3\xa6ring i egne g\xc3\xa5rder og i g\xc3\xa5rdsrom (reperbane, sjokoladefabrikk, bryggeri, garveri, h\xc3\xb8vleri, hattefabrikk m.fl.)._NEWLINE_I 1900 bodde 140 av de 343 j\xc3\xb8dene i Kristiania i Jacob menighet, som omfattet Hausmannsomr\xc3\xa5det og Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka opp til Nordre gate, i 1910 var andelen p\xc3\xa5 sitt h\xc3\xb8yeste med 43% (294 av 688). Mange av j\xc3\xb8dene kom fra Russland og de baltiske landene, en stor andel hadde noen \xc3\xa5r i Sverige som mellomstasjon. Det var sm\xc3\xa5handlende, handelsreisende, h\xc3\xa5ndverkere og spesialarbeidere (s\xc3\xa6rlig i tobakksindustri) som slo seg ned i Hausmannskvartalene, mens j\xc3\xb8der som drev st\xc3\xb8rre bedrifter, ofte innvandret fra Danmark og Tyskland, slo seg ned p\xc3\xa5 vestkanten. Synagogen i g\xc3\xa5rdsrommet i Calmeyers gate 15 (i dag museum) ble \xc3\xa5pnet i 1921. Arkitekt Erik Fjeld tegnet synagogen som ble bygget etter ortodoks tradisjon med separate innganger for kvinner og menn. Over 200 menn kunne f\xc3\xa5 plass i den store salen. Damegalleriet oppe hadde plass til 100 kvinner. Galleriet hadde et gitter p\xc3\xa5 nesten en meter for hindre mennene i \xc3\xa5 ha innsyn. For mange ble den nye synagogen et viktig senter b\xc3\xa5de religi\xc3\xb8st, sosialt og kulturelt._NEWLINE_I 1889 kom Calmeyergadens bedehus (senere Calmeyergadens Misjonshus), den gang byens st\xc3\xb8rste forsamlingslokale, mye brukt til konserter i tillegg til religi\xc3\xb8se m\xc3\xb8ter. _NEWLINE_H\xc3\xa5ndverkerg\xc3\xa5rden, Mariboes gate 11, bygget 1872 var Mariboegaden Latin- og realskole, senere Heltberg studenterfabrikk og Elvebakken videreg\xc3\xa5ende skole._NEWLINE_Fra 1905 ble det etablert ni private kinoer i str\xc3\xb8ket, de fleste av dem ble nedlagt etter at den kommunale kinoen kom i 1914. Det ryktet Hausmannskvartalene hadde som forlystelsesstr\xc3\xb8k med spise- og skjenkesteder og andre underholdningstilbud holdt seg utover 1900-tallet. _NEWLINE_Ved Arbeidersamfunnets plass kom Torggata Bad, bygget 1922-28 i nyklassisistisk stil og i 1934-41 ble Samfunnshuset bygget i funksjonalisme, begge kjente bygninger. _NEWLINE_1960- og 70-\xc3\xa5rene og utover i 80-\xc3\xa5rene var en periode med fysisk forfall og lavere status for mange av leieg\xc3\xa5rdsomr\xc3\xa5dene p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkanten, ogs\xc3\xa5 i Hausmannskvartalene. Det foregikk \xc3\xa5penlyst salg av smuglersprit p\xc3\xa5 Ankertorvet, og n\xc3\xa6ringsdrivende i str\xc3\xb8ket klaget over at politiet ikke grep inn mot kriminaliteten som preget gatebildet. _NEWLINE_I 1987 registrerte Oslo Byes Vel bygningene i str\xc3\xb8ket som grunnlag for senere opprustning. Str\xc3\xb8ket ble bestemt byfornyet p\xc3\xa5 1980-tallet, men vedtaket ble ikke satt ut i livet da. Et forslag midt i 1980-\xc3\xa5rene om \xc3\xa5 legge glasstak over Torggata ble heller ikke gjennomf\xc3\xb8rt. _NEWLINE_Politiet hadde en egen aksjon i str\xc3\xb8ket i 1990-\xc3\xa5rene, der kriminell spillevirksomhet og annet ble trengt tilbake og str\xc3\xb8ket ble tryggere \xc3\xa5 bevege seg i. Fra 1980-\xc3\xa5rene kom nye kontorbygg (Calmeyers gate 1) og fra slutten av 1990-\xc3\xa5rene begynte nybygging av boliger._NEWLINE_Mot slutten av 2000-\xc3\xa5rene utviklet deg seg en arena for \xc3\xa5penlyst salg av hasj i str\xc3\xb8ket. N\xc3\xa6ringsdrivende klaget igjen p\xc3\xa5 at politiet ikke grep inn mot kriminaliteten som preget gatebildet.\n_START_SECTION_\nAnkerl\xc3\xb8kka\n_START_PARAGRAPH_\nAnkerl\xc3\xb8kken var en byl\xc3\xb8kke som hadde hatt skiftende eiere da den siste private eier, Peder Anker, solgte den delen som ligger mellom elva og Hausmanns gate til kommunen i 1833. L\xc3\xb8kkehuset, som l\xc3\xa5 omtrent der Norsk Form ligger i dag, ble brukt til Fjerdingen skole inntil 1861, da M\xc3\xb8llergaten skole \xc3\xa5pnet. Bygningen ble da igjen tatt i bruk som Ankerl\xc3\xb8kkens Sygehus. Ankerl\xc3\xb8kken kolerakirkeg\xc3\xa5rd ble opprettet under epidemien i 1833, fra 1839 var den i bruk som alminnelig kirkeg\xc3\xa5rd for V\xc3\xa5r Frelsers kirke (i dag Domkirken). Den var i bruk til 1866 og ble nedlagt i 1878, da levningene ble flyttet til kolerakirkeg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 T\xc3\xb8yen. _NEWLINE_I 1880 ble Ankertorget anlagt p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rdens omr\xc3\xa5de, og samme \xc3\xa5r ble Jacob kirke innviet.  _NEWLINE_Gassverket kom p\xc3\xa5 Ankerl\xc3\xb8kka i 1848, p\xc3\xa5 det omr\xc3\xa5det der Yrkesskolenes hybelhus i 1976 bygget 12 bygninger p\xc3\xa5 opp til 14 etasjer, i dag Anker Studentboliger og Anker Hotell.'