b"\n_START_ARTICLE_\nKarneval\n_START_PARAGRAPH_\nKarneval viser til ulike aktiviteter i perioden f\xc3\xb8r inngangen til fastetiden, 40 dager f\xc3\xb8r 1. p\xc3\xa5skedag. Karnevalet kan inneholde prosesjoner, maskerader, ball, musikk og fester innend\xc3\xb8rs og utend\xc3\xb8rs. Inngangen til karnevalperioden er vanligvis 11. november med opphold i romjulen, men det er ulikt hvor tydelig det markeres. Andre regner at karnevalsperioden begynner fra helligtrekongersdag. H\xc3\xb8ydepunktene legges til de to eller tre siste ukene f\xc3\xb8r fasten da mange land har en ukes skolefri (vinterferie i Norge kalles karnevalsferie i Nederland og Tyskland), med store prosesjoner eller operaball p\xc3\xa5 dagene f\xc3\xb8r fastelavn. Avslutningen er alltid p\xc3\xa5 fetetirsdag, med askeonsdag som den f\xc3\xb8rste dagen etter karnevalet. _NEWLINE_Karnevalstradisjonen st\xc3\xa5r sterkt i den romersk-katolske sf\xc3\xa6re, men karneval feires ogs\xc3\xa5 i ortodokse og protestantiske omr\xc3\xa5der, med store geografiske variasjoner. Hovedskillet g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 om det legges vekt p\xc3\xa5 gateparadene eller p\xc3\xa5 ball og maskerade, selv om elementer av utkledning og dans gjenfinnes i alle land som pleier tradisjonen. P\xc3\xa5 grunn av tilh\xc3\xb8righeten til p\xc3\xa5ske og faste, er det ingen karneval i tradisjonell forstand i land som ikke har innf\xc3\xb8rt kristendommen. _NEWLINE_Karnevalet er en folkelig fest som ikke har noen plass i liturgiske kalendrer eller kirke\xc3\xa5rsliturgier, og kalles noen ganger for den femte \xc3\xa5rstid. Det er heller ikke del av fastetiden. Dagene har antitetisk tilknytning til fastetiden ved sitt iboende budskap om den tilskyndende faste._NEWLINE_Karneval er et overskuddsfenomen, og ble av selvsagte \xc3\xa5rsaker ikke feiret under f\xc3\xb8rste og andre verdenskrig, under depresjonen i 1930-\xc3\xa5rene og s\xc3\xa5 videre. Tradisjonen fikk en knekk i mange land, slik at en generasjon av mennesker i Paris og Roma ikke har feiret karneval. Karnevalet i Venezia ble f\xc3\xb8rst gjenopptatt i 1979.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen til ordet \xc2\xabkarneval\xc2\xbb er uklart. En del mener det stammer fra italiensk carne- eller carnovale, fra latin carnem ('kj\xc3\xb8tt') + levare ('lette, l\xc3\xb8fte'), som betyr \xc2\xab\xc3\xa5 fjerne kj\xc3\xb8ttet\xc2\xbb. Det har ogs\xc3\xa5 blitt hevdet at det stammer fra de latinske ordene caro ('kj\xc3\xb8tt') og vale ('farvel'), med andre ord \xc2\xabfarvel til kj\xc3\xb8ttet\xc2\xbb. En tredje teori hevder at det stammer fra det latinske carrus navalis (\xc2\xabskipsvogn\xc2\xbb) som var en vogn som ble brukt i forbindelse med feiringen av den greske guden Apollon.\n_START_SECTION_\nFrankrike\n_START_PARAGRAPH_\nKarneval i Paris er et av verdens eldste, dokumentert tilbake til 1198 da biskopen av Paris Odon de Sully truet med \xc3\xa5 ekskommunisere deltagere i \xc2\xabLa Fete des Fous\xc2\xbb. Karl VI nedla forbud mot \xc3\xa5 la seg maskere den 15. mars 1399. Operaballet ble innstiftet ved kongelig dekret i 1715, og det var \xc3\xa5rlige operaball i Paris frem til 1903._NEWLINE_Tradisjonen med Operaball har v\xc3\xa6rt frav\xc3\xa6rende i Paris mesteparten av det 20. \xc3\xa5rhundre._NEWLINE_Konfetti ble f\xc3\xb8rste gang lansert ved karnevalet i Paris i 1891, og \xc3\xa5ret etter lanserte de serpentiner._NEWLINE_Karneval i Nice er f\xc3\xb8rst beskrevet av Charles d'Anjou i 1294.\n_START_SECTION_\nItalia\n_START_PARAGRAPH_\nKarnevalet i Venezia er det eldste dokumenterte karnevalet i verden, f\xc3\xb8rst nevnt i 1162. _NEWLINE_Venezia ble del av \xc3\x98sterrike da Napoleon skrev Campo Formio avtalen 17.oktober 1797, og etter \xc3\xb8sterrikerne inntok byen 18. januar 1798 stanset karnevalsfeiringen i Venezia. _NEWLINE_Det ble arrangert enkeltmarkeringer-private fester, men tradisjonen med karneval i Venezia ble f\xc3\xb8rst gjenopptatt rundt 180 \xc3\xa5r senere i 1979._NEWLINE__NEWLINE_Karnevalet i Roma ble bes\xc3\xb8kt av norske kunstnere p\xc3\xa5 1800-tallet.\n_START_SECTION_\nKarneval i Christiania og Oslo 1838-1956\n_START_PARAGRAPH_\nI Oslo (Christiania) var det \xc3\xa5rlige karneval med ball p\xc3\xa5 1800-tallet. Selskabet av den 28. december 1838, senere omd\xc3\xb8pt til Balselskabet Foreningen, arrangerte \xc3\xa5rlige ball i karnevalsperioden og ble ikke oppl\xc3\xb8st f\xc3\xb8r i 1956._NEWLINE_Studentene ved Universitetet arrangerte karnevalsfester i Gamle Logen fra 1853. Ti \xc3\xa5r senere startet Kunstnerforeningen \xc3\xa5rlige karnevalsfeiringer (f\xc3\xb8rste gang 26. februar 1863). B\xc3\xa5de Edvard Grieg og Johan Svendsen skrev egne komposisjoner tilegnet karnevalet (Grieg fra Karnevalet Op. 19 nr 3 1863, Norsk Kunstnerkarneval av Johan Svendsen Op 14 1874, Svendsens Festpolonese Op 12, 1873, Karneval i Paris 1872)._NEWLINE_I 1914 var hele 1 200 deltagere i Gamle Logens store sal. Etter 1919 ble karneval avholdt p\xc3\xa5 Grand hotell. Karnevalet i 1931 var p\xc3\xa5 Bristol, og i 1932 var det tilbake p\xc3\xa5 Grand med tema \xc2\xabKongressen danser\xc2\xbb. I den nye krisetid p\xc3\xa5 1930-tallet sluknet karnevalsgleden.\n_START_SECTION_\nOslo-karneval 1983-1986\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene 1983-1986 ble det gjennomf\xc3\xb8rt et Oslo-karneval, rundt m\xc3\xa5nedsskiftet mai-juni (alts\xc3\xa5 ikke 40 dager f\xc3\xb8r 1. p\xc3\xa5skedag). Dette var i form og innhold en pastisj av karnevalsopptog i S\xc3\xb8r-Amerika, og fremmed for nordeuropeiske karnevalstradisjoner. P\xc3\xa5 grunn av fyll og spetakkel ble arrangementet deretter avviklet.\n_START_SECTION_\nKarneval og T\xc3\xa5rnseilernes Operaball 1988-\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 1988 har foreningen T\xc3\xa5rnseilerne laget \xc3\xa5rlige operaball i Gamle Logen, med musikk, prosesjon og maskerade i den historiske karnevalstradisjonen. Fra 2014 har det v\xc3\xa6rt det Aulakonsert, med opptog fra Universitetsplassen gjennom Oslos gater med kostymer, hester, fakler, sjongl\xc3\xb8rer og musikere. Polonese og musikk fra karneval blir spilt fra klokkespill i R\xc3\xa5dhust\xc3\xa5rnet og Oslo Domkirke over Karl Johan og Stortorvet. I 2016 gikk prosesjonen for f\xc3\xb8rste gang ned Karl Johans gate til Gamle Logen til opptredener med dans og Oslo Symfoniorkester.\n_START_SECTION_\nTyskland og \xc3\x98sterrike\n_START_PARAGRAPH_\nTysklands katolske omr\xc3\xa5der har lange tradisjoner for karnevalsfeiring. Dette gjelder s\xc3\xa6rskilt de vestlige delene (Nordrhein-Westfalen og Rheinland-Pfalz) som er kjent for karnevalsfeiringer med parader eller kostymeball. Selv om denne feiringen fordeler seg p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de sm\xc3\xa5 og store byer, er det f\xc3\xb8rst og fremst K\xc3\xb6ln, D\xc3\xbcsseldorf, Aachen, Mainz og Bonn som har store karnevalsfeiringer. I Bayern og \xc3\x98sterrike kalles karneval for Fasching og den feires s\xc3\xa6rlig i M\xc3\xbcnchen og Wien. I de s\xc3\xb8rvestre omr\xc3\xa5dene, f.eks. i Freiburg im Breisgau og i Rottweil feires Fastnet, med b\xc3\xa5l og skumle kostymer._NEWLINE_I Rheinland-Pfalz, som er det mest typiske karnevalsomr\xc3\xa5det, ble karnevalet opprinnelig feiret for \xc3\xa5 markere anti-pr\xc3\xb8yssiske eller anti-franske synspunkter. Dette skjedde gjennom parodier og andre ableg\xc3\xb8yer. Det mer moderne karnevalet startet i 1823 da det ble dannet en karnevalsklubb i K\xc3\xb6ln. Senere fulgte andre karnevalsklubber etter. I dag er alle karnevalsklubbene forent i det tyske karnevalsforbundet.\n_START_SECTION_\nNederland\n_START_PARAGRAPH_\nKarneval i Nederland feires hovedsakelig i de s\xc3\xb8rlige, opprinnelig katolske delene av landet, fra s\xc3\xb8ndag til tirsdag. Den siste dagen i karnevalet er her kjent under navnet Vastenavond som betyr \xc2\xabFastekveld\xc2\xbb og er relatert til ordet fastelavn. Det eldste karnevalet i landet feires i den provinsene Noord Brabant og Limburg.\n_START_SECTION_\nSpania\n_START_PARAGRAPH_\nKarnevalet i byen Santa Cruz de Tenerife i Spania regnes n\xc3\xa5 som det nest st\xc3\xb8rste i verden. Karnevalet i C\xc3\xa1diz i Spania har ogs\xc3\xa5 vokst, med stadig flere deltakere.\n_START_SECTION_\nBrasil\n_START_PARAGRAPH_\nFeiringen av karneval i Brasil ble innf\xc3\xb8rt av portugisere som tok med seg sin karnevalstradisjon med ball og prosesjoner. I m\xc3\xb8te med regionens klima og folkeslag har feiringen utviklet seg, med karnevalet i Rio som det mest kjente. Det er ogs\xc3\xa5 regionale forskjeller i m\xc3\xa5ten karnevalet feires p\xc3\xa5. Til tross for sitt katolske opphav, er ikke karnevalet i Brasil noen utpreget religi\xc3\xb8s feiring._NEWLINE_Opprinnelsen til feiringen var antakelig feiringen entrudo' (fra latin Introito). I denne feiringen kastet og sprutet man vann og andre ting p\xc3\xa5 hverandre. Denne feiringen ble forbudt p\xc3\xa5 midten av 1800-tallet, da den ble ansett som voldelig. Til tross for dette forbudet fortsatte man \xc3\xa5 feire entrudo._NEWLINE_Utover 1800-tallet var det \xc3\xa5rlige karnevalsopptog i Rio de Janeiro. Disse opptogene ble kalt cord\xc3\xb5es og besto av folk som spilte musikk og danset i gatene. Disse cord\xc3\xb5ene anses \xc3\xa5 v\xc3\xa6re forl\xc3\xb8pere for de moderne sambaskolene._NEWLINE_I dag kalles disse opptogene for blocos (blokk) og er noen av de mest markante innslagene i det brasilianske karnevalet. Her vil folk ha kostymer som kretser rundt et gitt tema hvor hver sambaskole vil velge sitt eget tema. Skolene vil deretter paradere foran et dommerpanel inne p\xc3\xa5 et eget stadion, Sambodromen._NEWLINE_I den nord\xc3\xb8stlige regionen i Brasil skjer feiringen p\xc3\xa5 en litt annen m\xc3\xa5te. Her er karnevalsopptoget ledet av en trio el\xc3\xa9trico som er en lastebil eller minibuss med store h\xc3\xb8yttalere. Man kan enten bruke musikk fra plater eller det er et band som fremf\xc3\xb8rer musikksjangre som frevo, ax\xc3\xa9 og maracatu. Den mest kjente karnevalsfeiringen i nord\xc3\xb8st er antakelig den som skjer i Olinda utenfor Recife.\n_START_SECTION_\nMexico\n_START_PARAGRAPH_\nKarneval feires i mange byer i Mexico, men det st\xc3\xb8rste og mest livlige karnevalet feires i kystbyen Veracruz. Befolkningen her har et tydelige afrikansk innslag, noe som h\xc3\xb8res p\xc3\xa5 rytmene i folkemusikken Son Jarocho. Parader, dans i gatene og rikelig med drikke er ingrediensene i denne folkefesten.\n_START_SECTION_\nNew Orleans\n_START_PARAGRAPH_\nDe franske tradisjonene i New Orleans har gitt opphav til feiringen av Mardi Gras._NEWLINE_Mardi Gras er i en rekke katolske land navn p\xc3\xa5 den siste dagen f\xc3\xb8r fastetiden. Mardi Gras blir mange steder feiret med karnevalsopptog og andre festligheter som ofte strekker seg over tre dager og n\xc3\xa5r h\xc3\xb8ydepunktet p\xc3\xa5 tirsdagen. Har noen steder blitt en omfattende folkefest og turistattraksjon, f.eks. i New Orleans.\n_START_SECTION_\nTrinidad\n_START_PARAGRAPH_\nKarnevalet p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Trinidad er preget av rytmene fra steel-band."