b'\n_START_ARTICLE_\nOrden (utmerkelse)\n_START_PARAGRAPH_\nEn fortjenstorden eller ridderorden er en s\xc3\xa6rlig anerkjent utmerkelse som tildeles en person, noen ganger ogs\xc3\xa5 en organisasjon eller institusjon. Orden er opprinnelig en betegnelse for et religi\xc3\xb8st eller verdslig fellesskap av mennesker som lever etter de samme regler og arbeider for et felles form\xc3\xa5l. Disse kunne ha visse felles ytre tegn for sin tilh\xc3\xb8righet, som klesdrakt eller bestemte (etter hvert heraldiske) merker. Ordener har utviklet seg fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re broderskap til \xc3\xa5 bli langt l\xc3\xb8sere fellesskap basert p\xc3\xa5 tildeling av ordenstegn._NEWLINE_Den som mottar en orden f\xc3\xa5r normalt et ordenstegn til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re p\xc3\xa5 kl\xc3\xa6rne, f.eks. et lite kors, en medalje, et b\xc3\xa5nd eller lignende. Ordet orden benyttes derav ogs\xc3\xa5 for merket, det ytre verdighetstegnet, som gis ved opptak i en orden. I dag er dette blitt den r\xc3\xa5dende betydning av ordet._NEWLINE_Ordener med offisiell status i en stat, utdeles av et lands myndigheter. Ordenstildelingen kan v\xc3\xa6re forbundet med formell rang i en stat. Noen ridderordener inneb\xc3\xa6rer adelskap. Ordener med lignende tegn kan ogs\xc3\xa5 bli utdelt av private organisasjoner eller personer. En taler da om private ordener.\n_START_SECTION_\nStatlige ordener\n_START_PARAGRAPH_\nDet deles ut ridder- eller fortjenstordener i de fleste land i verden. Disse har sine forbilder og delvis opphav i middelalderens ridderordener, senere fyrstelige ordener og etter dette igjen monarkiske eller republikanske fortjenstordener.\n_START_SECTION_\nHistorisk opphav\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen til de n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende offentlige ordener er middelalderens ridderordener, som igjen hadde geistlige ordener av munker som forbilder. Allerede p\xc3\xa5 500-tallet, med Benediktinerordenen, ble det etablert kristne brorskap. Denne fikk f\xc3\xb8lge av flere andre religi\xc3\xb8se ordener, som dominikanerordenen, cistercienserordenen og fransiskanerordenen._NEWLINE_I korstogstiden ble det dannet geistlige ridderordener basert p\xc3\xa5 adelige krigere, som Tempelridderordenen (dannet 1119, stadfestet av paven 1128), Johanitterordenen (stadfestet av paven 1113) og Den tyske orden (stadfestet av paven 1191). Disse ridderordener hadde de religi\xc3\xb8se ordener som forbilde, men hadde s\xc3\xa6rlig milit\xc3\xa6re form\xc3\xa5l i kamp for kristendommen. De kunne ogs\xc3\xa5 ha verdslig makt og utgj\xc3\xb8re grunnlaget for statsdannelser. I kampen for gjenerobring av Den iberiske halv\xc3\xb8y fra maurerne ble det ogs\xc3\xa5 dannet geistlige ridderordener: Alcantaraordenen (1156), Calatravaordenen (1158), Avizordenen (1162), Santiago-ordenen (1170) og Montesaordenen (1316). Noen av disse har overlevd fram til i dag. _NEWLINE_De f\xc3\xb8rste ridderordener var verdslige maktfaktorer og kom raskt i en rivaliserende stilling til konge- og fyrstemakten. I tre tilfeller var ridderordener ogs\xc3\xa5 statsdannende gjennom oppkomsten av ordensstater, det vil si statsdannelser der suverenitet ut\xc3\xb8ves av en ridderorden med stormesteren som statsoverhode. Den tyske orden spilte en slik statsdannende rolle i Baltikum. Ogs\xc3\xa5 Johanniterordenen opprettet ordensstater, f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 Rhodos og deretter p\xc3\xa5 Malta. Sistnevntes kjennes i dag som Malteserordenen, en orden som fortsatt er en suveren ridderorden med tiln\xc3\xa6rmet statlig karakter, basert i Roma uten noe egentlig territorium, men med diplomatisk anerkjennelse fra en rekke av verdens stater._NEWLINE_Ordener i disse to foreg\xc3\xa5ende betydningene m\xc3\xa5 skilles fra dagens statlige ordener, som er en form for offentlig utmerkelse eller hedersbevisning.\n_START_SECTION_\nFyrstelige ridderordener\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste fyrstelige ridderordener av sekul\xc3\xa6r karakter oppsto p\xc3\xa5 1300- og 1400-tallet som et middel for fyrsten til \xc3\xa5 knytte sentrale adelspersoner n\xc3\xa6rmere til seg og derigjennom styrke sin makt. Samtidig kom s\xc3\xa6rlig de iberiske geistlige ridderordener stadig tettere inn under kronens kontroll, mistet gradvis sin stilling som pavelige ordener, og ble i stadig st\xc3\xb8rre grad fyrstelige ridderordener._NEWLINE_Fyrsten var selv ordensherre for disse ordener, som hadde kun \xc3\xa9n klasse, betegnet riddere. Antallet riddere var sterkt begrenset, og samme person kunne bare v\xc3\xa6re medlem av \xc3\xa9n orden fordi medlemskap medf\xc3\xb8rte s\xc3\xa6rlig krav om lojalitet til ordensherren. Ordensriddere forpliktet seg til \xc3\xa5 arbeide for ordensherrens, det vil si fyrstens, \xc3\xa6re og interesser. Det utviklet seg likevel en praksis der ordensherrene utvekslet ridderordener seg imellom, som en del av de diplomatiske forbindelser mellom hoffene. Slik utveksling av ordener mellom statsoverhoder praktiseres fortsatt i v\xc3\xa5re dager, men er kraftig utvidet gjennom den ordensutveksling mange deltar i for sine diplomatiske korps. Praksisen i land som Norge og Danmark med at den som tildeles utenlandsk orden skal s\xc3\xb8ke regjerende monark om tillatelse til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re disse, er en etterlevning etter det tidlige prinsipp om lojalitet til ordensherren. _NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste sekul\xc3\xa6re og fyrstelige ridderorden er den kastiljanske B\xc3\xa5ndets orden, innstiftet i 1330. Den fikk f\xc3\xb8lge av en rekke tilsvarende fyrstelige ridderordener, som den engelske Hoseb\xc3\xa5ndsordenen, innstiftet omkring 1343\xe2\x80\x931344, Savoias Annunziataorden fra 1364, den opprinnelig burgundiske orden Det gylne skinn fra 1430, den danske Elefantordenen, innstiftet omkring 1457, og den franske Sankt Mikaels orden fra 1469. Senere tilkom en rekke tilsvarende ridderordener, kjennetegnet ved begrenset medlemskap for fyrstelige og h\xc3\xb8yadel. Blant disse er den svenske Serafimerordenen, innstiftet i 1748. Ordenen Den norske l\xc3\xb8ve, innstiftet i 1904, hadde som m\xc3\xa5l \xc3\xa5 etablere en h\xc3\xb8ystatusorden etter modell av disse eldre, fornemme ridderordener. Alle de her nevnte ordener hadde kun \xc3\xa9n klasse. _NEWLINE_Etter hvert medf\xc3\xb8rte opptak i fyrstelige ridderordener for ikke-adelige at det tildeltes ridderslag, det vil si personlig adelskap for den som ble medlem av ordenen. Dette har utg\xc3\xa5tt for de fleste av disse ordener som fortsatt eksisterer, dog ikke for de britiske. Endringen gjenspeiler at ordener, ogs\xc3\xa5 de fleste fyrstelige ridderordener, ikke lenger dreier seg om medlemskap i et brorskap, men heller har utviklet seg til \xc3\xa5 bli en \xc3\xa6resbevisning kjennetegnet ved tildeling av et s\xc3\xa6rlig ordenstegn._NEWLINE_Opprinnelig hadde ordenene bare fyrstelige og adelige medlemmer, og i flere ordener er medlemskap fremdeles tildelt f\xc3\xb8rst og fremst statsoverhoder og fyrstelige personer, f.eks. Elefantordenen og Serafimerordenen. Slike ordener betegnes ofte fortsatt for suverene ridderordener.\n_START_SECTION_\nFortjenstordener\n_START_PARAGRAPH_\nOrdensvesenet fikk b\xc3\xa5de et brudd og et oppsving ved den franske revolusjon i 1789. Bruddet skjedde ved at den republikanske nyordning avskaffet kongelige ordener og de med disse forbundne statuser og privilegier. Samtidig ble det raskt innstiftet nye og mer egalit\xc3\xa6re utmerkelser, som ogs\xc3\xa5 fikk betegnelsen orden. Under konsulatet i 1802 innstiftet Napoleon en ny orden, \xc3\x86reslegionen. Denne var fra starten av prinsipp ikke begrenset til fyrstelige eller adelige medlemmer, men ment som en m\xc3\xa5te for staten \xc3\xa5 bel\xc3\xb8nne s\xc3\xa6rlige sivile og milit\xc3\xa6re innsatser. _NEWLINE_Etter etableringen av \xc3\x86reslegionen i 1802 fikk fortjenstordener gjennomslag i mange andre land. Det ble etablert nye ordener, men eksisterende ordener ble ogs\xc3\xa5 reformert og omdannet etter fransk forbilde. Dette gjaldt eksempelvis Dannebrogordenen, opprinnelig innstiftet av Christian 5. i 1671, men omdannet etter modell av \xc3\x86reslegionen i 1808._NEWLINE_De fleste land, ogs\xc3\xa5 republikker, tildeler i dag ordener. I noen av verdens stater, som India, Israel, Sveits, og USA, finnes det ikke ordensvesen. Ogs\xc3\xa5 land med kommunistisk styresett har eller hadde et ordensvesen. Sovjetunionen utviklet et omfattende ordensvesen med grunnleggelse av en rekke nye ordener, herunder Leninordenen, Helt av Sovjetunionen, Helt av det sosialistiske arbeid og Ordenen folkenes vennskap. Noen av disse ordenene kunne tildeles samme person flere ganger. De fleste av disse sosialistiske statsordener er opph\xc3\xb8rt med regimeskiftene etter kommunismens fall og Sovjetunionens oppl\xc3\xb8sning, og nye ordener har kommet til eller gamle ordener er gjenopptatt. Flere tidligere sovjetstater har likevel beholdt noe av strukturen i det sovjetiske ordensvesenet, i s\xc3\xa6rdeleshet ved \xc3\xa5 la landets \xc3\xb8verste utmerkelse b\xc3\xa6re betegnelsen \xc2\xabhelt\xc2\xbb, som i ordenene Nasjonalhelt av Georgia, Helt av Hviterussland, Helt av Den russiske f\xc3\xb8derasjon og Helt av Ukraina._NEWLINE_Ordener kan ogs\xc3\xa5 utdeles av andre enn sentrale statlige myndigheter. Det gjelder f\xc3\xb8rst og fremst i f\xc3\xb8deralstater, der det i enkelte tilfeller utdeles ordener av delstatene. Mest gjennomf\xc3\xb8rt er dette i Canada, der alle landets provinser deler ut ordener. Ogs\xc3\xa5 flere av delstatene i Tyskland og \xc3\x98sterrike tildeler ordner, i tysk sammenheng med unntak av hansastedene (disse tildeler dog medaljer). En av S\xc3\xb8r-Afrikas provinser tildeler ogs\xc3\xa5 ordener. Flere av de fyrstelige delstatene i Malaysia har ogs\xc3\xa5 et omfattende ordensvesen._NEWLINE_Medlemskap i moderne ordener tildeles p\xc3\xa5 bakgrunn av en s\xc3\xa6rlig innsats, og statlige ordener kalles derfor fortjenstordener. Ofte betegnes fortjenstordener som ridderordener, ogs\xc3\xa5 i tilfeller der fortjenstordener tildeles av republikker og ikke p\xc3\xa5 noen m\xc3\xa5te er forbundet med adelskap. De fleste statlige ordener er i dag fortjenstordener uten restriksjoner p\xc3\xa5 tildeling etter status. Etter hvert er selv de mest restriktive ordener, som opprinnelig bare kunne tildeles menn, ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5pnet for kvinner. Likevel kan det fortsatt v\xc3\xa6re slik at noen fortjenstordener kun tildeles andre lands borgere eller at de \xc3\xb8verste klasser er forbeholdt fremmede lands statsoverhoder._NEWLINE_De milit\xc3\xa6re fortjenstordener er en s\xc3\xa6rlig kategori fortjenstordener for bel\xc3\xb8nning av innsats i krig eller for et lands forsvar. Noen av disse, som den svenske Sverdordenen (innstiftet 1748), g\xc3\xa5r tilbake til tiden f\xc3\xb8r de moderne fortjenstordener ble utbredt. Andre, som den nederlandske Den milit\xc3\xa6re Wilhelmsordenen (etablert 1815), er omtrent samtidige med de f\xc3\xb8rste fortjenstordener dannet etter m\xc3\xb8nster av \xc3\x86reslegionen. Den finske Frihetskorsets orden (innstiftet 1918) er et eksempel p\xc3\xa5 en nyere nordisk milit\xc3\xa6r fortjenstorden. Fortjenstordener kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re blandede og tildeles for b\xc3\xa5de sivile og milit\xc3\xa6re innsatser, eller de kan ha en s\xc3\xa6rlig avdeling for milit\xc3\xa6re fortjenester. Den norske St. Olavs Orden er et eksempel p\xc3\xa5 en blandet orden, der bel\xc3\xb8nning for milit\xc3\xa6re fortjenester framg\xc3\xa5r av et s\xc3\xa6rlig tillegg til ordenstegnet. Den belgiske Leopoldsordenen er et eksempel p\xc3\xa5 en orden som er formelt inndelt i sivile, landmilit\xc3\xa6re og sj\xc3\xb8milit\xc3\xa6re avdelinger. I Kroatia er en av landets mange ordener, Kroatias stjerneorden, inndelt i avdelinger med ulik benevnelse og utforming avhengig av samfunnssektoren fortjenestene som bel\xc3\xb8nnes tilh\xc3\xb8rer: Kultur, \xc3\xb8konomi og n\xc3\xa6ringsliv, vitenskap, innovasjon, sport, helse og velferd, samt utdanning. Ordenen tildeles etter dette med sju ulike personers portrett p\xc3\xa5 ordensmedaljongen._NEWLINE_Lengst i retning av oppdeling av fortjenstordener gikk man i Frankrike, der det fram til 1963 ble utdelt en rekke ordener tilsvarende strukturen i de statlige ministeriene. Denne strukturen i ordensvesenet, og mange av ordensbetegnelsene, ble ogs\xc3\xa5 innf\xc3\xb8rt i Frankrikes forhenv\xc3\xa6rende kolonier. I 1963 ble de mange franske fortjenstordenene samlet i Den nasjonale fortjenstorden. I Frankrike finnes likevel fortsatt Palmes acad\xc3\xa9miques for innsats innen forskning og utdanning, Ordenen for kunst og litteratur for kunstnere og kulturell innsats, samt Ordenen for sj\xc3\xb8fartsfortjenester for innsats inne den sivile sj\xc3\xb8farten.\n_START_SECTION_\nDameordener\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutten av 1600-tallet kom det til ordener s\xc3\xa6rskilt for kvinner og flere slike dameordener ble innstiftet utover 1700-tallet. Bakgrunnen var at de fornemme ridderordener var forbeholdt menn. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som ridderordenene fikk dameordenene bare \xc3\xa9n klasse og medlemskap var forbeholdt kvinnelige medlemmer av fyrstehusene og h\xc3\xb8yadelskvinner. _NEWLINE_Blant de f\xc3\xb8rste dameordener er den \xc3\xb8sterrikske Stjernekorsordenen fra 1668, den russiske Sankta Katarinas orden fra 1713, den bayerske Sankta Elisabethordenen fra 1766 og den spanske Maria Luisa-ordenen fra 1792. Senere innstiftede dameordener knyttet til fyrstehus er den portugisiske Sankta Isabellas orden fra 1801, samt den britisk-indiske Indias kroneorden og den osmanske Velgj\xc3\xb8renhetens orden, begge innstiftet i 1878. _NEWLINE_Det kongelige ordensportrett eller familieordener er en annen type ordener for kvinner. Ogs\xc3\xa5 disse g\xc3\xa5r tilbake til 1600-tallet. De har den regjerende monarks portrett p\xc3\xa5 ordenstegnet og tildeles en begrenset krets av kvinnelige medlemmer av den fyrstelige familie og i noen tilfeller ogs\xc3\xa5 kvinnelige medlemmer av hoffet. I det britiske kongehus finnes en serie familieordener for kvinner som startet med Victoria og Albert-ordenen (innstiftet 1862) og der Elisabeth IIs familieorden er den sist innstiftede i rekken. I det norske kongehus har hver monark siden 1905 hatt sin portrettn\xc3\xa5l, med Kong Harald Vs portrettn\xc3\xa5l som den siste. _NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 fortjenstordener opprettet spesielt for \xc3\xa5 bel\xc3\xb8nne kvinners innsats. Den pr\xc3\xb8yssiske Louiseordenen (1814) og den bayerske Thereseordenen (1827) var blant de f\xc3\xb8rste slike, med den greske Velgj\xc3\xb8renhetens orden fra 1948 og den ukrainske Fyrstinne Olgas orden fra 1997 som senere eksempler.\n_START_SECTION_\nOrdenstegn\n_START_PARAGRAPH_\nOrdensutmerkelsen best\xc3\xa5r til vanlig dels av et diplom med en h\xc3\xb8ytidelig overrekkelse, dels av ordensinsignier til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re p\xc3\xa5 klesdrakt. Disse merkene er de synlige tegn p\xc3\xa5 utnevnelse til en orden og det som i v\xc3\xa5re dager mest konkret forbindes med orden som utmerkelse. Ordensinsignier best\xc3\xa5r av flere elementer og varierer i utf\xc3\xb8relse etter klasse og grad._NEWLINE_Ordenstegnet er det sentrale symbolet for en orden. Det kan v\xc3\xa6re utformet p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter, oftest som stjerne med ulikt antall str\xc3\xa5ler eller kors av ulik utforming, andre ganger som en s\xc3\xa6rlig utformet figur eller medaljong. Ordenstegnet henger i et flerfarget b\xc3\xa5nd som festes med en n\xc3\xa5l. I utforming som kors er malteserkors eller georgskors vanligst, som stjerne oftest med fem eller flere str\xc3\xa5ler. Ordenstegnet er gjerne emaljert og kan v\xc3\xa6re i farger. Kors og stjerner har typisk et for ordenen s\xc3\xa6rlig merke plassert i midten. Dette kan henspille p\xc3\xa5 ordenens navn, ha kongelig monogram, nasjonale eller heraldiske symboler, et motto eller en innskrift. I tillegg kan det forekomme motiver i \xc3\xa5pningene mellom korsets armer eller stjernenes tagger. Noen ganger har ordenstegnet ogs\xc3\xa5 en dekorert bakside. N\xc3\xa5r ordenstegnet er opphengt i b\xc3\xa5nd, som for ridderklassen, er det opphengt i b\xc3\xa5ndet med et ledd som kan best\xc3\xa5 av en kongekrone, et v\xc3\xa5penmerke, et monogram, en krans eller lignende. I de tilfeller der ordenen har egne avdelinger for sivile og milit\xc3\xa6re fortjenester, vises dette typisk i ordenstegnet for de som b\xc3\xa6rer ordenen for milit\xc3\xa6re fortjenester ved at ordenstegnet er utstyrt med et tilleggssymbol, oftest sverd._NEWLINE_Ordenstegnet i den enkleste form tildeles vanligvis de laveste klasser av en orden. H\xc3\xb8yere klasser har ofte ordenstegnet innsatt i en ordensstjerne, ogs\xc3\xa5 kalt krasjan. St\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 ordensstjernen kan variere etter klasse og grad, b\xc3\xa5de i diameter og med hensyn til antall tagger. Ordensstjerner b\xc3\xa6res p\xc3\xa5 brystet._NEWLINE_I de tilfeller ordenen har kun \xc3\xa9n klasse, best\xc3\xa5r ordensinsigniene typisk av et kjede, eventuelt med tillegg av en ordensstjerne. Kjedet har som regel en medaljong eller et merke s\xc3\xa6regent for ordenen hengende nederst._NEWLINE_I ordener med fem klasser er insigniene som hovedregel utformet etter klasseinndelingen etter et bestemt m\xc3\xb8nster. Inndelingen av ordener i tre eller fem klasser og grader korresponderer til de tre forskjellige m\xc3\xa5ter ordensinsigniene b\xc3\xa6res p\xc3\xa5._NEWLINE_Storkorsklassen har et ordenstegn utformet som et kjede eller som et ordenstegn b\xc3\xa5ret i ordensb\xc3\xa5nd over skulderen. I noen tilfeller kan ordenskjedet tildeles som en tilleggsutmerkelse til ordensinnehavere som allerede har storkors, jf. betegnelsen \xc2\xabmed kjede\xc2\xbb.   Storkors i b\xc3\xa5nd b\xc3\xa6res over skulderen og ned mot hoften for medlemmer i storkorsklassen. Ordenstegnet b\xc3\xa6res i b\xc3\xa5nd om halsen for medlemmer i kommand\xc3\xb8rklassen og i b\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 brystet som en medalje for medlemmer av riddergraden. Kommand\xc3\xb8rer av h\xc3\xb8yeste grad kan i tillegg b\xc3\xa6re en ordensstjerne eller et kors p\xc3\xa5 brystet, jf. betegnelsen \xc2\xabkommand\xc3\xb8r med stjerne\xc2\xbb. Riddere av f\xc3\xb8rste klasse f\xc3\xa5r som regel ordenstegnet i gull, mens det er i s\xc3\xb8lv for ordin\xc3\xa6re riddere av laveste klasse. I tillegg er vanligvis ordensb\xc3\xa5ndet utstyrt med en rosett._NEWLINE_De norske St. Olavs Orden og Den Kongelige Norske Fortjenstorden har ordenstegn som, med visse mindre unntak, er utformet etter denne hovedmodellen._NEWLINE_ _NEWLINE_Ordenstegnenes utseende blir som regel i hovedsak uforandret og mange ordeners insignier b\xc3\xa6rer derfor preg av 1800-tallets design. Noen nyere ordener, som eksempelvis Australiaordenen, har f\xc3\xa5tt et mer moderne formspr\xc3\xa5k. Som f\xc3\xb8lge av innf\xc3\xb8ring av flerpartistyre og regimeendring har ogs\xc3\xa5 en del reformerte eller nyinnstiftede ordener f\xc3\xa5tt sine ordensinsignier utformet i samtidig design. I noen tilfeller er denne basert p\xc3\xa5 ordensinsignienes tradisjonelle og internasjonale formspr\xc3\xa5k, mens andre land har gjort friere valg i utformingen av sitt nye ordensvesen. Eksempelvis er Republikken Slovenias frihetsorden og andre slovenske ordener i sin helhet preget av moderne motiver og utforming. S\xc3\xb8rafrikanske ordener innstiftet etter overgangen til flertallsstyre er ogs\xc3\xa5 gitt helt nytt formspr\xc3\xa5k, i s\xc3\xa6rdeleshet gjelder dette ordenen Ordenen O. R. Tambos f\xc3\xb8lgesvenner. Her benyttes ogs\xc3\xa5 metallet platina for ordenens h\xc3\xb8yeste grad._NEWLINE_Ordensb\xc3\xa5nd er et b\xc3\xa5nd som ordenstegnet er opphengt i. Det kan v\xc3\xa6re utformet som et mindre b\xc3\xa5nd eller en sl\xc3\xb8yfe som b\xc3\xa6res p\xc3\xa5 brystet, som et b\xc3\xa5nd om halsen, eller som et bredere og lengre b\xc3\xa5nd som b\xc3\xa6res over skulderen og ned til hoften. Utformingen varierer etter grad og klasse, men alltid i de samme farger og m\xc3\xb8nstre. Ordensb\xc3\xa5ndet kan v\xc3\xa6re utformet i nasjonale farger, hentet fra riksv\xc3\xa5pen eller nasjonalflagg, det kan ha en egen farge som assosieres med dynastiet som tildeler den, eller en helt egen ordensfarge. Ofte er ordensb\xc3\xa5nd laget av vatret silke, noen ganger med m\xc3\xb8nstre innvevd i stoffet. M\xc3\xb8nsteret kan v\xc3\xa6re abstrakt, som et b\xc3\xb8lgem\xc3\xb8nster, eller best\xc3\xa5 av vedkommende lands riksv\xc3\xa5pen. Flere nederlandske ordener har ordensb\xc3\xa5nd i oransje og bl\xc3\xa5tt, fargene til kongehuset Oranien-Nassau. Ordensb\xc3\xa5ndet for den thailandske Chula Chom Klao-ordenen, oppkalt etter konge Rama V, er i rosa, kongens f\xc3\xb8dselsdagsfarge. Ordensb\xc3\xa5ndet for den norske St. Olavs Orden er i fargene til Norges flagg._NEWLINE_B\xc3\xa5ndets utforming varierer gjerne for kvinner og menn. Kvinner b\xc3\xa6rer brystkorset i et ordensb\xc3\xa5nd formet som en sl\xc3\xb8yfe, menn b\xc3\xa6rer brystkorset med ordenstegnet opphengt i b\xc3\xa5nd som en medalje._NEWLINE_I tillegg til de her nevnte ordensinsignier, kan det ogs\xc3\xa5 forekomme andre for ordensmedlemmer utf\xc3\xb8rte gjenstander som ordenstegn. Et velkjent eksempel er Hoseb\xc3\xa5ndsordenens str\xc3\xb8mpeb\xc3\xa5nd. Et annet eksempel er den s\xc3\xb8rafrikanske Ordenen O. R. Tambos f\xc3\xb8lgesvenner der medlemmene, i tillegg til ordin\xc3\xa6re ordenstegn i moderne design, ogs\xc3\xa5 tildeles en spaserstokk som et s\xc3\xa6rskilt ordenstegn. I noen tilfeller, s\xc3\xa6rlig i forbindelse med de enklassige ridderordener, finnes det ogs\xc3\xa5 en egen ordensdrakt for medlemmer. Disse benyttes ved spesielle anledninger, eksempelvis i forbindelse med ordensdag. _NEWLINE_Ordensstripe eller b\xc3\xa5ndstripe er et lite b\xc3\xa5nd til bruk p\xc3\xa5 uniform eller klesdrakt som indikasjon p\xc3\xa5 at b\xc3\xa6reren er tildelt en orden. Ordensstripen er vanligvis utformet i ordensb\xc3\xa5ndets farger, og har ofte et unikt m\xc3\xb8nster som gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 identifisere den enkelte utmerkelse i de tilfeller b\xc3\xa6reren har flere slike. Stripen kan ha p\xc3\xa5montert spenne med innskrift, v\xc3\xa6re besatt med et annet tilleggstegn (sverd, stjerne eller lignende) eller rosett. Dette kan indikere grad, avdeling eller ekstra fortjeneste. _NEWLINE_Til formelt sivilt antrekk kan dessuten benyttes ordensminiatyrer, sm\xc3\xa5 utgaver av ordenstegn._NEWLINE_Ved et ordensmedlems d\xc3\xb8d skal ordensinsigniene som regel returneres til ordenens kanselli. I monarkier er ordenstegnene ofte monarkens private eiendom, og kj\xc3\xb8p og salg av slike er derfor forbudt. I unntakstilfeller, som i Belgia, f\xc3\xb8lger ikke ordenstegn med utnevnelse, bare diplom, og den som blir utnevnt m\xc3\xa5 selv g\xc3\xa5 til anskaffelse av ordenstegnet.\n_START_SECTION_\nOrganisasjon\n_START_PARAGRAPH_\nOrdener er organisert etter fastsatte statutter. Statuttene bestemmer reglene for tildeling og utforming av ordensinsigniene, men ogs\xc3\xa5 hvordan ordenen administreres._NEWLINE_De moderne fortjenstordener, enten de kalles dette eller g\xc3\xa5r under betegnelsen ridderordener, har som hovedregel landets statsoverhode eller en person utpekt av dette som leder. I de tilfeller der ridderordener er tilknyttet et fyrstelig dynasti og utdeles av en monark som et av vedkommendes prerogativer, kalles denne ordensherre. I de tilfeller der ordener utdeles av statsoverhodet i en republikk, blir denne omtalt som ordenens stormester. Dette er ogs\xc3\xa5 betegnelse p\xc3\xa5 den person som av en fyrstelig ordensherre utnevnes til \xc3\xa5 lede en orden._NEWLINE_I tilknytning til en orden finnes det som regel en administrasjon som forest\xc3\xa5r ordenstildelinger og utnevninger. Denne best\xc3\xa5r av ordensherren eller stormesteren sammen med en rekke s\xc3\xa5kalte embetsmenn som til sammen utgj\xc3\xb8r ordensr\xc3\xa5det. Sammen kalles disse et ordenskapittel. Ordenskapittelet kan ha et ordenskanselli som forest\xc3\xa5r det administrative. Den ledende embetsmann kalles gjerne ordenskansler. Omfanget av ordenskapittelets myndighet kan variere, da s\xc3\xa6rlig i forhold til at det i flere tilfeller vil v\xc3\xa6re regjeringens vurderinger som er bestemmende for utnevnelser.\n_START_SECTION_\nTildeling\n_START_PARAGRAPH_\nOrdeners status beror delvis p\xc3\xa5 deres eksklusivitet, det vil si at ordenen ikke blir forholdsvis mange til del. Dette skiller ordener fra bel\xc3\xb8nnings- eller fortjenstmedaljer, som tildeles langt flere og som regnes som en \xc3\xa6resbevisning, men generelt av lavere status enn ordener. Ordener kan imidlertid ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re underordnet medaljer og utmerkelser i status. Dette gjelder s\xc3\xa6rlig for milit\xc3\xa6re utmerkelser vunnet i krig. Tildeling av ordener er begrenset til s\xc3\xa6rlig viktige personer, eksempelvis i kraft av stilling, embete, arbeide eller s\xc3\xa6rlig innsats. Inflasjon i tildeling reduserer ordenens status og anseelse. Noen ordener kan ha begrensninger p\xc3\xa5 antallet medlemmer. Dette gjelder s\xc3\xa6rlig enklassige ridderordener, som eksempelvis Hoseb\xc3\xa5ndsordenen med sine maksimalt 24 medlemmer, men ogs\xc3\xa5 ordener med flere klasser kan ha begrensninger p\xc3\xa5 antallet utnevnelser til hver grad, slik tilfelle eksempelvis er i den portugisiske Santiago av sverdets orden. Ordeners klasser er tilsvarende forbundet med \xc3\xb8kende status, der de laveste klasser tildeles hyppigere enn de \xc3\xb8verste klasser. _NEWLINE_Enkelte ordener tildeles i hovedsak utenlandske statsoverhoder og disse anses som s\xc3\xa6rlig fornemme. Ordenen det gylne skinn har eksempelvis kun hatt 20 ridderutnevnelser siden 1977. Andre ordener tildeles ogs\xc3\xa5 hovedsakelig utenlandske borgere og inng\xc3\xa5r som en del av et lands diplomatiske virkemidler, eksempelvis slik at tildeling skjer i forbindelse med statsbes\xc3\xb8k eller for \xc3\xa5 hedre fremmede borgeres innsats for \xc3\xa5 fremme \xc3\xb8konomiske, kulturelle eller sosiale forbindelser mellom to land. Mange land deler en internasjonal praksis der det tildeles ordener for diplomatisk tjeneste og der tildeling f\xc3\xb8lger mer eller mindre automatisk etter et bestemt antall tjeneste\xc3\xa5r. I diplomatisk sammenheng forekommer det ogs\xc3\xa5 at ordener tildeles i forholdsvis stort antall i forbindelse med statsbes\xc3\xb8k. Den norske fortjenstordenen er en orden som har en slik tildelingspraksis._NEWLINE_Tildeling av orden skjer ved ordensherre eller stormester, som regel statsoverhodet eller en annen viktig person utnevnt av denne. Normalt foreg\xc3\xa5r det imidlertid f\xc3\xb8rst en vurdering av aktuelle mottakere i et eget ordensr\xc3\xa5d, en komit\xc3\xa9 eller lignende. Dette for at tildelingen ikke skal skje i strid med de r\xc3\xa5dende politiske oppfatningene i landet. Ordningen for nominasjon til orden kan variere. I noen tilfeller er tildeling helt ordensherrens eller stormesterens avgj\xc3\xb8relse, i andre tilfeller er det \xc3\xa5pent for nominasjon fra allmennheten. Det vil da utformes en innstilling i ordensr\xc3\xa5det. I mange tilfeller vil et lands regjering ha et avgj\xc3\xb8rende ord med hensyn til hvem som skal utnevnes til orden. Selve overrekkelsen kan skje ved ordensherre eller stormester selv, ved en av ordenens embetsmenn eller en annen representant for ordensherre eller stormester._NEWLINE_Enkelte lands ordener kan ogs\xc3\xa5 tildeles kollektiver. Dette var vanlig i Sovjetunionen, der milit\xc3\xa6re avdelinger, bedrifter, byer og kommunale enheter kunne bli ordener til del._NEWLINE_I noen land har tildeling av ordener blitt begrenset eller delvis avskaffet. I noen tilfeller fordi ordenstildeling har v\xc3\xa6rt et kongelig privilegium som har blitt avskaffet i forbindelse med begrensning av kongehusets makt. Imidlertid har de fleste land, ogs\xc3\xa5 republikker, et ordensvesen og slike eksisterer uavhengig av r\xc3\xa5dende ideologi. Eksempelvis hadde de kommunistiske land ordensvesen, i de fleste tilfeller nyinnstiftet, ordnet og tildelt etter de r\xc3\xa5dende politiske idealer. _NEWLINE_Unntaket med hensyn til ordensutdeling og mottak av ordener er USA, der det ikke eksisterer statlige ordener og der statsoverhodet som hovedregel heller ikke mottar fremmede lands ordener i forbindelse med statsbes\xc3\xb8k. Dersom presidenten har mottatt en orden, s\xc3\xa5 er det ikke tradisjon for at denne b\xc3\xa6res. Republikanske eller egalit\xc3\xa6re holdninger kan ogs\xc3\xa5 medf\xc3\xb8re at enkeltpersoner avst\xc3\xa5r fra \xc3\xa5 motta orden. Dette har i s\xc3\xa6rdeleshet v\xc3\xa6rt aktuelt for medlemmer av arbeiderbevegelsen. Tilsvarende avvisning av ordensvesenet finnes blant liberal-radikale. Noen steder, som i de tyske hansastedene, g\xc3\xa5r dette tilbake til borgerskapets avvisning av fyrstelige n\xc3\xa5desbevisninger p\xc3\xa5 bakgrunn av byenes frie forfatning. Dette er bakgrunnen for at tyske delstater som Hamburg og Bremen fortsatt ikke har egne ordener, slik de fleste andre tyske delstater har, og at borgere av disse to hansabyene heller ikke pleier \xc3\xa5 motta orden tildelt av andre. _NEWLINE_I Sverige ble tildeling av ordener innskrenket av ordensreformen av 1973. Fra da av tildeles ikke lenger svenske ordener landets egne borgere, da med unntak av medlemmer av landets kongehus. Serafimerordenen og Nordstjerneordenen tildeles n\xc3\xa5 kun utlendinger. Vasaordenen og den milit\xc3\xa6re Sverdordenen utdeles etter 1975 ikke i det hele tatt. Fra andre land kjenner en til at ordener som er avskaffet eller opph\xc3\xb8rt, senere kan gjenopplives og fornyes.\n_START_SECTION_\nTilbakekallelse\n_START_PARAGRAPH_\nI sammenhenger der et ordensmedlem opptrer s\xc3\xa6rlig kritikkverdig kan det oppst\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om tilbakekallelse av orden. Dette kan gjelde tilfeller der vedkommende har blitt d\xc3\xb8mt for s\xc3\xa6rlig alvorlige forbrytelser eller har opptr\xc3\xa5dt p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te som van\xc3\xa6rer ordenen eller den som har tildelt denne. De fleste ordener har regler for under hvilke omstendigheter en orden kan tilbakekalles og ordensmedlemskap oppheves. Dette skjer bare under s\xc3\xa6rlige omstendigheter._NEWLINE_I norsk sammenheng har statuttene for b\xc3\xa5de St. Olavs Orden og Den Kongelige Norske Fortjenstorden bestemmelser som gir stormesteren myndighet til \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re om et ordensmedlem skal slettes \xc2\xabp\xc3\xa5 grunn av uverdig forhold\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nOrdeners seremoniell, rang og privilegier\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste ordener praktiserer et visst seremoniell i forbindelse med tildeling av orden, for eksempel en formell audiens for ordensherre eller stormester. Enkelte ordener, s\xc3\xa6rlig britiske, praktiserer mer omfattende innsettelsesseremonier (investitur). Ordensmedlemskap kan v\xc3\xa6re forbundet med formell rang, dog uten at dette medf\xc3\xb8rer adelskap. Riddere av den danske Elefantordenen b\xc3\xa6rer eksempelvis tittelen eksellense og befinner seg i f\xc3\xb8rste rangklasse i den offisielle rangorden. _NEWLINE_S\xc3\xa6rlig i tidligere tider var det vanlig for en ordens medlemmer \xc3\xa5 observere en eller flere s\xc3\xa6rlige ordensdager. Dette kunne v\xc3\xa6re dagen for ordenens innstiftelse, skytshelgenens dag, f\xc3\xb8dselsdag for ordensherre eller stormester, dag for utnevnelse eller innsettelse av nye medlemmer, eller andre for ordenen s\xc3\xa6rlig viktige dager. S\xc3\xa6rlig seremonier eller gudstjenester kunne i noen tilfeller arrangeres p\xc3\xa5 disse dager._NEWLINE_I noen gamle og h\xc3\xb8ytst\xc3\xa5ende, utenlandske ordener f\xc3\xa5r de utnevnte ridderne sine v\xc3\xa5penskjold malt med ordenstegn hengende p\xc3\xa5 skjoldet, og gjengitt p\xc3\xa5 metallplater som blir hengt opp i kapeller eller lignende. I den danske Elefantordenen f\xc3\xa5r riddere sine v\xc3\xa5penskjold malt og opphengt i Frederiksborgs slottskirke. I den svenske Serafimerordenen ringes det med klokkene i Riddarholmskyrkan p\xc3\xa5 dagen serafimerriddere begraves. Den avd\xc3\xb8de ridderens v\xc3\xa5penskjold males s\xc3\xa5 og henges opp i kirken. Den britiske Hoseb\xc3\xa5ndsordenen har sitt faste sete i St. Georgs kapell i Windsor Castle, der ordenens riddere har fast plass i kapellet og v\xc3\xa5penbannere for alle n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende og tidligere riddere henges opp.\n_START_SECTION_\nOrdener og adelskap\n_START_PARAGRAPH_\nTidligere var det vanlig at opptak i ridderordener medf\xc3\xb8rte, eller endog forutsatte, adelskap. Ordener er i de fleste land i dag fortjenstordener som ikke medf\xc3\xb8rer adelskap, dette til tross for at de omtales som ridderordener eller at betegnelsen \xc2\xabridder\xc2\xbb ofte benyttes om en eller flere klasser innen en orden. I de tilfeller der utnevnelse til en orden medf\xc3\xb8rer adelskap taler en gjerne om ridderslag. Utnevnelse til en fortjenstorden inneb\xc3\xa6rer verken ridderslag eller adelstittel. _NEWLINE_I norsk sammenheng er ridder ikke en adelstittel, men betegnelsen p\xc3\xa5 laveste klasse i St. Olavs Orden og Den Kongelige Norske Fortjenstorden. Begge disse er fortjenstordener og det er f\xc3\xb8lgelig ikke tale om at den som blir utnevnt til disse ordenene blir sl\xc3\xa5tt til ridder. I noen land, som Storbritannia og andre Samveldeland som er kongeriker med samme statsoverhode som Storbritannia, inneb\xc3\xa6rer utnevnelse til enkelte ordener i noen tilfeller samtidig ogs\xc3\xa5 at vedkommende mottar ridderslag av dronningen, gis ikke-arvelig adelskap som en del av den lavadelige ridderstanden og gis rett til \xc3\xa5 f\xc3\xb8re en bestemt \xc3\xa6resbetegnelse (Sir eller Dame). Den mest kjente slike orden er Den britiske imperieordenen. Her forekommer ridderbetegnelsen som en del av de to \xc3\xb8verste klassene, ridder/dame av storkors og ridder/dame kommand\xc3\xb8r, og utnevnelse til disse \xc3\xb8verste klassene medf\xc3\xb8rer adelskap.\n_START_SECTION_\nOrdeners innbyrdes rang\n_START_PARAGRAPH_\nInnen et land finnes det ofte en offisielt fastsatt rangliste for ordener, medaljer og andre utmerkelser. Disse bestemmer i hvilken rekkef\xc3\xb8lge ordener skal b\xc3\xa6res p\xc3\xa5 uniform eller klesdrakt og kan i noen tilfeller ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re avgj\xc3\xb8rende for en persons formelle rang i et hierarki. _NEWLINE_I norsk sammenheng heter det i hoffrangreglementet at innehavelse av storkors av de to norske ordener gir en bestemt gang og sete innenfor hoffseremoniellet, det vil si at en persons ordener bestemmer nummerrekkef\xc3\xb8lgen ved seremoniell innmarsj og plassering ved bordet. Den innbyrdes rangering av norske ordener og dekorasjoner er fastsatt ved kongelig resolusjon. Av de to norske ordner som n\xc3\xa5 tildeles rangeres Den kongelige norske St. Olavs orden foran Den Kongelige Norske Fortjenstorden, dog slik at begge stiller bak Krigskorset med sverd og Borgerd\xc3\xa5dsmedaljen.\n_START_SECTION_\nDynastiske ordener og husordener\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste ridderordener var innstiftet av fyrster. Disse ans\xc3\xa5 innstiftelse av ordener, som de selv var herre over, som et av sine prerogativer. Ordenen ble knyttet til det fyrstelige dynasti, med dets overhode som arvelig ordensherre og slike ordener kan derfor betegnes som dynastiske ordener. _NEWLINE_Senere ble det innstiftet ordener for medlemmer av et fyrstehus, eventuelt med tildeling ogs\xc3\xa5 til slike som tjente fyrstehusene p\xc3\xa5 en usedvanlig m\xc3\xa5te. Slike ordener kalles husordener, der betegnelsen hus viser til dynastiet. Eksempler p\xc3\xa5 slike ordener er den britiske Viktoriaordenen, innstiftet i 1896, og den nederlandske Oranje-husordenen, etablert 1905. Slike tildeles hovedsakelig medlemmer av de kongelige familier, men kan ogs\xc3\xa5 i noen tilfeller tildeles de kongeliges stab og tjenere._NEWLINE_I monarkier tenderer dynastiske ordener til \xc3\xa5 dras i retning statlige ordener s\xc3\xa5 lenge dynastiet sitter p\xc3\xa5 et lands trone. De f\xc3\xa5r da karakter av en offentlig orden gitt av et land, ikke bare av et fyrstehus. I tilfeller der fyrstehus avsettes og landet skifter statsform til republikk, kan dynastiske ordener forbli under fyrstehusets forvaltning. Fyrstelige dynastier som en gang satt med suverenitet, men som siden har mistet sin politiske makt, har i mange tilfeller fortsatt \xc3\xa5 dele ut de ordener dynastiet tradisjonelt har hatt seg tilknyttet og som dynastiets overhode fortsatt fungerer som ordensherre for. Dette har medf\xc3\xb8rt at det som en gang har v\xc3\xa6rt offisielle, statlige ordener, p\xc3\xa5 grunn av den politiske utvikling har g\xc3\xa5tt over til \xc3\xa5 private ordener. Dette gjelder eksempelvis Annunziataordenen, knyttet til Huset Savoia, og utdelt som en av Italias fornemste ordener s\xc3\xa5 lenge landet var kongerike. Ordenen deles i dag ut av overhodet for Huset Savoia.\n_START_SECTION_\nPrivate ordener og ordensselskap\n_START_PARAGRAPH_\nEn del private organisasjoner har sine egne ordener som dels er medlemstegn og dels p\xc3\xa5skj\xc3\xb8nnelse for fortjenester. Dette kan v\xc3\xa6re i form av sirkelrunde medaljer i fargede b\xc3\xa5nd. Noen av disse kalles for \xc2\xabhederstegn\xc2\xbb og blir blant annet utdelt av velforeninger i kommuner. En rekke foreninger og organisasjoner har et system for ordener med s\xc3\xa6rpregede navn, ordenstegn og seremonier. Noen er utpreget sp\xc3\xb8kefulle, mens andre behandles h\xc3\xb8ytidelig og med stort alvor. Hos buekorpsene i Bergen er en orden den h\xc3\xb8yeste utmerkelsen en kan f\xc3\xa5. Ogs\xc3\xa5 innen enkelte profesjoner tildeles bel\xc3\xb8nningstegn kalt ordener, i norsk sammenheng eksempelvis blant tannlegene._NEWLINE_Noen private ordener kan oppn\xc3\xa5 en status p\xc3\xa5 linje med offisielle, statlige ordener. Dette gjelder s\xc3\xa6rlig ordener med tilknytning til R\xc3\xb8de Kors og ikke minst ordenen utdelt av Den internasjonale olympiske komit\xc3\xa9. _NEWLINE_En del rent private broderskap og foreninger betegner seg selv som ordener og kan i noen tilfeller ogs\xc3\xa5 gj\xc3\xb8re bruk av ordenstegn. Det eksisterer dessuten en del ordensselskaper som har, eller p\xc3\xa5beroper seg \xc3\xa5 ha, lange historiske tradisjoner. Et slikt selskap er the Society of the Cincinnati (Cincinnati-selskapet) i USA, stiftet i 1783 etter Den amerikanske uavhengighetskrigen. Dets medlemmer b\xc3\xa6rer et ordenslignende tegn som inkluderer nasjonalsymbolet hvithodet hav\xc3\xb8rn, og selskapet ble kritisert for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re ordensvesenet i en stat basert p\xc3\xa5 republikanske idealer. Ordensselskapene kan ha mer eller mindre sammenhengende utviklingslinjer, for eksempel flere organisasjoner som p\xc3\xa5beroper seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den rettmessige Johanitterordenen, St. Lasarusordenen og lignende. En egen Johanitterorden i England har monarken som stormester og \xc2\xabbeskytter\xc2\xbb.  I flere land er det ordensselskaper som har eksfyrstelige personer som toppledere, beskyttere eller lignende. Noen private ordensselskaper tar opp medlemmer mot at de innbetaler bel\xc3\xb8p enten til selskapet selv eller til andre utpekte form\xc3\xa5l._NEWLINE_I norsk sammenheng har vi private ordensselskap som Den Norske Frimurerorden, Godtemplarordenen og andre. Medlemmene b\xc3\xa6rer ordenstegn og kan v\xc3\xa6re inndelt i grader med flottere og flottere ordenstegn (halsb\xc3\xa5nd, skulderb\xc3\xa5nd og kjeder)._NEWLINE_En s\xc3\xa6rlig kategori av private ordener er slike som er dannet til spott, parodi eller som humoristiske alternativer til de offisielle, statlige ordener. Noen av disse er tilkommet som kommentar til det pomp\xc3\xb8se, s\xc3\xa6rlig ved kongelige ordener. I norsk sammenheng kan Purpurneseordenen, \xc2\xabHans Majestet Den Gyldne Gris\xc2\xbb og Polarstjerneordenen regnes til disse.'