b'\n_START_ARTICLE_\nSn\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nDannelse\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8 dannes vanligvis n\xc3\xa5r vanndamp g\xc3\xa5r gjennom deposisjon h\xc3\xb8yt i troposf\xc3\xa6ren ved temperaturer under 0\xc2\xb0C. De enkelte sn\xc3\xb8fillene fester seg til hverandre, og n\xc3\xa5r sn\xc3\xb8flakene er tunge nok faller de ned fra skyen. Omtrent all nedb\xc3\xb8r (utenfor tropiske str\xc3\xb8k) blir dannet som sn\xc3\xb8. Avhengig av temperaturen i luftlagene under skyen vil nedb\xc3\xb8ren falle til bakken som regn eller sn\xc3\xb8. Er temperaturen h\xc3\xb8y nok, smelter sn\xc3\xb8en p\xc3\xa5 veien mot bakken, men smelteprosessen trekker latent varme ut av luften rundt, slik at lufttemperaturen minker og sjansen for at etterf\xc3\xb8lgende sn\xc3\xb8 skal n\xc3\xa5 bakken blir st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Den ideelle temperaturen for sn\xc3\xb8dannelse er omkring og litt under 0\xc2\xb0C, og ikke kaldere. Dette kommer av at jo h\xc3\xb8yere temperatur i luften, jo mer fuktighet kan den inneholde. I luft med h\xc3\xb8y fuktighet kan det dannes st\xc3\xb8rre sn\xc3\xb8flak enn det ligger til rette for i t\xc3\xb8rr luft, og dette \xc3\xb8ker sjansen for at sn\xc3\xb8en skal falle til bakken. Temperatur rundt frysepunktet kan ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8re til at sn\xc3\xb8en smelter, fryser igjen, og fester seg sammen med andre sn\xc3\xb8flak og danner st\xc3\xb8rre flak p\xc3\xa5 vei mot bakken. I slike situasjoner skal det ikke store temperaturvariasjoner til f\xc3\xb8r \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re om nedb\xc3\xb8ren faller som sn\xc3\xb8 eller regn, og det kan derfor v\xc3\xa6re ganske vanskelig \xc3\xa5 varsle n\xc3\xb8yaktig._NEWLINE_Sn\xc3\xb8 kan ogs\xc3\xa5 lages kunstig ved hjelp av sn\xc3\xb8kanoner. Disse maskinene lager sn\xc3\xb8partikler som ligner mer p\xc3\xa5 hagl enn p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8fall varierer med tid og sted, inkludert geografisk breddegrad, h\xc3\xb8yde over havet og andre faktorer som jevnt over p\xc3\xa5virker v\xc3\xa6ret. P\xc3\xa5 breddegrader n\xc3\xa6rmere ekvator, er det mindre sjanse for sn\xc3\xb8, 35\xc2\xb0 blir ofte regnet som en grov grense. Vestkystene p\xc3\xa5 de store kontinentene har h\xc3\xb8yere sn\xc3\xb8grenser enn ellers._NEWLINE_Noen fjell, selv n\xc3\xa6r ekvator, har permanent sn\xc3\xb8dekke p\xc3\xa5 toppene, inkludert Kilimanjaro i Tanzania. Motsatt har mange regioner i Arktis og Antarktis lite nedb\xc3\xb8r og dermed lite sn\xc3\xb8 til tross for den bitre kulden. Under en viss temperatur mister luft evnen til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re vanndamp._NEWLINE_Den h\xc3\xb8yeste m\xc3\xa5lte totale nedb\xc3\xb8ren av sn\xc3\xb8 gjennom en sesong som noen gang er m\xc3\xa5lt i verden, var p\xc3\xa5 Mount Baker i Washington, USA i 1998\xe2\x80\x9399 da de m\xc3\xa5lte 28,96 meter. Dette var mer enn den forrige rekorden som var holdt av Mount Rainier i Washington, USA som i 1971\xe2\x80\x9372 fikk 28,5 meter med sn\xc3\xb8. Dagsrekorden er fra Silver Lake i Colorado i USA med 1,93 meter i 1921. I Norge er det \xc3\x85lfotbreen p\xc3\xa5 Vestlandet som har den st\xc3\xb8rste m\xc3\xa5lte sn\xc3\xb8dybden, omtrent 15 meter sn\xc3\xb8 har blitt m\xc3\xa5lt der hvert \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nUtbredelse i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nEn regner at sn\xc3\xb8leggingen begynner i september-oktober i de h\xc3\xb8yeste fjelltraktene i S\xc3\xb8r-Norge og indre Troms og Finnmark. I lavereliggende str\xc3\xb8k kommer sn\xc3\xb8en f\xc3\xb8rst i november-desember. I lavlandet er den viktigste m\xc3\xa5neden for sn\xc3\xb8smelting april, men totalt smelter det mest sn\xc3\xb8 i mai og juni. H\xc3\xb8yt til fjells kan sn\xc3\xb8smeltingen kulminere i juli\xe2\x80\x93august. Det blir ofte liggende noe sn\xc3\xb8 igjen p\xc3\xa5 bakken i h\xc3\xb8yfjellet, som blir dekket av ny sn\xc3\xb8 n\xc3\xa5r h\xc3\xb8sten kommer. Som oftest er sn\xc3\xb8mengden p\xc3\xa5 Fastlands-Norge minst i volum tidlig i september. Sn\xc3\xb8mengden i fjellet spiller en viktig rolle for v\xc3\xa5rflommen og for fyllingen av reguleringsmagasinene. Av den grunn brukes det en hel del ressurser p\xc3\xa5 \xc3\xa5 m\xc3\xa5le sn\xc3\xb8mengden for \xc3\xa5 lage prognoser for hvor stort bidrag den vil gi til kraftproduksjonen._NEWLINE_Om alle fjellstr\xc3\xb8k i Norge defineres som det arealet som ligger over barskoggrensen p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og Tr\xc3\xb8ndelag, og ellers over lauvskoggrensen, kan en si at gjennomsnittlig maksimalt sn\xc3\xb8magasin (lagret sn\xc3\xb8) her er lik halvparten av det totale \xc3\xa5rsavl\xc3\xb8pet.\n_START_SECTION_\nGeometri\n_START_PARAGRAPH_\nDet er en allmenn oppfatning at sn\xc3\xb8fnugg er symmetriske og at ingen sn\xc3\xb8fnugg i verden er like. At p\xc3\xa5standen om symmetri ikke stemmer helt kan man ofte observere med det blotte \xc3\xb8ye, men p\xc3\xa5 bilder ser de nesten alltid symmetriske ut. Dette er sannsynligvis fordi det ser bedre ut slik, og bilder av usymmetriske sn\xc3\xb8fnugg blir valgt bort. _NEWLINE_Sn\xc3\xb8fnuggene har alltid seks symmetriakser, noe som kommer fra den heksagonale krystallstrukturen til vanlig is (ogs\xc3\xa5 kjent som is I\xe2\x82\x95)._NEWLINE_Grovt sett er det to mulige forklaringer p\xc3\xa5 symmetrien til sn\xc3\xb8fnugg. Den f\xc3\xb8rste er at der kan v\xc3\xa6re kommunikasjon (informasjonsflyt) mellom armene, slik at veksten i hver arm p\xc3\xa5virker veksten i hver av de andre armene. Overflatespenning eller fononer er m\xc3\xa5ter slik kommunikasjon kan foreg\xc3\xa5 p\xc3\xa5. Den andre forklaringen, som ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re det sterkeste synet n\xc3\xa5, er at armene til sn\xc3\xb8fnugget gror uavhengig av hverandre i et milj\xc3\xb8 der man tror det er raske endringer i temperatur, luftfuktighet og s\xc3\xa5 videre. Man regner med at dette milj\xc3\xb8et er relativt homogent i det omr\xc3\xa5det der ett enkelt fnugg oppholder seg, noe som kan f\xc3\xb8re til at armene vokser seg like ved \xc3\xa5 reagere likt p\xc3\xa5 like omstendigheter p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som uavhengige tr\xc3\xa6r responderer p\xc3\xa5 milj\xc3\xb8endringer ved \xc3\xa5 gro bortimot identiske \xc3\xa5rringer. Forskjellene i milj\xc3\xb8et i skalaer st\xc3\xb8rre enn sn\xc3\xb8flaket leder til den observerte mangelen p\xc3\xa5 korrelasjon mellom forskjellige sn\xc3\xb8fnugg. _NEWLINE_Tanken om at det ikke fins to like sn\xc3\xb8flak er ikke helt korrekt. Det er nemlig mulig, om sv\xc3\xa6rt usannsynlig, at to sn\xc3\xb8fnugg kan v\xc3\xa6re visuelt identiske dersom milj\xc3\xb8ene der de ble dannet var like nok, enten fordi de vokste veldig n\xc3\xa6r hverandre, eller ved en tilfeldighet. American Meteorological Society har rapportert at like sn\xc3\xb8krystaller har blitt oppdaget av Nancy Knight fra National Center for Atmospheric Research. Krystallene var ikke flak slik som folk flest kjenner dem, men heller innhule heksagonale prismer.\n_START_SECTION_\nRekrystalisering p\xc3\xa5 bakken\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r sn\xc3\xb8en ligger p\xc3\xa5 bakken skjer det en rekrystallisering der spisser og kanter g\xc3\xa5r inn mot midten av sn\xc3\xb8krystallene. Temperaturpendlinger rundt 0 \xc2\xb0C og trykk \xc3\xb8ker denne prosessen der sn\xc3\xb8en blir f\xc3\xa5r klumpede krystaller. I tilfeller der det oppst\xc3\xa5r et pakket lag over l\xc3\xb8s sn\xc3\xb8, alts\xc3\xa5 skare, vil rekrystalliseringen skje nede i sn\xc3\xb8lagene. Dette kan f\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre flak av sn\xc3\xb8en til \xc3\xa5 synke med et rykk. Dette kan en oppleve n\xc3\xa5r en g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 ski og det h\xc3\xb8res en puff n\xc3\xa5r skaren faller sammen. I omr\xc3\xa5der som er beskyttet for vind, som i skogsomr\xc3\xa5der, vil rekrystallisering ved stabil frost gj\xc3\xb8re at sn\xc3\xb8en blir sv\xc3\xa6rt l\xc3\xb8s, og at sn\xc3\xb8en bli r\xc3\xa5tten selv om den ikke blir utsatt for smelting.\n_START_SECTION_\nRefleksjon av sollys gj\xc3\xb8r at sn\xc3\xb8en er hvit\n_START_PARAGRAPH_\nNysn\xc3\xb8 reflekterer 90\xc2\xa0% av kortb\xc3\xb8lget innstr\xc3\xa5ling fra sola, men etter en m\xc3\xa5ned er dette redusert til 70-80\xc2\xa0%. Dette er sv\xc3\xa6rt mye, men er en viktig faktor for regulering av klimaet p\xc3\xa5 jorden. Sn\xc3\xb8ens refleksjonsevne kalles for \xc3\xb8vrig for albedo. Vanligvis er refleksjonen fra landjorden under 30\xc2\xa0%. N\xc3\xa5r sn\xc3\xb8en smelter vil refleksjonen synke til under 50\xc2\xa0% og for skitten sn\xc3\xb8 kommer tallet under 30\xc2\xa0%. Motsatt absorberer sn\xc3\xb8 langb\xc3\xb8lget str\xc3\xa5ling nesten like fullstendig som et svart legeme.\n_START_SECTION_\nTermiske forhold\n_START_PARAGRAPH_\nRundt sn\xc3\xb8krystallene er det alltid et tynt vannlag, selv ved mange kuldegrader er dette vannlaget tilstede. Vannlagets tykkelse er imidlertid temperaturavhengig, og f\xc3\xb8rst ved null, eller plussgrader, begynner sn\xc3\xb8en \xc3\xa5 tine. Vannlaget virker som en smurning mellom skiene og sn\xc3\xb8en, og at skiene ikke lenger f\xc3\xa5r s\xc3\xa5 god glid n\xc3\xa5r det blir veldig kaldt skyldes at vannlaget blir veldig tynt._NEWLINE_Sn\xc3\xb8 har sv\xc3\xa6rt liten varmeledningsevne og for nysn\xc3\xb8 er varmeledningen 0,06-0,11 W/mK, mens gammel grovkornet sn\xc3\xb8 har en varmeledning p\xc3\xa5 0,4-0,5 W/mK. Til sammenligning har steinull som brukes til isolasjon en varmeledning p\xc3\xa5 0,04 W/mK.\n_START_SECTION_\nTyper sn\xc3\xb8 og sn\xc3\xb8v\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nLitt lett sn\xc3\xb8v\xc3\xa6r med sm\xc3\xa5 sn\xc3\xb8flak kalles gjerne en sn\xc3\xb8byge. Dersom det sn\xc3\xb8r tettere, gjerne med st\xc3\xb8rre og tyngre sn\xc3\xb8flak, kan vi kalle det sn\xc3\xb8kav eller sn\xc3\xb8kave. Sn\xc3\xb8 i form av sm\xc3\xa5 ispartikler kaller vi hagl._NEWLINE_Dersom det bl\xc3\xa5ser kraftig samtidig som det sn\xc3\xb8r, sier vi gjerne at det er en sn\xc3\xb8storm. Sn\xc3\xb8stormer eller sn\xc3\xb8f\xc3\xb8yke kan vi ogs\xc3\xa5 ha dersom det ikke sn\xc3\xb8r, dersom det ligger mye (helst t\xc3\xb8rr og lett) sn\xc3\xb8 p\xc3\xa5 bakken. Sannsynligvis kommer begrepet \xc2\xabsn\xc3\xb8storm\xc2\xbb av det engelsk ordet \xc2\xabsnow storm\xc2\xbb som ikke har noe med vindstyrken \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. P\xc3\xa5 engelsk betyr uttrykket vedvarende kraftig sn\xc3\xb8fall. \xc2\xabStorm\xc2\xbb blir oftere brukt p\xc3\xa5 engelsk om mer alvorlige v\xc3\xa6rsituasjoner (for eksempel oversettes tordenv\xc3\xa6r til engelsk som \xc2\xabthunder storm\xc2\xbb). Det vi p\xc3\xa5 norsk omtaler som sn\xc3\xb8storm, heter \xc2\xabblizzard\xc2\xbb p\xc3\xa5 engelsk. Meteorologene i Norge bruker derimot ikke uttrykket sn\xc3\xb8storm, fordi det er vanskelig \xc3\xa5 komme fram til en entydig definisjon p\xc3\xa5 hva sn\xc3\xb8storm er. Det noen kaller sn\xc3\xb8storm i Oslo, er ikke n\xc3\xb8dvendigvis det samme i Nord-Norge. _NEWLINE_De samiske og eskimoiske spr\xc3\xa5kene har over 100 ord som sier noe om sn\xc3\xb8 og egenskapene til sn\xc3\xb8, for eksempel om den er v\xc3\xa5t, t\xc3\xb8rr eller tung. Norsk har et tilsvarande antall begreper for sn\xc3\xb8 . Som p\xc3\xa5 norsk, kan man p\xc3\xa5 samisk og eskimoisk lage sammensatte ord, noe som \xc3\xb8ker totalantallet._NEWLINE_Det fins mange forskjellige typer sn\xc3\xb8 og sn\xc3\xb8v\xc3\xa6r:\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb8rr sn\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r t\xc3\xb8rr, nyfallen sn\xc3\xb8 legger seg p\xc3\xa5 bakken inneholder den omkring 90 prosent luft. Dette betyr at 1 cm t\xc3\xb8rr nysn\xc3\xb8 tilsvarer 1 mm nedb\xc3\xb8r som regn. Varme eller vind medvirker til at nysn\xc3\xb8 raskt pakker seg sammen til langt st\xc3\xb8rre tetthet. Kalles ogs\xc3\xa5 mj\xc3\xb8ll eller mjell.\n_START_SECTION_\nFin sn\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nFin sn\xc3\xb8 er en sn\xc3\xb8type som kommer n\xc3\xa5r temperaturen ligger et godt stykke under frysepunktet. Denne sn\xc3\xb8en er luftig og \xc2\xabt\xc3\xb8rr\xc2\xbb, og er dermed vanskelig \xc3\xa5 forme.\n_START_SECTION_\nHagl\n_START_PARAGRAPH_\nHagl er nedb\xc3\xb8r i form av ispartikler eller isklumper. Hagl dannes av underkj\xc3\xb8lte vanndr\xc3\xa5per som fryser rundt en kondensasjonskjerne, som et st\xc3\xb8vfnugg eller en annen haglpartikkel. Haglkorn kan ha en st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 noen f\xc3\xa5 millimeter til mellom ti til 15 centimeter i ekstreme tilfeller.\n_START_SECTION_\nKram sn\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nKram sn\xc3\xb8 dannes n\xc3\xa5r temperaturen er p\xc3\xa5 frysepunktet eller litt over dette. Da smelter litt av sn\xc3\xb8en, og den limes sammen. Denne er lett \xc3\xa5 forme og da kan den brukes til \xc3\xa5 lage sn\xc3\xb8baller, borger, sn\xc3\xb8menn og  andre byggverk. Hvis temperaturen blir for h\xc3\xb8y, f.eks. over 10\xc2\xbaC, g\xc3\xa5r den v\xc3\xa5te sn\xc3\xb8en over til \xc3\xa5 bli slaps.\n_START_SECTION_\nSludd\n_START_PARAGRAPH_\nSludd er sn\xc3\xb8 som er \xc2\xabblandet\xc2\xbb med regn i lufta: Sn\xc3\xb8krystallene har delvis smeltet, eller noen sn\xc3\xb8krystaller har smeltet mens andre ikke har. Sludd kommer oftest n\xc3\xa5r temperaturen ligger litt over 0\xc2\xa0\xc2\xb0C \xe2\x80\x93 av og til ogs\xc3\xa5 ved flere varmegrader, f.eks. ved aprilv\xc3\xa6r med sluddbyger. Sludd legger seg ikke p\xc3\xa5 bakken med mindre bakken er kald, f.eks hvis det er sn\xc3\xb8 p\xc3\xa5 bakken fra f\xc3\xb8r. _NEWLINE_I noen dialekter omtales denne form for sn\xc3\xb8 som sklette.\n_START_SECTION_\nSn\xc3\xb8fokk\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8fokk er t\xc3\xb8rr, lett sn\xc3\xb8 som driver langs bakken med vinden. Ved bakkeniv\xc3\xa5 kan sn\xc3\xb8fokk redusere sikten til noen f\xc3\xa5 meter, selv om det hverken sn\xc3\xb8r eller er t\xc3\xa5ke.\n_START_SECTION_\nSkare\n_START_PARAGRAPH_\nSkare er hard sn\xc3\xb8 p\xc3\xa5 grensen til is som ligger som et ytre lag opp\xc3\xa5 et sn\xc3\xb8lag. Skare dannes gjerne  n\xc3\xa5r det har regnet p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8en f\xc3\xb8rst og dette senere har frosset, eller ved kuldegrader etter en mildv\xc3\xa6rsperiode. Solid skare, som kan b\xc3\xa6re en voksen person, dannes s\xc3\xa6rlig ved frost etter gjentatte mildv\xc3\xa6rsperioder med regn. Skare kan virke friksjonsdempende, slik at det er mulig \xc3\xa5 bevege seg lengre strekninger i st\xc3\xb8rre tempo enn p\xc3\xa5 annet sn\xc3\xb8dekke.\n_START_SECTION_\nSlaps\n_START_PARAGRAPH_\nSlaps er vannholdig sn\xc3\xb8. Den kan bli nesten gjennomsiktig. Slaps forekommer oftest ved regn og h\xc3\xb8ye temperaturer. Slaps skiller seg fra v\xc3\xa5t sn\xc3\xb8 ved at v\xc3\xa5t sn\xc3\xb8 ser hvit ut, mens slapset er gr\xc3\xa5lig, ofte iblandet en del jord og sand. Ved salting av veier senkes frysepunktet, s\xc3\xa5 sn\xc3\xb8 kan bli til slaps ogs\xc3\xa5 ved kuldegrader. Under slike forhold blandes den halvsmeltede sn\xc3\xb8en med partikler fra asfalten og bildekkene til et m\xc3\xb8rkebrunt slaps.\n_START_SECTION_\nSastrugi\n_START_PARAGRAPH_\nSastrugi er hard sn\xc3\xb8 med furer, som oftest funnet i polare str\xc3\xb8k.\n_START_SECTION_\nKunstig laget sn\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nSkisentre bruker i dag sn\xc3\xb8kanoner for \xc3\xa5 fylle opp l\xc3\xb8ypen med nok sn\xc3\xb8 n\xc3\xa5r naturlig sn\xc3\xb8fall har v\xc3\xa6rt for lite. Denne typen sn\xc3\xb8 kjennetegnes ved grovkornede sn\xc3\xb8flak.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5linger\n_START_PARAGRAPH_\nDet skilles mellom to typer m\xc3\xa5linger relatert til sn\xc3\xb8, meteorologer m\xc3\xa5ler b\xc3\xa5de nedb\xc3\xb8rsmengde og sn\xc3\xb8dybde. _NEWLINE_Nedb\xc3\xb8rsmengde m\xc3\xa5les og varsles i mm vann, uansett nedb\xc3\xb8rform. Den m\xc3\xa5lte sn\xc3\xb8mengden er smeltet og m\xc3\xa5lt i mm vann. Sn\xc3\xb8ens vannekvivalent er et m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 aktuell sn\xc3\xb8mengde omgjort til millimeter vann. Hydrologene beskriver ofte sn\xc3\xb8magasinet til ethvert tidspunkt i  vannekvivalenter. En grov huskeregel er at 1 cm sn\xc3\xb8 blir til 1 mm nedb\xc3\xb8r, alts\xc3\xa5 en faktor p\xc3\xa5 10. _NEWLINE_Sn\xc3\xb8ens tetthet, det vil si hvor mye vann det blir ut av en dm\xc2\xb3 (liter) sn\xc3\xb8 vil variere mye. Nysn\xc3\xb8 har en egenvekt p\xc3\xa5 omkring 0,1 kg/dm\xc2\xb3, men etter hvert som sn\xc3\xb8en blir  gammel og v\xc3\xa5t vil egenvekten komme opp i 0,2-0,4 kg/dm3. _NEWLINE_Sn\xc3\xb8dybde er avstanden fra bakken opp til toppen av sn\xc3\xb8dekket og m\xc3\xa5les i cm. Eventuell sn\xc3\xb8smelting og naturlig komprimering tas ikke med, derfor vil ofte sn\xc3\xb8dybde avta etter noen dager uten nedb\xc3\xb8r, og etter regnskyll eller mildv\xc3\xa6r. _NEWLINE_Det er i dag hovedsakelig to m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 m\xc3\xa5le sn\xc3\xb8dybde p\xc3\xa5: _NEWLINE_ _NEWLINE_Manuelle m\xc3\xa5lere _NEWLINE_Den manuelle sn\xc3\xb8dybdem\xc3\xa5leren er en m\xc3\xa5lestav/stang som er gradert i cm med 0-punktet i bakkeniv\xc3\xa5. Man kan enten ha en fast sn\xc3\xb8dybdem\xc3\xa5ler som settes i bakken f\xc3\xb8r frosten og denne st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 samme sted gjennom hele vinteren, eller man kan ha en l\xc3\xb8s m\xc3\xa5ler for \xc3\xa5 ta flere stikkpr\xc3\xb8ver innenfor et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 5x5 meter. L\xc3\xb8s m\xc3\xa5ler brukes s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der med skavler og ujevn sn\xc3\xb8overflate. Det tas da tre m\xc3\xa5linger og middelverdien av disse beregnes. _NEWLINE_Automatiske m\xc3\xa5lere _NEWLINE_P\xc3\xa5 automatiske v\xc3\xa6rstasjoner brukes en automatisk sn\xc3\xb8dybdem\xc3\xa5ler (akustisk avstandsm\xc3\xa5ler). M\xc3\xa5leren blir montert i en fast h\xc3\xb8yde over bakken, godt over den maksimale sn\xc3\xb8dybden. M\xc3\xa5leren sender en ultralydpuls som treffer sn\xc3\xb8dekket og reflekteres tilbake, som et ekkolodd. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten kan avstanden fra sensoren og ned til sn\xc3\xb8dekket beregnes. N\xc3\xa5r man i tillegg vet avstanden fra bakkeniv\xc3\xa5 og opp til m\xc3\xa5leren kan sn\xc3\xb8dybden beregnes.\n_START_SECTION_\nDyr og planter i sn\xc3\xb8en\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8 isolerer bakken noe som har spesielt stor betydning for vegetasjonen i h\xc3\xb8yden. Imidlertid m\xc3\xa5 planter som trives spesielt godt der sn\xc3\xb8en ligger dypt, men disse m\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den andre siden greie seg med en kortere vekstsesong. _NEWLINE_For lemen er sn\xc3\xb8en spesielt viktig, fordi omr\xc3\xa5det mellom bakken og sn\xc3\xb8en er dens tilholdssted om vinteren. Her f\xc3\xa5r den beskyttelse og mat, og i tillegg er vinterens dens viktigste periode for yngling. I de siste \xc3\xa5rene har en sett store v\xc3\xa6rforandringer med vekslende mildv\xc3\xa6r og kulde om vinteren. Dette f\xc3\xa5r sn\xc3\xb8en til \xc3\xa5 tine ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt bakken, og forholdene for sm\xc3\xa5gnagere som lemmen blir vanskeligere. Dette f\xc3\xa5r de store svingnignene i lemenpopulasjonene til \xc3\xa5 avta, noe som i neste omgang gir redusert f\xc3\xb8de for sjeldne rovfugler som ugler, v\xc3\xa5ker og falker.\n_START_SECTION_\nFordeler og ulemper\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8 har en isolerende effekt, som kan hindre at det setter seg tele i jorda, og kan med det verne avlinger mot kulden over sn\xc3\xb8dekket. Sn\xc3\xb8ens isolerende effekt kan ogs\xc3\xa5 berge liv, i d\xc3\xa5rlig v\xc3\xa6r kan en sn\xc3\xb8hule gi nok ly til at man kommer seg gjennom uv\xc3\xa6ret. _NEWLINE_Store mengder sn\xc3\xb8 kan derimot forstyrre infrastruktur og tjenester selv i regioner som er vant med sn\xc3\xb8. Trafikk kan bli forsinket, eller attp\xc3\xa5til stoppe helt opp. Grunninfrastruktur som elektrisitet og telefon kan bli satt ut av funksjon, spesielt dersom ledningene g\xc3\xa5r over bakken. Flere steder i verden har en definert s\xc3\xa5kalte sn\xc3\xb8dager (engelsk:snow day) der mye sn\xc3\xb8fall gj\xc3\xb8r at skolebarn ikke trenger \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skolen. Hvor mye som skal til for at slike dager varierer gjerne med hvor vanlig sn\xc3\xb8 i regionen._NEWLINE_Store mengder sn\xc3\xb8, og da spesielt i fjellomr\xc3\xa5der, kan f\xc3\xb8re til sn\xc3\xb8skred. Fare for sn\xc3\xb8skred oppst\xc3\xa5r ofte i forbindelse med store temperaturendringer n\xc3\xa5r l\xc3\xb8s og lett nysn\xc3\xb8 har lagt seg opp\xc3\xa5 eldre og hardere sn\xc3\xb8 eller skare. Sn\xc3\xb8skred er under slike forhold lett \xc3\xa5 utl\xc3\xb8se av skil\xc3\xb8pere._NEWLINE_N\xc3\xa5r sn\xc3\xb8en smelter om v\xc3\xa5ren, kan ogs\xc3\xa5 smeltevann f\xc3\xb8re til oversv\xc3\xb8mmelser langs elvel\xc3\xb8p. I tillegg kan store mengder sn\xc3\xb8 og is som fraktes nedover elver danne propper som tvinger elven ut over sine bredder. Slike propper kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc3\xb8deleggende for broer langs elvel\xc3\xb8pet.'