b'\n_START_ARTICLE_\nKrag-J\xc3\xb8rgensen\n_START_SECTION_\nOm v\xc3\xa5penet\n_START_PARAGRAPH_\nKrag-J\xc3\xb8rgensens gev\xc3\xa6r var i sin tid et topp moderne og meget vel ansett arm\xc3\xa9gev\xc3\xa6r. Vekten uten bajonett er 4,0\xc2\xa0kg, og patronene veier 23,45 g. V\xc3\xa5penet har fem patroner i magasinet og ett i kammeret, og sikteinndeling inntil 2200 meter._NEWLINE_Magasinet er internt og ligger til h\xc3\xb8yre for kammeret. Magasinet kan etterfylles ved \xc3\xa5 \xc3\xa5pne et lokk p\xc3\xa5 siden. En fordel ved magasinl\xc3\xb8sningen er at man kan fylle p\xc3\xa5 ammunisjon uten \xc3\xa5 \xc3\xa5pne sluttstykket. Ladingen av magasinet er hurtig og enkel, noe som blant annet f\xc3\xb8rte til at Krag-J\xc3\xb8rgensen-gev\xc3\xa6ret utmerket seg i hurtigskytingskonkurranser.\n_START_SECTION_\nForhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutten av 1860-\xc3\xa5rene ble arm\xc3\xa9gev\xc3\xa6ret betydelig utviklet for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre skuddtakt og bedre treffsikkerhet. Oppfinnelser som metallpatroner og bedre baklademekanismer \xc3\xb8kte ildhastigheten, mens patroner med sterkere kruttladning ga flatere prosjektilbane og bedre treffsikkerhet. Spesielt etter den fransk-pr\xc3\xb8yssiske krig i 1870\xe2\x80\x931871 ble mange nye gev\xc3\xa6rkonstruksjoner lansert.\n_START_SECTION_\nKrag-J\xc3\xb8rgensen i norsk tjeneste\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om Norge hadde antatt Jarmanngev\xc3\xa6ret som hovedv\xc3\xa5pen i 1884, ble det snart klart at dette i beste fall var en midlertidig l\xc3\xb8sning. Krag-J\xc3\xb8rgensens gev\xc3\xa6r ble brukt som hovedv\xc3\xa5pen i det norske forsvaret fra 1894 og frem til invasjonen i 1940. En tysk dagbok fra aprildagene 1940 skal ogs\xc3\xa5 fortelle at de norske soldatene var sv\xc3\xa6rt dyktige til \xc3\xa5 h\xc3\xa5ndtere sitt v\xc3\xa5pen.\n_START_SECTION_\nKrag-J\xc3\xb8rgensen i amerikansk og dansk tjeneste\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1892 og i en kort periode p\xc3\xa5 bare ni \xc3\xa5r, ble Krag-J\xc3\xb8rgensens gev\xc3\xa6r brukt som standardgev\xc3\xa6r i den amerikanske h\xc3\xa6r. \xc2\xabKragen\xc2\xbb ble plukket ut som det beste blant 27 andre v\xc3\xa5pen og satt i lisensproduksjon ved Springfield-fabrikkene under navnet US Magazine Rifle, Model 1892. Kaptein R.N.Petersen var Krag-J\xc3\xb8rgensens norske representant i USA ved innf\xc3\xb8ringen. Han fikk Krag-J\xc3\xb8rgensen-gev\xc3\xa6ret med i konkurransen om \xc3\xa5 bli det nye amerikanske v\xc3\xa5penet. Norskf\xc3\xb8dte advokat August Reymert st\xc3\xb8ttet angivelig selskapet juridisk, og brukte blant annet Knute Nelson og andre innflytelsesrike menn. Nesten en halv million gev\xc3\xa6rer og karabiner ble produsert fra ca. 1894 til 1904._NEWLINE_Patronen amerikanerne valgte til sitt Krag-gev\xc3\xa6r var .30-40 Krag. Denne hadde en rand rundt hylsehodet med st\xc3\xb8rre diameter enn hylsekroppen, noe som ikke passet godt med Kragens magasinl\xc3\xb8sning og gjorde fyllingen av magasinet mer tidkrevende enn \xc3\xb8nskelig. Gev\xc3\xa6ret ble i hovedsak utrangert da den amerikanske h\xc3\xa6ren gikk over til Springfield M1903 med rillepatronen .30-06, men var i bruk blant annet i vakttjeneste frem til andre verdenskrig. F\xc3\xb8r v\xc3\xa5penet ble antatt av den amerikanske h\xc3\xa6ren, var det imidlertid i bruk i den danske h\xc3\xa6ren.\n_START_SECTION_\nTreffpunktsendring\n_START_PARAGRAPH_\nAlle l\xc3\xa5semekanismene i l\xc3\xa5skassen til Krag ligger i klokke tre- til seks-posisjon, og er dermed anbragt asymmetrisk. Dette gj\xc3\xb8r l\xc3\xa5smekanismen noe svakere og mer utsatt for treffpunktsendring. Den dedikerte l\xc3\xa5seklakken er plassert fremme p\xc3\xa5 sluttstykkehodet, og i tillegg er det en ekstra l\xc3\xa5seklakk langsg\xc3\xa5ende sluttstykket. Med sluttstykket i l\xc3\xa5st posisjon vil hoved-l\xc3\xa5seklakken v\xc3\xa6re posisjonert p\xc3\xa5 undersiden klokka seks, og den ekstra l\xc3\xa5seklakken p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yre side i litt over klokka tre-posisjon. Vinkelen mellom de to l\xc3\xa5seklakkene er faktisk under 90\xc2\xb0. Heverarmen fungerer som i likhet p\xc3\xa5 de fleste andre boltrifler som en ekstra sikkerhet, men ogs\xc3\xa5 denne ligger p\xc3\xa5 linje med den langsg\xc3\xa5ende l\xc3\xa5seklakken._NEWLINE_Med Krag ble det ofte observert at treffpunktet ble flyttet til venstre og opp dersom man skj\xc3\xb8t ute i regnv\xc3\xa6r slik at gev\xc3\xa6r og ammunisjon ble v\xc3\xa5tt, eller dersom det var olje i kammeret. Problemet var erfaringsmessig st\xc3\xb8rst med tunge (tykke) l\xc3\xb8p som ble brukt til konkurranseskyting. Fenomenet skyldes at mindre friksjon mellom den avfyrte patronen og kammeret gj\xc3\xb8r at mer av kraften fra rekylen g\xc3\xa5r mot sluttstykkehodet, som da vrir seg til siden. Med t\xc3\xb8rt kammer og t\xc3\xb8rr patron vil det v\xc3\xa6re god friksjon mot kammerveggene og fenomenet er  knapt merkbart. Treffpunktsendring grunnet endret kammerfriksjon kan ogs\xc3\xa5 observeres p\xc3\xa5 rifler med symmetrisk l\xc3\xa5sing dersom l\xc3\xa5seklakkene ikke griper likt, men er mer tydelig p\xc3\xa5 Krag grunnet den asymmetriske l\xc3\xa5singen uten festepunkt p\xc3\xa5 venstre side.\n_START_SECTION_\nMagasinmating\n_START_PARAGRAPH_\nFor at matingen i det innvendige magasinet skal fungere p\xc3\xa5litelig m\xc3\xa5 den totale patronlengden hverken v\xc3\xa6re for kort eller lang. Med korte 6,5x55-patroner (som rekruttammunisjon) kan man risikere at bare de 2-3 f\xc3\xb8rste patronene vil mate, mens resten vil st\xc3\xa5 fast p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5 i magasinet. For lange patroner vil derimot subbe i forkanten av magasinet slik at tilbringerfj\xc3\xa6ren ikke klarer \xc3\xa5 f\xc3\xb8re patronen inn i kammeret.\n_START_SECTION_\nModerne ammunisjon\n_START_PARAGRAPH_\nDet er generelt ikke anbefalt \xc3\xa5 skyte hvilken som helst moderne 6,5x55-ammunisjon i Krag, og det finnes egnet ferdigammunisjon \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pt som trygt kan brukes i Krag og ofte bruker tyngre kuler og tregere krutt. Selv om den statiske styrken til Krag-l\xc3\xa5skassen er kraftig nok til \xc3\xa5 st\xc3\xa5 imot kraftige ladninger, kan l\xc3\xa5skassen over tid bli utmattet og det kan oppst\xc3\xa5 sprekker p\xc3\xa5 spesielt to utsatte punkter. Det ene utsatte punktet er et utstikk som hjelpefj\xc3\xa6ren til utdrageren trykker mot. Dette utstikket finnes b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Kongsberg- og Steyr-kasser, men ble tatt bort p\xc3\xa5 Kongsberg M1912 karabinkassene. Det andre utsatte stedet er det skarpe hj\xc3\xb8rnet p\xc3\xa5 Kongsberg-kassene, hvor Steyr-kassene har en mer stressavlastende radius. Denne radiusen ble etterhvert kopiert p\xc3\xa5 Kongsberg sine senere l\xc3\xa5skasser. Med dagens kunnskap om utmatting samt erfaring fra bruk med Krag uten hjelpefj\xc3\xa6r, kunne l\xc3\xa5skassene med enkle grep v\xc3\xa6rt produsert p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te som ville redusert spenningskonsentrasjonene og dermed \xc3\xb8kt levetiden mot utmatting._NEWLINE_I tillegg har mange av gev\xc3\xa6rene blitt skutt med utallige skudd over flere \xc3\xa5r med konkurranseskyting, og tilstanden kan ofte v\xc3\xa6re uklar med mindre en b\xc3\xb8rsemaker har vurdert riflen. Farene for utmatting og slitasje har f\xc3\xb8rt til at kraftige ladninger som kan brukes i Mauser 98/ Kongsberg M67 og mer moderne v\xc3\xa5pen ikke anbefales benyttet i Krag-J\xc3\xb8rgensen.'