b'\n_START_ARTICLE_\nEstlands kommuner\n_START_SECTION_\nKommunalreform i Estland\n_START_PARAGRAPH_\nHistorisk hadde Estland en inndeling i kirkelige og tilsvarende verdslige sogn (kihelkond), siden 1200-tallet. Det var 59 slike i middelalderen, et tall som ble \xc3\xb8kt til 83 sent p\xc3\xa5 1500-tallet, og til slutt 102 sogn i 1925. Tidspunktene sammenfaller ogs\xc3\xa5 med reform eller nydannelser av fylker._NEWLINE_Kommunalreform har blitt gjennomf\xc3\xb8rt ved sammensl\xc3\xa5ing av sm\xc3\xa5kommuner i flere etapper i tiden etter selvstendigheten. Det ble gjennomf\xc3\xb8rt fylkesreform med opprettelse av dagens fylkesstruktur allerede helt p\xc3\xa5 slutten av sovjetperioden, i 1990, p\xc3\xa5 basis av datidens rajon-struktur. I 1991 ble den viktigste lokalreformen i Estland gjennomf\xc3\xb8rt: Kommunene ble styrket og fikk flere oppgaver, mens det regionale regjeringsleddet ble opphevet for \xc3\xa5 svekke innflytelsen til den eks-kommunistiske byr\xc3\xa5kratiske eliten der. Grunnloven av 1992 etablerte betydelig lokalt selvstyre, og kommunalloven \xc3\xa5ret etter fjernet regionale, horisontale virksomheter og erstattet disse med statlige virksomheter organisert vertikalt. Kommunal skatt ble begrenset til bare ca. 1\xc2\xa0% av skatteinntektene, og det ble i stedet innf\xc3\xb8rt inntektsutjevnende overf\xc3\xb8ringsordninger fra sentralt hold. I 1999 ble det en viss reversering med sentralisering av politisk makt, men 2003 ble dette fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 sentralisering delvis reversert ved at fylkesniv\xc3\xa5ets mandat ble styrket._NEWLINE_Ved reformenes start i 1991 hadde de nye fylkene i Estland 249 kommuner. Det totale antallet kommuner var \xc3\xb8kt til 254 fra 1997, og ble deretter redusert gjennom sammensl\xc3\xa5inger til 247 i 1999, videre til 241 i 2002, 227 siden 2005, 213 siden 2014 og endelig dagens 79 siden kommunalvalget s\xc3\xb8ndag den 15. oktober 2017. Sm\xc3\xa5kommuner med under 5.000 beboere blev redusert fra 169 til 15, politikerne fra 2026 til 1019.\n_START_SECTION_\nKommunenes administrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nI hver kommune finnes en kommunefullmektig og et kommunestyre._NEWLINE_Kommunefullmektigen (estisk: volikogu) velges for perioder p\xc3\xa5 tre \xc3\xa5r. Kommunerepresentantene velger en ordstyrer (estisk: volikogu esimees) som organiserer fullmektigarbeidet og som representerer kommunen utad._NEWLINE_Kommunestyret (estisk: valitsus) ledes av et borgerr\xc3\xa5d (estisk: linnapea) i bykommuner og et kommunalr\xc3\xa5d (estisk: vallavanem) i landskommuner. Kommunalr\xc3\xa5det, som ikke samtidig kan v\xc3\xa6re kommunefullmektiges ordstyrer, velges av kommunefullmektigen med en mandatperiode p\xc3\xa5 tre \xc3\xa5r. De andre kommunestyrerepresentantene velges av kommunal- eller borgerr\xc3\xa5det med fullmektiges godkjennelse._NEWLINE_Kommunene i Estland bes\xc3\xb8rger skole og lavere utdanningsl\xc3\xb8p, transport, bost\xc3\xb8tte og sosialhjelp, kultur og idrett. Kommunene har lov til \xc3\xa5 ta opp egne l\xc3\xa5n, og i 2002 hadde 70\xc2\xa0% av kommuenne en gjeld som oversteg 40\xc2\xa0% av kommunebudsjettet.'