b'\n_START_ARTICLE_\nIfigeneia i taurernes land\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r handlingen i stykket begynner har Ifigeneia som barn s\xc3\xa5vidt sluppet fra det med livet i behold da faren Agamemnon skulle ofre henne til gudinnen Artemis f\xc3\xb8r han f\xc3\xb8rte grekernes h\xc3\xa6r mot Troja, en historie som forfatteren senere skildrer i dramaet Ifigeneia i Aulis (ca 408/406 f.Kr.). Artemis redder Ifigeneia fra alteret i siste liten, ved \xc3\xa5 bytte henne ut med en hjort. Ifigeneia vokser opp som prestinne i Artemistemplet i det fremmede landet Tauris (dagens Krim), mens familien tror at hun er d\xc3\xb8d. Da Agamemnon kom tilbake fra Troja til sin kongeborg i Mykene ble han drept av sin kone Klytaimnestra og hennes elsker Aigisthos. Ifigeneias bror Orestes dreper s\xc3\xa5 moren og Aigisthos som hevn for deres drap p\xc3\xa5 faren. Orestes forf\xc3\xb8lges av erinyene (hevngudinnene) som vil ta ham til d\xc3\xb8dsriket (Hades) for moderdrapet.\n_START_SECTION_\nHandlingen\n_START_PARAGRAPH_\nIfigeneia \xc3\xa5pner med en monolog hvor hun forklarer bakgrunnen. Orestes har f\xc3\xa5tt i oppdrag fra gudene \xc3\xa5 dra til Tauris for \xc3\xa5 hente den hellige Artemis-statuen i templet der og bringe det til Athen. Orestes og vennen Pylades kommer som fremmede til Tauris, hvor de blir tatt til fange, og de skal ofres i regi av Ifigeneia. De fremstilles for prestinnen uten at de selv vet at de er s\xc3\xb8sken. Underveis i samtalen blir de klar over at de er s\xc3\xb8sken, og Ifigeneia r\xc3\xb8mmer med dem. Kongen i Tauris, Toas el. Thoas, vil sette etter dem, men han f\xc3\xa5r en \xc3\xa5penbaring fra gudinnen Athene om \xc3\xa5 la flyktningene dra og bringe med seg gudebildet som de har stj\xc3\xa5let til Athen.\n_START_SECTION_\nAndre versjoner\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Wolfgang von Goethe skrev sin versjon av dramaet i 1779 (Iphigenie auf Tauris), og Christoph Willibald Gluck laget en opera over stoffet samme \xc3\xa5r (Iphig\xc3\xa9nie en Tauride).'