b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa6ske\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6skefasen er knyttet til en st\xc3\xb8rre samling av stoff: en kan ikke snakke om at et enkelt atom eller molekyl er v\xc3\xa6ske, gass eller faststoff. V\xc3\xa6sker er bygget opp av molekyler hvor bindingen mellom molekylene er langt sterkere enn for gasser, men ikke s\xc3\xa5 sterk at molekylene sitter i l\xc3\xa5ste posisjoner, som faststoff. De fleste v\xc3\xa6sker har forholdsvis sm\xc3\xa5 molekyler, best\xc3\xa5ende av \xc3\xa9n til noen titalls atomer, men noen kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re st\xc3\xb8rre, som termoplast. _NEWLINE_Stoff endrer faser og typisk blir en v\xc3\xa6ske til faststoff n\xc3\xa5r den kj\xc3\xb8les ned, og til gass  n\xc3\xa5r det varmes opp. Denne overgangen skjer gjerne ved klart definerte temperaturer (kalt kritiske temperaturer) som er spesielt for hvert enkelt stoff. Eksempel p\xc3\xa5 dette er v\xc3\xa6sken vann, som fryser til is (faststoff) ved 0 \xc2\xb0C og fordamper (gass) ved 100 \xc2\xb0C ved et trykk p\xc3\xa5 en atmosf\xc3\xa6re. Tilsvarende g\xc3\xa5r gass ofte over til v\xc3\xa6ske under stort trykk. P\xc3\xa5 langt n\xc3\xa6r alle faste stoffer har en v\xc3\xa6skefase, fordi temperatur\xc3\xb8kning f\xc3\xb8rer til en kjemisk reaksjon i stedet for en faseendring. F.eks. vil tre begynne \xc3\xa5 brenne (kjemisk reaksjon) ved oppvarming i stedet for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 over i v\xc3\xa6skeform. De eneste grunnstoffene som er v\xc3\xa6sker ved standard trykk og temperatur er kvikks\xc3\xb8lv og brom._NEWLINE_N\xc3\xa5r man har stoff som er sammensatt av flere typer molekyler skjer ofte overgang til v\xc3\xa6skefasen ved ulike temperaturer for de ulike typene. F.eks. ved blanding av fett i vann, vil disse danne en felles v\xc3\xa6skefase ved 80 \xc2\xb0C mens fettet separeres ut og blir fast, mens vannet fortsatt er flytende, n\xc3\xa5r temperaturen reduseres til 15 \xc2\xb0C. _NEWLINE_Overflatehinner er vanlige p\xc3\xa5 v\xc3\xa6sker, og slike hinner gj\xc3\xb8r at sm\xc3\xa5 mengder v\xc3\xa6sker fanges i dr\xc3\xa5per istedenfor \xc3\xa5 renne. Overflatehinner er spesielt viktig ved sm\xc3\xa5 mengder v\xc3\xa6ske og str\xc3\xb8m gjennom tynne r\xc3\xb8r. Den kjemiske sammensetningen av v\xc3\xa6sken avgj\xc3\xb8r hvor sterk overflatehinnen er. For eksempel vil tilsetning av salt eller oppvaskmiddel svekke overflatehinnen p\xc3\xa5 vann.\n_START_SECTION_\nHusholdning\n_START_PARAGRAPH_\nVann er det viktigste n\xc3\xa6ringsmiddelet, og tilf\xc3\xb8rsel av rent vann, eller vannbasert v\xc3\xa6ske, er en forutsetning for ethvert samfunn. I moderne husholdninger er stort sett dette l\xc3\xb8st ved hjelp av et omfattende r\xc3\xb8rnett for vannforsyning, ofte supplert med separat salg av vann p\xc3\xa5 flaske hvis vannet fra r\xc3\xb8rene ikke er rent nok. Tilsvarende finnes separate r\xc3\xb8rnett for kloakk, hvor vann brukes til \xc3\xa5 frakte avfall vekk fra husholdningene. En husholdning bruker v\xc3\xa6sker til matlaging, rengj\xc3\xb8ring (s\xc3\xa5per og rengj\xc3\xb8ringsmidler) og oppvarming (sentralfyr).\n_START_SECTION_\nJordbruk\n_START_PARAGRAPH_\nVann er forutsetning for alt jordbruk, inkludert fiske og havbruk. Jordbruk er enten basert  p\xc3\xa5 naturlig tilf\xc3\xb8rsel av vann, men en stor del av verdens jordbruk er ogs\xc3\xa5 avhengig av kunstig vanning, og kunstige vanningsanlegg er dermed n\xc3\xb8dvendig for verdens matproduksjon. I tillegg bruker moderne jordbruk i stort omfang insektmidler i v\xc3\xa6skeform samt at jordbruksindustrien bruker store mengder vann til rengj\xc3\xb8ring av jordbruksprodukter.\n_START_SECTION_\nAbstrakte v\xc3\xa6sker\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6skebegrepet er ogs\xc3\xa5 nyttig for \xc3\xa5 beskrive andre typer systemer som en egentlig ikke tenker p\xc3\xa5 som v\xc3\xa6sker. F.eks. kan store atomkjerner beskrives som v\xc3\xa6skedr\xc3\xa5per og tett vekselvirkende elektroner i en leder som en elektronv\xc3\xa6ske.\n_START_SECTION_\nKjemisk beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nKjemien er l\xc3\xa6ren om hvordan stoffer endrer sammensetning,og i praksis foreg\xc3\xa5r nesten alltid kontrollerte _NEWLINE_kjemiske reaksjonene i v\xc3\xa6sketilstand, ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5r sluttproduktene er faststoff. Grunnen til at v\xc3\xa6sker er s\xc3\xa5 viktige er at en kjemisk reaksjon i faststoff foreg\xc3\xa5r kun ved overflaten, og at det vil v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt vanskelig \xc3\xa5 f\xc3\xa5 reaksjonen til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 kontrollert gjennom et helt stykke faststoff. I en v\xc3\xa6ske foreg\xc3\xa5r den kjemiske reaksjonen i hele v\xc3\xa6skens volum samtidig, om den er blandet riktig, og reaksjonen er dermed raske og lettere \xc3\xa5 kontrollere.  _NEWLINE_Blanding av to v\xc3\xa6sker, eller en v\xc3\xa6ske og et faststoff, kan enten karakteriseres som homogen eller heterogen. _NEWLINE_Homogen v\xc3\xa6ske betyr at de to partisipantene danner en enhetlig blanding, slik som vann og saft. Heterogen v\xc3\xa6ske vil si at de skiller seg i to distinkte lag, som vann og fett, hvor fettet legger seg p\xc3\xa5 toppen. _NEWLINE_Heterogen blandinger kommer bla. n\xc3\xa5r den ene v\xc3\xa6sken er vannl\xc3\xb8selig og den andre er fettl\xc3\xb8selig. _NEWLINE_det ved blanding dannes en fasehinne mellom v\xc3\xa6skene  Dette skjer fordi molekylene i den vannl\xc3\xb8selige v\xc3\xa6sken har polaritet, mens molekylene i den fettl\xc3\xb8selige v\xc3\xa6sken er upolare. Dersom blandingen tilsettes et stoff med mindre polaritet, vil fasehinnen forsvinne og v\xc3\xa6skene blande seg. Dette skjer for eksempel med aceton eller propanol i kondensfjerner, eller med s\xc3\xa5pe som er et lengre molekyl med en polar og en upolar ende.\n_START_SECTION_\nMikroskopisk beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nEn fullverdig mikroskopisk teori for v\xc3\xa6sker finnes enn\xc3\xa5 ikke. Likevel vet vi forholdsvis mye om hvordan v\xc3\xa6sker ser ut p\xc3\xa5  mikroskopisk, dvs. p\xc3\xa5 atom- og molekylniv\xc3\xa5. De mest basale ligningene som beskriver v\xc3\xa6sker er de samme kvantemekaniske ligningene som beskriver gasser, men disse kan ikke l\xc3\xb8ses p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som for gasser. L\xc3\xb8sningen for gasser  bygger p\xc3\xa5 at  vekselvirkningen er svak mellom molekylene, mens dette ikke er tilfelle for v\xc3\xa6sker. Det er antatt at molekylene i v\xc3\xa6sker danner klynger som beveger _NEWLINE_seg lite i forhold til hverandre, men siden v\xc3\xa6sker flyter m\xc3\xa5 disse klyngene ha begrenset st\xc3\xb8rrelse.'