b'\n_START_ARTICLE_\nDekameronen\n_START_SECTION_\nRammefortellingen\n_START_PARAGRAPH_\nDa pesten kommer til Firenze, i 1348, flykter sju unge kvinner og tre unge menn, sammen med tjenerskap, ut av byen for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli smittet. De bosetter seg p\xc3\xa5 et slott eller en herskapsvilla, hvor de tilbringer tiden med \xc3\xa5 fortelle hverandre historier i ti dager. Hver dag skal hver av dem fortelle \xc3\xa9n historie for de andre ni. Dermed ender vi opp med 100 historier, men p\xc3\xa5 grunn av forfatterens inngripen p\xc3\xa5 dag fire blir det totale antallet 101. Det st\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 beskrevet hvordan de inntar festm\xc3\xa5ltidene sine, og utenom de 101 historiene forekommer det ogs\xc3\xa5 samtaler mellom de sju kvinnene og de tre mennene.\n_START_SECTION_\nDekameronen som allegori\n_START_PARAGRAPH_\nVerket har flere allegoriske tilsnitt. Blant annet har tallsymbolikken med ti personer blitt tolket til at de sju kvinnene tilsammen symboliserer de fire kardinaldydene: rettferdighet, mot, visdom og m\xc3\xa5tehold, samt de tre teologale dyder: tro, h\xc3\xa5p og kj\xc3\xa6rlighet._NEWLINE_Boccacio sier selv at navnene han ga de ti personene er beskrivende for deres karakterer. I den italienske utgaven heter kvinnene: Pampinea, Fiammetta, Filomena, Emilia, Lauretta, Neifile og Elissa, mens mennene heter Panfilo, Filostrato og Dioneo.\n_START_SECTION_\nForgjenger til novellesjangeren\n_START_PARAGRAPH_\nNovella, som var et av ordene Boccaccio brukte om historiene i forordet til Dekameronen, var for f\xc3\xb8rste gang blitt brukt som beskrivelse p\xc3\xa5 korte prosaberetninger, bare f\xc3\xa5 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Dekameronen kom ut. Slik la Boccaccio fundamentet for sjangeren som gradvis utviklet seg til den moderne novellen slik vi kjenner den i dag (selv om fortellende kortprosa ogs\xc3\xa5 har en tradisjon f\xc3\xb8r fortellingene i Dekameronen, eksempelvis flere fortellinger fra Bibelen).\n_START_SECTION_\nParalleller til arabisk litteratur\n_START_PARAGRAPH_\nFlere av novellene i Dekameronen drar p\xc3\xa5 fortellinger fra den arabiske litter\xc3\xa6re tradisjonen, og i noen av fortellingene opptrer ogs\xc3\xa5 arabere. Religion er ogs\xc3\xa5 et tema flere av historiene, for eksempel tredje fortelling f\xc3\xb8rste dag, hvor datidens tre store religioner, kristendommen, islam og j\xc3\xb8dedommen, p\xc3\xa5 sympatisk vis blir sidestilt. I tillegg til at tallet med 100 fortellinger minner sterkt om antall sanger i Dantes Den guddommelige komedie, er det ogs\xc3\xa5 mulig \xc3\xa5 tenke seg tallsymbolikken i samsvar med den arabiske Tusen og en natt, et verk som ogs\xc3\xa5 er bygget opp av en rammehistorie som omslutter flere kortere fortellinger.'