b'\n_START_ARTICLE_\nGotisk kunst\n_START_PARAGRAPH_\nGotisk kunst (fra fransk gothique og italiensk gotico) er betegnelse for b\xc3\xa5de en stilperiode og en epoke i Europas kunsthistorie som oppsto i Frankrike omkring \xc3\xa5r 1100 og var representert over hele Europa p\xc3\xa5 1500-tallet. Gotikken hadde sitt utgangspunkt og st\xc3\xb8rste betydning i arkitekturen, se egen artikkel Gotisk arkitektur. De \xc3\xb8vrige kunstarter, skulptur, maleri, glassmaleri, freskomaleri og illuminerte manuskripter, var alltid p\xc3\xa5 noe vis underordnet arkitekturen og i alminnelighet kirkerommet. P\xc3\xa5 1300-tallet var gotisk kunst blitt internasjonal og hadde da beveget seg mot en verdslig og naturlig stil som fortsatte inn i 1400-tallet til den overgikk i og ble avl\xc3\xb8st av renessansen.\n_START_SECTION_\nEn kristen kunst\n_START_PARAGRAPH_\nDen tidligste gotiske kunsten var kristne skulpturer, skapt p\xc3\xa5 veggene av katedraler og kloster. Katedralene var tenkt som mikrokosmiske representasjoner av verden \xe2\x80\x93 de enorme dimensjonene og den imponerende vertikaliteten skulle gjenspeile Guds \xc3\xa6re og stille den opp mot de d\xc3\xb8dliges litenhet. _NEWLINE_Den gotiske stilen er himmelstrebende i sitt vesen og utmerkes av en skjelettlignende steinstruktur, store glassflater, smale spir, Strebebuer- og strebepilarer, kryssribbehvelv og en fantasifull, skulpturell utsmykning. Alle disse egenskapene var en konsekvens av de store tynne veggflater, gjennombrutt av store glassmalerier og gallerier, som brakte mer lys kom inn i kirkerommet, muliggjort av en ny byggeteknikk som flyttet byggverkets vekt til utsiden av bygget framfor at det hvilte p\xc3\xa5 sin egen vekt._NEWLINE_Kristen kunst var ofte preget av typel\xc3\xa6re i sitt vesen (se Middelalderens allegori) som viste fortellinger fra Det gamle og Det nye testamente side ved side. Helgenes liv ble ofte avbildet. Fremstillingen av jomfru Maria endret seg fra den bysantinske ikoniske form og til en mer menneskelig og hengiven mor som kj\xc3\xa6lte med sin nyf\xc3\xb8dte, svaiende fra hennes hofte, og fremsto med de forfinede man\xc3\xa9rer til en h\xc3\xb8yb\xc3\xa5ren aristokratisk kvinne ved hoffet._NEWLINE_Verdslig kunst vokste fram av kirkekunst og fikk sin egenart i l\xc3\xb8pet av denne perioden hvor byene vokste i st\xc3\xb8rrelse og betydning, grunnleggelsen av universitetene, \xc3\xb8kt handel, pengebasert \xc3\xb8konomi. En ny og voksende borgerklasse som hadde r\xc3\xa5d til st\xc3\xb8tte opp under og beskytte kunsten, og de begynte i \xc3\xb8kende grad \xc3\xa5 bestille verker som f\xc3\xb8rte til en spredning av malerier og illuminerte manuskripter. \xc3\x98kt lese- og skrivekyndighet og voksende mengde av verdslig litteratur p\xc3\xa5 morsm\xc3\xa5let (framfor latin) oppmuntret representasjonen av verdslige temaer og innhold i kunsten. Med byveksten oppsto ogs\xc3\xa5 handelslaug og kunstnere ble ofte krevd \xc3\xa5 v\xc3\xa6re medlemmer av et kunstnerlaug. Et resultat av dette, grunnet bedre bokhold og nedtegnelser, er at flere kunstnere og h\xc3\xa5ndverkere kjent ved sine navn i denne perioden enn i tidligere, og noen f\xc3\xa5 kunstnere var ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa5 modige at de signerte sine verker.\n_START_SECTION_\nBegrepet gotikk\n_START_PARAGRAPH_\nStilepoken gotikk har ingenting med den germanske folkegruppen goterne \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Begrepet har som flere andre stilbegreper sin opprinnelse i en innledende nedsettende betydning. Gotikk har sin bakgrunn i at man i Italia under renessansen, omkring 1530, oppfattet spissbuestilen som tysk; b\xc3\xa5de grov, smakl\xc3\xb8s og barbarisk, og dermed ble stilen med barbarene, alts\xc3\xa5 goterne. Ogs\xc3\xa5 en annen germansk folkegruppe, vandalene, har i ettertiden hatt en nedsettende bibetydning. Etterhvert som minnet om den germanske folkegruppen svant hen og spissbuestilens popularitet grep om seg, ble begrepets innhold endret. _NEWLINE_Den f\xc3\xb8lelse av m\xc3\xb8rke og noe illevarslende som en tilskuer fikk ved \xc3\xa5 stirre opp i katedralens veldig hvelv overf\xc3\xb8rte begrepet gotikk til 1800-tallets makabre og mystiske litteratur, eksempelvis Mary Shelleys Frankenstein og Bram Stokers Dracula, karakterisert av det overnaturlige, melodrama og det spektakul\xc3\xa6re. Da et antall britiske musikkgrupper p\xc3\xa5 slutten av 1970-tallet og tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet svermet rundt en m\xc3\xb8rk og eterisk romantikk ble begrepet gotikk igjen strukket for ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 omfatte musikk p\xc3\xa5 grunn av dens assosiasjon til arkitektur og litteratur._NEWLINE_Innenfor musikkteorien har gotikk samme betydning med den epoke som sammenfaller med renessansens gjennombrudd med flerstemt kunstmusikk, dog regnes ikke ars nova eller trubadurmusikken til gotikken. Fremst\xc3\xa5ende komponister var Perotinus og Johannes Ockeghem. I overf\xc3\xb8rt betydning har begrepet gotikk blitt benyttet p\xc3\xa5 barokkens dramatiske orgelmusikk, eksempelvis hos Johann Sebastian Bach._NEWLINE_For litteraturens del oppsto den s\xc3\xa5kalte gotiske romanen f\xc3\xb8rst i 1764 med Horace Walpoles roman The Castle of Otranto (Borgen i Otranto). En fremst\xc3\xa5ende tidlig gotisk forfatter var Ann Radcliffe, preget av romaner om uskyldige, men heroiske unge kvinner i dystre mystiske borger behersket av mystiske baroner med en m\xc3\xb8rk fortid. Sjangeren ble meget popul\xc3\xa6re og dens kjennetegn og strukturer har blitt videref\xc3\xb8rt inn i moderne tid.\n_START_SECTION_\nSkulptur\n_START_PARAGRAPH_\nDen gotiske skulpturen fikk sin egenart gjennom \xc3\xa5 underkaste seg arkitekturen og var innledningsvis strengt bundet til disses geometriske grunnformer. Denne underkastelsen ble motvirket av skulpturens omfatning: Den gotiske katedralen hadde et overflod av statuer av apostler, profeter og helgener; relieffer med motiv fra fortellinger i Bibelen; og groteskier i form av drager og demoner som fungerte som avl\xc3\xb8psr\xc3\xb8r, vannkastere, konsolsteiner (kragsteiner) og kapiteler._NEWLINE_Den gotiske skulpturen ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 veggen i \xc3\x8ele-de-France da abbed Suger bygde klosteret ved St. Denis (ca. 1140), og dette har blitt betraktet som den f\xc3\xb8rste gotiske bygningen, og kort etter ble Chartreskatedralen bygd (ca. 1145). F\xc3\xb8r dette hadde ikke v\xc3\xa6rt noen skulpturtradisjon i Ile-de-France og skulpt\xc3\xb8rer ble derfor rekruttert fra Burgund._NEWLINE_De franske ideene ble spredd, og i Tyskland, fra 1225 ved katedralen i Bamberg og framover, kan den gotiske kunstens innvirkning bli funnet over det meste av Europa. Bambergkatedralen hadde den st\xc3\xb8rste samlingen av skulpturer p\xc3\xa5 1200-tallet som kulminerte i 1240 med Bambergrytteren, den f\xc3\xb8rste rytterstatue i vestlig kunst siden 500-tallet. I England var skulpturen begrenset til gravsteiner og ikke-figurative dekorasjoner, delvis p\xc3\xa5 grunn av ikonoklasme fra cistercienserordenen. I Italia var den klassiske p\xc3\xa5virkningen fortsatt tilstede, men gotisk kunst kom inn i dekorasjonen av prekestolene, eksempelvis som i d\xc3\xa5pskapellet i Pisa (1269), og prekestolen i Siena. Et senere mesterverk av italiensk gotisk skulpturer er en rekke av Scaliger-gravmonumnetene (Arche scaligere) fra 1300-tallet._NEWLINE_Gotisk skulptur utviklet seg fra sin tidlige stive og langstrakte positur, fortsatt delvis romansk i sitt vesen, og til en romlig og naturalistisk uttrykk p\xc3\xa5 slutten av 1100-tallet og tidlig p\xc3\xa5 1200-tallet. P\xc3\xa5virkning fra antikkens gresk-romerske statuer ble innarbeidet i behandlingen av draperingen, ansiktsuttrykk og positur._NEWLINE_Den hollandske-burgundiske skulpt\xc3\xb8ren Claus Sluter og den tyske skulpt\xc3\xb8ren Adam Krafft skapte p\xc3\xa5 1400-tallet skulpturer i en maniert, ekspressiv stil med sv\xc3\xa6rt livfulle bekledninger. Utenfor Frankrike kan skulpturene i domen i Naumburg betraktes som den realistiske, gotiske skulpturens mesterverk, men ogs\xc3\xa5 skulpturene i Bamberg og Strassburg kan bemerkes. Italia var i denne perioden ogs\xc3\xa5 sterkt p\xc3\xa5virket av bysantinsk kunst og hadde i dette fruktbare landskapet begynt p\xc3\xa5 den veg som f\xc3\xb8rte til renessansen. Framst\xc3\xa5ende italienske, gotiske skulpt\xc3\xb8rer var blant annet Giovanni og Andrea Pisano. Det var dragningen mot naturalisme som betydde begynnelsen p\xc3\xa5 slutten for gotisk skulptur som da utviklet seg klassisistiske renessansestil ved slutten av 1400-tallet._NEWLINE_Foruten steinskulpturen fantes det ogs\xc3\xa5 en tradisjon som i andre materialer som tre for forgylte og malte alterskap og bronse i klokker, kroner, lysestaker og d\xc3\xb8rer._NEWLINE_Gotikkens mest omtalte d\xc3\xa5psfontenene er i Notre-Dame i Li\xc3\xa9ge fra 1107\xe2\x80\x931118 og er tilskrevet Renier de Huy. Den oppfattes som en manifestasjon av elfenbentradisjonen fra karolingsk tid. Utvendig b\xc3\xa6rer d\xc3\xa5psfontenen en billedfrise i h\xc3\xb8yrelieff med blant annet Johannes D\xc3\xb8peren i ulike bibelske scener.\n_START_SECTION_\nMaleri\n_START_PARAGRAPH_\nDe gotiske kirkene var d\xc3\xa5rlig egnet for monumentale malerier da de har f\xc3\xa5 store veggomr\xc3\xa5der, og maleriet i de gotiske kirkene fikk ikke den samme plassen og oppmerksomheten som skulpturene. Ved alterne fantes det dog flere ikoner med hellige figurer, utf\xc3\xb8rt i klare farger p\xc3\xa5 gullgrunn. De fresker som ble malt har derimot i stor grad bleknet bort og er i liten grad blitt bevart for ettertiden._NEWLINE_I Italia, hvor gotikken aldri fikk st\xc3\xb8rre fotfeste og arkitekturen overlot nok plass for monumentalt maleri tok den italienske maleren Giotto de f\xc3\xb8rste skrittene vekk fra konvensjonene i bysantinske hegemoni, men hans kunst sto ogs\xc3\xa5 fritt i forhold til gotikkens vesen og blir isteden betraktet som tidlig renessanse._NEWLINE_Det profane veggmaleriet kom mer til sin rett utenfor kirken i slott, herskapshus og offentlige byggverk. En grunn var \xc3\xb8konomisk da maleriet var langt billigere \xc3\xa5 fremstille enn store billedvever. Maleriene ble utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 treplater og adelen og rike borgere ble oppdragsgivere for sm\xc3\xa5 religi\xc3\xb8se bilder for sine private kapeller. Geistligheten fikk utf\xc3\xb8rt altertavler, enten som et stort bilde eller p\xc3\xa5 flere paneler (treplater), enten delt i to (diptryk) eller i tre deler (triptyk). Den siste formen er mest typisk for gotisk kirkemaleri. Hver del markeres av en spiss bue p\xc3\xa5 smale s\xc3\xb8yler som gotiske vinduer. Ogs\xc3\xa5 den \xc3\xb8vrige dekorasjonen p\xc3\xa5 rammen, spirene og blomstermotivene er typisk gotiske._NEWLINE_Gotisk maleri er ikke preget av dybde og realisme, men av en mystisk og religi\xc3\xb8s spenning. Billedspr\xc3\xa5ket gjengir fred og ro, ingen synd eller smerte, men preget av opph\xc3\xb8yde idealer. Bakgrunnen er stilisert og realistiske elementer som tr\xc3\xa6r, blomster og klipper blir utf\xc3\xb8rt i en skjematisk gjengivelse. Fargene er vanligvis klare og lyse, noen ganger intense som med Kristi oppstandelse av en ukjent maler fra B\xc3\xb6hmen som kun kalles for Mesteren fra T\xc5\x99ebo\xc5\x88 (eller fra Wittingau, ca. 1380). Komposisjonen ligger i en spenning mellom store gr\xc3\xb8nne og r\xc3\xb8de flater, og hvor ogs\xc3\xa5 himmelen er gjort r\xc3\xb8d, og f\xc3\xa5r en uvirkelig og eterisk uttrykk. Det er en langstrakt vertikalitet i billedelementene, som i den spinkle figuren til den oppstandne Kristus, gjentatt i staven han st\xc3\xb8tter seg til. Billedet er i dag i Nasjonalgalleriet i Praha._NEWLINE_Glassmaleriet hadde ikke bare en viktig funksjon i kirkerommet, men har ogs\xc3\xa5 i stor grad overlevd i ettertiden. Kanskje spesielt i glassmaleriet n\xc3\xa5dde gotisk kunsth\xc3\xa5ndverk sitt ytterste og en fullkommenhet som ettertiden har hatt vanskelig \xc3\xa5 n\xc3\xa5 opp til. Teknikken bak glassmaleriet var \xc3\xa5 f\xc3\xb8ye mange sm\xc3\xa5, farvede glassbiter sammen ved hjelp av lister i bly som i seg selv ble utnyttet til \xc3\xa5 tegne figurenes omriss opp i en sterk og kraftfull kontur. Ansiktstrekk og kl\xc3\xa6r ble fint og detaljert utpenslet med sort emaljemaling. Ettersom glassmaleriene ble sett fra stor avstand var det ikke figurenes ansiktstrekk og mimikk som gjenga f\xc3\xb8lelser, men figurenes positurer i til dels overtydelige bevegelser med hender og armer. Som alt gotisk maleri er ogs\xc3\xa5 glassmaleriene todimensjonale. Chartreskatedralen har 176 uts\xc3\xb8kte glassmalerier, og lyset som presses gjennom glasset oppildner bildene og fyller kirkerommet med sprakende lyseffekter._NEWLINE_Bokmaleriet levde videre i en tradisjon som ble utviklet til hva som ble karakterisert som det nordiske maleriet i Nederlandene p\xc3\xa5 1400-tallet, preget i samtiden med en realisme og fargerikdom som tidligere hadde v\xc3\xa6rt ukjent.'