b'\n_START_ARTICLE_\nBankkrisen i Norge 1987\xe2\x80\x931992\n_START_PARAGRAPH_\nBankkrisen i Norge 1987\xe2\x80\x931992 var en bankkrise som fant sted da bankene hadde tapt p\xc3\xa5 utl\xc3\xa5n slik at mange bankers egenkapital gikk helt eller delvis tapt. Staten bidro deretter med kapital slik at bankene kunne fortsette.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nWilloch-regjeringen opphevet i 1984 tilleggsreservekravet som gjennom etterkrigstiden hadde satt begrensninger p\xc3\xa5 utl\xc3\xa5n, dette ble kalt \xc2\xabfrislippet\xc2\xbb. P\xc3\xa5 midten av 1980-tallet (jappetiden) var det sterk vekst i norsk \xc3\xb8konomi, og l\xc3\xa5nefinansiert konsum og investeringer \xc3\xb8kte. Bankene ekspanderte kraftig, bl.a. med nye filialer. Oljeprisen falt i 1985\xe2\x80\x9386. I 1987 var det b\xc3\xb8rskrakk fulgt av generell konjunkturnedgang. Boligprisene falt med 30\xc2\xa0% fra 1987 til 1993, mens prisen for kontorlokaler ble nesten halvert.\n_START_SECTION_\nForl\xc3\xb8p\n_START_PARAGRAPH_\nI 1988 oppsto krisen f\xc3\xb8rst i de tre bankene Sunnm\xc3\xb8rsbanken, Troms\xc3\xb8 Sparebank og Sparebanken Nord, som alle hadde tapt sin egenkapital. Sunnm\xc3\xb8rsbanken ble overtatt av Kreditkassen, mens de to bankene i Troms\xc3\xb8 ble sl\xc3\xa5tt sammen. Forretningsbankenes sikringsfond og Sparebankenes sikringsfond bidro med kapital i samarbeid med Norges Bank, Finansdepartementet og Kredittilsynet. I 1990 viste det seg at krisen omfattet ogs\xc3\xa5 andre deler av bankvesenet. Staten opprettet Statens Banksikringsfond og Statens Bankinvesteringsfond som bidro med midler._NEWLINE_Etter flere runder med nedskriving av aksjekapitalen ble aksjekapitalen i Kreditkassen og Fokus Bank i desember 1991 nedskrevet til null, og Staten bidro med ny kapital. Dette var den nest st\xc3\xb8rste og den tredje st\xc3\xb8rste forretningsbanken. Den norske Bank, som var landets st\xc3\xb8rste, skrev ned egenkapitalen til null etter \xc3\xa5 ha bokf\xc3\xb8rt et tap p\xc3\xa5 ca 7,6 milliarder NOK for 1992. Samtidig garanterte staten for ny egenkapital og tilb\xc3\xb8d de ca 80000 gamle aksjon\xc3\xa6rene \xc3\xa5 tegne nye aksjer for kr 10,- pr stk.. Staten ble desidert st\xc3\xb8rste eier og solgte seg deretter suksessivt ned til dagens 34% eierskap. Det h\xc3\xb8rer med til historien at banken gjenvant og tilbakef\xc3\xb8rte en stor del av de bokf\xc3\xb8rte tapene de hadde tatt gjennom 1989-1992 i \xc3\xa5rene som fulgte.._NEWLINE_Det ble avdekket ulovligheter i en del banker. Nordlandsbanken var \xc3\xa9n av bankene som klarte seg gjennom krise\xc3\xa5rene med positivt driftsresultat, selv om denne banken ogs\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte t\xc3\xa5le tap og m\xc3\xa5tte overtas av DNB i \xc3\xa5r 2002 etter store tapsavsetninger rundt \xc3\xa5rtusenskiftet.\n_START_SECTION_\nEtterspill\n_START_PARAGRAPH_\nI 1991 oppnevnte regjeringen et utvalg ledet av Preben Munthe som leverte en NOU om bankkrisen i 1992. _NEWLINE_I 1997 oppnevnte Stortinget en granskningskommisjon for bankkrisen. Den ble ledet av Eivind Smith og leverte sin rapport i juni 1998. Konjunkturnedgangen og d\xc3\xa5rlig bankh\xc3\xa5ndverk beskrives som \xc3\xa5rsaker til at s\xc3\xa5 mange banker gikk p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 store tap. Myndighetene ble ogs\xc3\xa5 kritisert for ikke \xc3\xa5 ha bidratt til \xc3\xa5 hindre den store kredittveksten._NEWLINE_En del aksjon\xc3\xa6rer mente at aksjekapitalen i Fokus Bank ikke burde v\xc3\xa6rt nedskrevet til null; De gikk rettens vei, men uten \xc3\xa5 f\xc3\xa5 medhold._NEWLINE_I kj\xc3\xb8lvannet av dereguleringen av kredittmarkedet, og den tilh\xc3\xb8rende sterke utl\xc3\xa5nsveksten i "jappetiden", fikk 5 - 7\xc2\xa0% av norske husholdninger betydelige betalingsproblemer, og noen kom i en alvorlig gjeldskrise. Den \xc3\xb8konomiske ekspansjonen frem til rundt 1988 ble etterfulgt av en periode med h\xc3\xb8yere arbeidsledighet, boligprisfall, kombinert med reduserte fradagsmuligheter for renter p\xc3\xa5 boligl\xc3\xa5n. Boligprisene var f\xc3\xb8rst oppe p\xc3\xa5 sammen niv\xc3\xa5 igjen rundt 1994. _NEWLINE_Regjering og Storting s\xc3\xa5 behovet for at privatpersoner kunne sanere gjelden sin og vedtok derfor gjeldsordningsloven i 1992. Lignende lover var allerede innf\xc3\xb8rt i mange land, inklusive Sverige og Danmark. Gjeldsordningsloven ble vedtatt 17. juli 1992 og tr\xc3\xa5dte i kraft 1. januar 1993.'