b'\n_START_ARTICLE_\nDangun Wanggeom\n_START_SECTION_\nDatering\n_START_PARAGRAPH_\nDangun ble koreansk hersker i 2333 f.Kr., basert p\xc3\xa5 beskrivelsen i Dongguk Tonggam (1485), 50. \xc3\xa5ret for den kinesiske Keiser Yao. Andre kilder varierer noe n\xc3\xa5r det gjelder tidspunkt, men har til felles at dette skjedde i Yaos tid (normalt regnet til 2357 \xe2\x80\x93 2256 (f.Kr.)). Samguk Yusa sier at Dangun steg til tronen i det 50. \xc3\xa5ret i Yaos tid som hersker, mens Sejong Sillok sier det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ret mens Dongguk Tonggam sier det 25. \xc3\xa5ret._NEWLINE_Inntil 1961 var den offisielle s\xc3\xb8rkoreanske nummereringen for \xc3\xa5r kalt for Dangi (\xeb\x8b\xa8\xea\xb8\xb0, \xe6\xaa\x80\xe7\xb4\x80), som startet i 2333 f.Kr.. Daejonggyo er ansett som 3. oktober i den koreanske kalenderen (Gaecheonjeol, \xea\xb0\x9c\xec\xb2\x9c\xec\xa0\x88, \xe9\x96\x8b\xe5\xa4\xa9\xe7\xaf\x80, \xc2\xabFestival of the Opening of Heaven\xc2\xbb). Dagen er n\xc3\xa5 offentlig fridag etter Gregoriansk kalender, kalt for National Foundation Day._NEWLINE_Nord-Korea daterer Danguns etablering av Gojoseon til tidlig i det 30. \xc3\xa5rhundre f.Kr._NEWLINE_15. mars i det 4340. \xc3\xa5ret i Danguns herskerperiode kalles for Eocheonjeolseremonien (\xec\x96\xb4\xec\xb2\x9c\xec\xa0\x88,\xe5\xbe\xa1\xe5\xa4\xa9\xe7\xaf\x80), eller dagen da Dangun vendte tilbake til himmelen.\n_START_SECTION_\nTolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDen eldste nedskrevne kilde som nevner Dangun Wanggeom er fra det 13. \xc3\xa5rhundre i Samguk Yusa, som siterer den kinesiske boka Weishu og den n\xc3\xa5 tapte koreanske teksten Gogi (\xe5\x8f\xa4\xe8\xa8\x98)._NEWLINE_Dette er den best kjente og studerte utgaven, men lignende utgaver er gjengitt i Jewang ungi av den Goryeo-l\xc3\xa6rde Yi Seung-hyu (\xec\x9d\xb4\xec\x8a\xb9\xed\x9c\xb4, \xe6\x9d\x8e\xe6\x89\xbf\xe4\xbc\x91, 1224-1300), samt Eungje Siju og Sejong Sillok fra tidlig Joseon._NEWLINE_L\xc3\xa6rde i dag mener legenden reflekterer soltilbedelse og totemisme som er vanlig i skapelsesmyter i det nord\xc3\xb8stre Asia. Bj\xc3\xb8rnen er ofte en del av myter fra Mandsjuria og det \xc3\xb8stre Russland. Legenden gir derfor et hint om en forbindelse mellom de ulike stammene i omr\xc3\xa5det, som tilbad sola, bj\xc3\xb8rn og tiger.\n_START_SECTION_\nDangun som religion\n_START_PARAGRAPH_\nUnder mongolenes invasjoner av Korea, tror en at Dangun-myten spilte en viktig rolle for \xc3\xa5 skape nasjonal enhet og mobilisere patriotisme mot inntrengerne. Gosindo (\xea\xb3\xa0\xec\x8b\xa0\xeb\x8f\x84; \xe5\x8f\xa4\xe7\xa5\x9e\xe9\x81\x93), som er en versjon av koreansk sjamanisme som ans\xc3\xa5 Dangun som en gud, hadde en tilsvarende tolkning, men den d\xc3\xb8de ut i det 15. \xc3\xa5rhundre._NEWLINE_Sent i det 19. \xc3\xa5rhundre og tidlig i det 20. \xc3\xa5rhundre skjedde det en gjenoppv\xc3\xa5kning av koreansk nasjonalisme etter gjentatte japanske invasjoner som endte med okkupasjon (1910\xe2\x80\x931945), og bevegelsen ble gjenopplivet i Daejonggyo (\xeb\x8c\x80\xec\xa2\x85\xea\xb5\x90; \xe5\xa4\xa7\xe5\xae\x97\xe6\x95\x8e). Den ble promotert av Na Cheol (1864\xe2\x80\x931916), men overlevde ikke den kulturelle undertrykkelsen under okkupasjonen (Taejonggyo (1999)/Tangun), fordi den kom i konflikt med den kulturelle imperialismen den japanske okkupasjonsmakten stod for. Etter Japans overgivelse og den koreanske frigj\xc3\xb8ringen i 1945, ble Daejonggyo tatt fram igjen, men den best\xc3\xa5r bare som en liten religi\xc3\xb8s sekt,_NEWLINE_sammen med Cheondogyo.\n_START_SECTION_\nDangun i Taekwondo\n_START_PARAGRAPH_\nDangun er det andre m\xc3\xb8nsteret, eller tul, i ITF-formen av den koreanske kampsporten Taekwon-do. Studenter l\xc3\xa6rer at tul representerer \xc2\xabden hellige legendariske grunnlegger av Korea i 2333 f.Kr.\xc2\xbb. Uvanlig for tul, alle slag er h\xc3\xb8ye (\xc3\xb8yeh\xc3\xb8yde), som symboliserer Dangun som et fjell.\n_START_SECTION_\nDangun-mausoleet\n_START_PARAGRAPH_\nDangun-mausoleet er det antatte gravstedet til Dangun. Stedet utgj\xc3\xb8r vel 1,8 km\xc2\xb2 ved foten av Taebakfjellet (\xeb\x8c\x80\xeb\xb0\x95\xec\x82\xb0) i Kangdong ved Pyongyang i Nord-Korea. Danguns grav er skapt som en pyramide, vel 22 m h\xc3\xb8y p\xc3\xa5 hver side. Mange observat\xc3\xb8rer og historikere utenfor Nord-Korea, inkludert i S\xc3\xb8r-Korea, mener stedet er kontroversielt, og har trolig ikke noe med legenden \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re.'