b'\n_START_ARTICLE_\nRiksgrevskap\n_START_PARAGRAPH_\nEt riksgrevskap (tysk Reichsgrafschaft) var i Det tysk-romerske rike et riksumiddelbart grevskap. Riksgreven var ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren. Dermed var riksgrevskaper selvstendige stater._NEWLINE_Rundt 1521 fantes det 144 riksgrevskaper. Tallet sank til 99 innen 1792 fordi grevehus d\xc3\xb8de ut eller ble opph\xc3\xb8yet i riksfyrstestanden, eller fordi riksgrevskap ble mediatisert (dvs. innlemmet i st\xc3\xb8rre nabostater) eller forlot riket. P\xc3\xa5 den andre siden kom enkelte nye riksgrever til ved delingen av grevehus eller p\xc3\xa5 grunn av opph\xc3\xb8ying i riksgrevestanden. Ved oppl\xc3\xb8sningen av Det tysk-romerske rike mistet begrepet sin betydning og mange riksgrevskaper mistet sin selvstendighet._NEWLINE_Langt fra alle grever i Det tysk-romerske rike var riksgrever. De fleste grever var underlagt andre lensherrer, f.eks. hertuger. Riksgrevetittelen innebar alts\xc3\xa5 privilegier som gikk utover de som vanlige grever hadde. Riksgrevene h\xc3\xb8rte f.eks. til riksstendene, var alts\xc3\xa5 representert ved riksdagene, men hadde ikke personlig stemmerett. Fra 1600-tallet organiserte riksgrevene seg i fire kollegier, som kunne avgi \xc3\xa9n felles stemme hver (kuriatsstemme). Disse kollegiene ble kalt den frankiske, schwabiske, westfalske og wetterauiske \xc2\xabgrevebenk\xc2\xbb (Fr\xc3\xa4nkische, Schw\xc3\xa4bische, Westf\xc3\xa4lische og Wetterauische Grafenbank). Mot slutten av Det tysk-romerske rike hadde disse grevebenkene flere medlemmer enn det fantes selvstendige riksgrevskaper. Det var to grunner til dette: For det f\xc3\xb8rste ble en del riksgrevskaper overtatt av riksfyrster. Selv om riksgrevskapet dermed var blitt innlemmet i en annen stat, gikk ikke dets stemme tapt, men ble ivaretatt av fyrsten. For det andre ble det fra slutten av 1600-tallet delt ut personlige riksgrevetitler. Slike riksgrever, ogs\xc3\xa5 kalt personalister, var alts\xc3\xa5 ikke herskere over noe eget territorium._NEWLINE_De fleste forhenv\xc3\xa6rende riksgrevskaper ble i 1806 mediatisert gjennom medlemslandene i Rhinforbundet. Resten ble opph\xc3\xb8yet i fyrstestanden og fortsatte som suverene stater. F\xc3\xb8r opprettelsen av Rhinforbundet fantes det enn\xc3\xa5 74 riksgrevskaper.'