b'\n_START_ARTICLE_\nSvensk slavehandel\n_START_PARAGRAPH_\nSvensk slavehandel er kjent i vikingtiden og p\xc3\xa5 16- og 1700-tallet. Svenske vikinger tok slaver, som ble kalt treller, s\xc3\xa6rlig ved krigf\xc3\xb8ring og raid blant sine slaviske naboer i \xc3\xb8st. P\xc3\xa5 16- og 1700-tallet hadde Sverige, som andre europeiske sj\xc3\xb8fartsnasjoner, handelsfort p\xc3\xa5 Gullkysten og en koloni\xc3\xb8y i Karibia, uten at dette kastet spesielt mye av seg.\n_START_SECTION_\nSlaveri f\xc3\xb8r og i vikingtiden\n_START_PARAGRAPH_\nI tiden f\xc3\xb8r vikingene, og i vikingtiden, gjorde svenske stammer  medlemmer av nabosamfunn til slaver. Vikingenes samfunn var et lagdelt samfunn, der trellene if\xc3\xb8lge nordisk mytologi var avkom av en gud av samme navn, og det nederste lag i samfunnet. Trellene kunne bli f\xc3\xb8dt inn i slaveri, eller bli slaver ved \xc3\xa5 beg\xc3\xa5 kriminalitet. Disse forhold var alminnelige i Skandinavia og Danelagens England._NEWLINE_Svenske vikinger reiste \xc3\xb8stover, inn i Russland, og var kjent for \xc3\xa5 plyndre de slaviske folk og ta fanger som ble solgt som treller. Trellene kom ogs\xc3\xa5 fra germanske eller vesteuropeiske stammer, og ble noen ganger solgt til arabiske og j\xc3\xb8diske kj\xc3\xb8pmenn, som transporterte dem enn\xc3\xa5 lenger.\n_START_SECTION_\nBegynnelsen p\xc3\xa5 slavehandelen i Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1500-tallet kjempet Sverige og Danmark om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den f\xc3\xb8rende makt i Nord-Europa. Begge land etablerte handelsfort langs den vestafrikanske kyst. Den svenske slavehandelen i Afrika ble aldri vellykket, og da den svenske koloni i Nord-Amerika, Nye Sverige, ble overtatt av hollenderne i 1655, var grunnlaget for svensk slavehandel borte. Sverige oppga denne virksomheten og konsentrerte seg i stedet om krigf\xc3\xb8ring \xc3\xb8st og s\xc3\xb8r for \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. Danmark, derimot, lykkes med \xc3\xa5 beholde sine kolonier og fortsatte med slavehandel.\n_START_SECTION_\nSlavehandel p\xc3\xa5 Saint-Barth\xc3\xa9lemy\n_START_PARAGRAPH_\nI 1771 ble Gustav III konge av Sverige. Han ville gjenskape Sveriges posisjon som europeisk stormakt, og inspirert av Danmarks fortjeneste fra sine kolonier i Karibia, planla han \xc3\xa5 etablere nye svenske kolonier. Kolonier var i samtiden symbol p\xc3\xa5 makt og prestisje. I 1784 henvendte han seg til kongen i Frankrike og kj\xc3\xb8pte den vestindiske \xc3\xb8ya Saint-Barth\xc3\xa9lemy._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste rapporten ang\xc3\xa5ende \xc3\xb8ya kom fra det svenske rigsr\xc3\xa5dsmedlem Simon B\xc3\xa9rard, fra den franske by L\'Orient. I rapporten het det:_NEWLINE_"(Saint-Barth\xc3\xa9lemy) er en ubetydelig \xc3\xb8y uten strategisk position. Den er t\xc3\xb8rr og ufrugtbar og med sv\xc3\xa6rt liten befolkning. Det blir kun produsert salt og bomull. En stor del av \xc3\xb8ya er bart fjell. \xc3\x98ya har ikke drikkevann; alle br\xc3\xb8nner p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya gir kun brakkvann. Vann m\xc3\xa5 importeres fra nabo\xc3\xb8yene. Der er ingen veier." _NEWLINE_If\xc3\xb8lge B\xc3\xa9rards rapport var det sm\xc3\xa5 muligheter for \xc3\xa5 dyrke noe p\xc3\xa5 grund af jordens ufrugtbarhed. \xc3\x98yas eneste store pluss var den gode naturlige havna._NEWLINE_B\xc3\xa9rard anbefalte at \xc3\xb8ya ble frihandelsomr\xc3\xa5de for slaver. P\xc3\xa5 denne tida hadde Frankrike problemer med leveranser av slaver til sine kolonier i omr\xc3\xa5det. Sverige kunne pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 eksportere et antall slaver til de franske kolonier i omr\xc3\xa5det hvert \xc3\xa5r._NEWLINE_Hvis handelen p\xc3\xa5 Saint-Barth\xc3\xa9lemy ble suksess, kunne Sverige seinere utvide sitt koloniherred\xc3\xb8mme til flere \xc3\xb8yer i omr\xc3\xa5det. Den svenske kongen kjente til at de st\xc3\xb8rste slavehandelsnationene i Europa -Storbritannia, Frankrike, Portugal, Spania og Holland \xe2\x80\x93 tjente store summer p\xc3\xa5 slavehandelen. Gustav III fulgte B\xc3\xa9rards anbefalinger og pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 skape Saint-Bath\xc3\xa9lemy om til et center for slavehandelen._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1786 ble et svensk handelskompani, Det svenske vestindiske kompani etablert p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Kongen fortalte b\xc3\xb8rshandlerne at de kunne se fram til stor profitt. Enhver, som hadde r\xc3\xa5d, kunne kj\xc3\xb8pe aksjer i kompaniet, men kongen beholdt selv 10 prosent av aksjene, som gjorde ham til den st\xc3\xb8rste aksjeeier. _NEWLINE_31. oktober samme \xc3\xa5r ble det utstedt et privilegiebrev til Vestindisk Kompagni. Kompaniet ble tildelt rettighetene til \xc3\xa5 handle med slaver mellom Afrika og Karibia. Paragraf 14 i brevet lyder: "kompaniet er frittstilt til \xc3\xa5 operere slavehandel p\xc3\xa5 Angola og den afrikanske kyst, hvor det er tilladt."_NEWLINE_All fortjeneste i det Vestindiske kompani blev delt slik at kongen fikk 1/4 og Kompaniet 3/4, selv om kongen kun eide 10 prosent av selskapet. I 1790, ble en ny normalskatt og forfatning introdusert p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Begge skulle gj\xc3\xb8re  Saint-Barth\xc3\xa9lemy til et fristed for slavehandlere. De nye lovene ga uforutsette muligheter for alle kj\xc3\xb8pmenn._NEWLINE_Alle som direkte importerte slaver fra Afrika til Saint-Barth\xc3\xa9lemy, skulle slippe toll: Fri import av slaver og handel med sorte slaver eller s\xc3\xa5kaldte neger fra Afrika er gitt til alle nationer, uden at have skulle betale for nogen told eller afgift ved aflastningen._NEWLINE_Mennesker fra hele Vestindia kom til \xc3\xb8ya for \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe slaver. Folk som kom fra andre \xc3\xb8yer for at kj\xc3\xb8pe sine slaver p\xc3\xa5 Saint-Barth\xc3\xa9lemy skulle betale toll, n\xc3\xa5r de tok med seg en slave fra \xc3\xb8ya. Der var ogs\xc3\xa5 forskjell p\xc3\xa5 om en slave var transportert til Den Nye verden p\xc3\xa5 et svensk skip eller p\xc3\xa5 et utenlandsk skip. Tollen p\xc3\xa5 \xc3\xa5 eksportere en svensk-eiet slave var kun 50% af en "utenlandsk". Den svenske konge pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 stimulere landets slavehandel. _NEWLINE_Den nye forfatning slo fast: Frihed for alle p\xc3\xa5 Saint-Bart\xc3\xa9lemy, levende og ankommende bev\xc3\xa6bnet at sende skip ut og skibsladninger til Afrika til at k\xc3\xb8be slaver p\xc3\xa5 steder, der er tilladt for alle nationer. Den vei er veien frem for en ny branche for den svenske handel i Afrika og p\xc3\xa5 Guineus kyst.\n_START_SECTION_\nNedleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nMen slavehandelen gikk mot sin slutt. I 1790-\xc3\xa5ra vokste motstanden mot slavehandel seg sterkere, s\xc3\xa6rskilt i det landet som var ledende i bransjen, Storbritannia. Flere og flere nasjoner begynte \xc3\xa5 overveie \xc3\xa5 avskaffe handelen med slaver. Da temaet kom opp for alvor, besluttet den svenske regjering \xc3\xa5 avslutte landets slavehandel, og handelen p\xc3\xa5 Saint-Barth\xc3\xa9lemy blev nedlagt. _NEWLINE_N\xc3\xb8yaktig hvor mange slaver som ble brakt til den Nye Verden p\xc3\xa5 svenske skip er umulig \xc3\xa5 si i dag. De fleste dokumenter som kunne kastet lys over virksomheten er forsvunnet. Det er hevdet at ikke flere end par tusen mennesker er bragt over Atlanten._NEWLINE_I 1788 sendte den engelske komite for avskaffelse av slaveri, Anders Sparman, en svensk motstander av slavehandel til Gustav III. Komiteen fryktet at andre nasjoner ville ekspandere sin slavehandel, hvis England avskaffede sin egen. De sendte b\xc3\xb8ker om emnet og et brev hvor kongen ble oppfordret til \xc3\xa5 hindre sine unders\xc3\xa5tter til \xc3\xa5 delta i denne ut\xc3\xa5lelige handel. I kongens svar, avlevert gjennom Sparman, skrev han at ingen i landet, hadde deltatt i slavehandelen og at han ville gj\xc3\xb8re alt i sin makt til \xc3\xa5 holde dem fra \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det.'