b'\n_START_ARTICLE_\nSvartbj\xc3\xb8rn\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nSvartbj\xc3\xb8rnen, som f\xc3\xb8rst ble beskrevet av Peter Simon Pallas i 1780, er den minste av de nordamerikanske bj\xc3\xb8rneartene. Den varierer allikevel mye i st\xc3\xb8rrelse og kan kalles en middels stor til stor bj\xc3\xb8rn. Hannbj\xc3\xb8rner veier normalt omkring 81,8-90,9 kg om v\xc3\xa5ren i Alaska. Utover sommeren og h\xc3\xb8sten legger de p\xc3\xa5 seg, slik at en hanne gjerne veier omkring 20\xc2\xa0% mer p\xc3\xa5 h\xc3\xb8stparten. Kroppslengden, m\xc3\xa5lt fra snutespissen til haleroten, er normalt 140-200 cm hos hanner og 120-160 cm hos binner.  I ekstreme tilfeller kan hanner variere i vekt fra 47-409 kg, mens binna varierer fra 39-236 kg . Halen er ca. 8-14 cm lang.. _NEWLINE_Svartbj\xc3\xb8rnen er ikke alltid sort, men de fleste bj\xc3\xb8rnene er m\xc3\xb8rke. Noen individer kan ha et tydelig brunskj\xc3\xa6r, mens andre er s\xc3\xa5 brune at de kan v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 skille fra en brunbj\xc3\xb8rn p\xc3\xa5 fargen. Det finnes ogs\xc3\xa5 r\xc3\xb8dbrune og lysebrune varianter, herunder kanelbj\xc3\xb8rn og blond bj\xc3\xb8rn. I omr\xc3\xa5det mellom Britisk Columbia i Canada og Minnesota i USA finnes det ogs\xc3\xa5 bj\xc3\xb8rner som er n\xc3\xa6rmest helt hvite._NEWLINE_Fossile funn indikerer at svartbj\xc3\xb8rnen har eksistert i Amerika i mer en 3 millioner \xc3\xa5r, i motsetning til brunbj\xc3\xb8rnen som trolig innvandret fra Russland via Beringstredet for bare 40\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Studier med mtDNA indikerer at underarter av svartbj\xc3\xb8rn som finnes langs stillehavskysten (7 underarter er beskrevet, men forholdet mellom disse vet man ikke nok om per i dag) ble isolert fra innlandsbj\xc3\xb8rnene for omkring 350\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Kermodebj\xc3\xb8rnen (U. a. kermodei) er en slik underart. Den oppsto trolig etter siste istid. Omkring hver tiende kermodebj\xc3\xb8rn i Great Bear Rainforest (British Columbia, Canada) er hvite, men det skyldes ikke albinisme. P\xc3\xa5 noen av \xc3\xb8yene utenfor stillehavskysten av Canada kan andelen hvite bj\xc3\xb8rner v\xc3\xa6re over 25 prosent.\n_START_SECTION_\nHabitat og geografisk spredning\n_START_PARAGRAPH_\nMan finner ofte svartbj\xc3\xb8rn i ulendt og ufremkommelig terreng med tett undervegetasjon, helt opp i h\xc3\xb8yder p\xc3\xa5 mellom 900-3\xc2\xa0000\xc2\xa0moh. Krattskog og skogomr\xc3\xa5der er mest typisk for denne bj\xc3\xb8rnen, som av og til ogs\xc3\xa5 er \xc3\xa5 se i mer \xc3\xa5pent terreng. Langs stillehavskysten finner man den ogs\xc3\xa5 i mer sumplignende str\xc3\xb8k._NEWLINE_Amerikansk svartbj\xc3\xb8rn, som er den mest tallrike av alle bj\xc3\xb8rnearter, finnes helt opp mot tregrensen til arktiske str\xc3\xb8k i Alaska og Canada, i store deler (40 stater + Alaska) av resten av USA og s\xc3\xb8rover mot de sentrale delene av Mexico. Mange steder finner man svartbj\xc3\xb8rn helt inn i forstedene til byene, der de ofte roter omkring i s\xc3\xb8ppelkasser og konteinere som inneholder matavfall. Store avfallsplasser virker ogs\xc3\xa5 som en magnet p\xc3\xa5 svartbj\xc3\xb8rn._NEWLINE_Bestandstallet er usikkert, men estimeres \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mellom 600\xc2\xa0000-1\xc2\xa0000\xc2\xa0000 dyr totalt. I 1994\xe2\x80\x931995 ble den kanadiske populasjonen estimert \xc3\xa5 v\xc3\xa6re omkring 359\xc2\xa0000-373\xc2\xa0000 dyr, mens antallet i USA i 1994 ble estimert \xc3\xa5 v\xc3\xa6re omkring 307\xc2\xa0000-332\xc2\xa0000 dyr, eksklusiv S\xc3\xb8r-Dakota og Wyoming. Populasjonene i Nord-Amerika er stabile med en \xc3\xb8kende tendens, noe som kan tale for at antallet dyr er st\xc3\xb8rre enn tidligere antatt. Faktisk er antallet svartbj\xc3\xb8rner h\xc3\xb8yere idag enn da nybyggerne kom til Amerika, selv om arten kun bruker 60 prosent av det omr\xc3\xa5det den hadde den gang. Antallet dyr i Mexico er usikkert, men i de senere \xc3\xa5r har svartbj\xc3\xb8rnen gjennopptatt noen av sine gamle forlatte omr\xc3\xa5der i USA. Det finnes ogs\xc3\xa5 rapporter som tyder p\xc3\xa5 at svartbj\xc3\xb8rnbestanden er i en viss ekspansjon, og mange delstater i USA har innf\xc3\xb8rt jakt p\xc3\xa5 arten. I 1997 estimerte North American Black Bear Report at antallet svartbj\xc3\xb8rner i USA og Canada tilsammen utgjorde mellom 739\xc2\xa0900 og 987\xc2\xa0500 dyr.\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nSvartbj\xc3\xb8rnen er for det meste demringsaktiv, men sesong og matvaner kan tidvis endre p\xc3\xa5 dette. Der avfall og rester etter mennesker er tilgjengelig, kan denne bj\xc3\xb8rnen bli b\xc3\xa5de d\xc3\xb8gnaktiv og nattaktiv. Den har opportunistiske matvaner og spiser alt den m\xc3\xa5tte komme over._NEWLINE_Svartbj\xc3\xb8rnen er (som brunbj\xc3\xb8rnen) normalt solit\xc3\xa6r, unntatt n\xc3\xa5r binna har valper, i paringstiden og under st\xc3\xb8rre etegilder der det finnes mat nok \xc3\xa5 dele p\xc3\xa5. Hannens territorium er gjerne stort nok til at det dekker flere binner, som etablerer mindre territorier._NEWLINE_Svartbj\xc3\xb8rner er ofte skye overfor mennesker, men de er gjerne nysgjerrige og utforskende av natur. P\xc3\xa5 dagtid hviler den gjerne i skjul, som regel i ei naturlig grop der vegetasjon gir den god dekning. Det er kjent at svartbj\xc3\xb8rn har ekstraordin\xc3\xa6rt gode navigeringsevner, men man vet sv\xc3\xa6rt lite om hvordan denne egenskapen fungerer. Svartbj\xc3\xb8rn kan virke dorsk og treg p\xc3\xa5 grunn av sin eiendommelige subbete gangart (bj\xc3\xb8rner er s\xc3\xa5legjengere), men den kan akselerere til en topphastighet p\xc3\xa5 omkring 55\xc2\xa0km/t p\xc3\xa5 et \xc3\xb8yeblikk. De er ogs\xc3\xa5 gode klatrere (motsatt voksne brunbj\xc3\xb8rner) og sv\xc3\xb8mmere. I likhet med brunbj\xc3\xb8rnen ligger de fleste svartbj\xc3\xb8rner i hi om vinteren, men p\xc3\xa5 steder med mer temperert klima hender det at bj\xc3\xb8rnen dropper vinters\xc3\xb8vnen, eller ligger kun kort tid i hiet._NEWLINE_Overfor mennesker vil en svartbj\xc3\xb8rn normalt ikke ha samme tendenser som en brunbj\xc3\xb8rn. De fleste angrep fra brunbj\xc3\xb8rn kommer f\xc3\xb8rst etter at den har gitt en rekke advarsler, selv om binner kan angripe momentant om man kommer mellom henne og eventuelle unger. Svartbj\xc3\xb8rnen, derimot, kan angripe uten n\xc3\xa6rmere varsel, fordi den gjerne ser p\xc3\xa5 mennesker som et bytte. Som menneske er det dessuten lett \xc3\xa5 la seg forvirre av den avslappende og slepende holdningen hos svartbj\xc3\xb8rn, men angrep kan skje lynraskt. Svarbj\xc3\xb8rnbinner har derimot ikke den samme tendens til \xc3\xa5 angripe om en kommer mellom henne og ungene._NEWLINE_Hvor mange mennesker som er drept av bj\xc3\xb8rn i Nord-Amerika, vet man ikke, men fra januar 2000 til april 2006 mistet minst 17 mennesker livet. Tolv av disse skjedde etter angrep fra svartbj\xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nReproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nParringstiden varierer noe, men det er vanligvis h\xc3\xb8ysesong mellom juni og midten av juli m\xc3\xa5ned. Binna er i brunst i hele parringstiden, inntil hun har parret seg. Ogs\xc3\xa5 svartbj\xc3\xb8rn har embryonisk diapause, noe som betyr at det befruktede egget ikke blir plassert i livmoren f\xc3\xb8r binna er trygg p\xc3\xa5 at hun har nok energi til \xc3\xa5 klare vinters\xc3\xb8vnen og den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende f\xc3\xb8dselen og dieperioden fram mot neste v\xc3\xa5r. Hun kan ogs\xc3\xa5 velge ikke \xc3\xa5 bli gravid dersom fettreservene ikke er store nok._NEWLINE_Drektige binner f\xc3\xb8der gjerne ca. 220 dager etter parringen, men dette kan variere p\xc3\xa5 grunn av diapausen. Selve drektighetstiden er ca. 10 uker. Hun f\xc3\xb8der kullet i januar-februar, mens hun sover. Antallet valper varierer fra 1-5, men 2-3 er mest normalt. Valpene veier kun 200-450 gram n\xc3\xa5r de blir f\xc3\xb8dt, noe som utgj\xc3\xb8r de minste av alle valper i forhold til st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 binna. De er n\xc3\xa6rmest nakne og blinde. Valpene blir i hiet med den sovende mora fram til v\xc3\xa5ren, mens de dier henne. N\xc3\xa5r familien dukker opp p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten veier gjerne valpene omkring 2\xe2\x80\x935\xc2\xa0kg. Valpene blir avvendt n\xc3\xa5r de er ca. 6-8 m\xc3\xa5neder gamle, men de forblir sammen med mora til de blir omkring 17 m\xc3\xa5neder gamle. P\xc3\xa5 denne tiden kommer binna i brunst igjen, og jager vekk avkommet fra territoriet. P\xc3\xa5 denne tiden veier ungene normalt 7\xe2\x80\x9349\xc2\xa0kg, avhengig av hvordan mattilgangen har v\xc3\xa6rt._NEWLINE_Binnene blir kj\xc3\xb8nnsmodne n\xc3\xa5r de er 2-9 \xc3\xa5r gamle og har normalt et kull med valper hvert andre \xc3\xa5r. Hannene blir kj\xc3\xb8nnsmodne n\xc3\xa5r de er 3-4 \xc3\xa5r, men de fortsetter \xc3\xa5 vokse til de er 10-12 \xc3\xa5r gamle. Da er de  store nok til \xc3\xa5 kunne dominere andre hannbj\xc3\xb8rner, uten \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte sloss. Hanner bidrar ikke direkte med oppfostringen av ungene, men de bidrar indirekte gjennom \xc3\xa5 regulere tilgjengeligheten for andre hanner i sitt territorium. Slik sett blir det mer mat \xc3\xa5 dele p\xc3\xa5 for ungene._NEWLINE_I vill tilstand kan svartbj\xc3\xb8rner leve til de blir omkring 30 \xc3\xa5r gamle, men det er mer vanlig at de ikke blir eldre enn ca. 10 \xc3\xa5r. \xc3\x85rsaken til dette skyldes i all vesentlighet menneskelig aktivitet. Mer enn 90% av alle d\xc3\xb8dsfall etter at bj\xc3\xb8rnen har fylt 18 m\xc3\xa5neder skyldes at den har blitt enten skutt, fanget i en felle, p\xc3\xa5kj\xc3\xb8rt av et motorkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y, eller drept som f\xc3\xb8lge av annen menneskelig p\xc3\xa5virkning.\n_START_SECTION_\nMatvaner\n_START_PARAGRAPH_\nKostholdet varierer gjennom sesongen, og best\xc3\xa5r av gress, urter, b\xc3\xa6r (s\xc3\xa6rlig bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r), fisk,  insekter (som maur og biller), kadavere og resteavfall etter mennesker._NEWLINE_P\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten best\xc3\xa5r kostholdet som oftest av ulike gress og urter, mens det om sommeren gjerne best\xc3\xa5r av myke n\xc3\xb8tter og frukter. Utover h\xc3\xb8sten spiser den gjerne en blanding av myke og harde n\xc3\xb8tter. Kun en liten andel av kostholdet er animalsk, og da helst i form av ulike insekter. Svartbj\xc3\xb8rner er ikke aktive jegere og spiser kun andre dyr om anledningen byr seg. Virveldyr fort\xc3\xa6res helst i form av kadavere. Det er ogs\xc3\xa5 kjent at svartbj\xc3\xb8rn stjeler fisk som fiskere har hengt til t\xc3\xb8rking._NEWLINE_En typisk svartbj\xc3\xb8rdiett har h\xc3\xb8ye verdier av karbohydrater, men lave protein- og fettverdier. Om de kan velge foretrekker svartbj\xc3\xb8rnen mat med mye protein og fett, noe som har resultert i deres tilb\xc3\xb8yelighet til \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke campingplasser og turister i sin s\xc3\xb8ken etter mat. Bj\xc3\xb8rner som har et protein- og fettrikt kosthold blir st\xc3\xb8rre og mer fruktbare enn andre bj\xc3\xb8rner. Det har imidlertid blitt et problem at svartbj\xc3\xb8rner i visse omr\xc3\xa5der har mistet sin naturlige respekt for mennesker.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nSvartbj\xc3\xb8rn har alltid v\xc3\xa6rt jaktet p\xc3\xa5 av mennesker, b\xc3\xa5de som trof\xc3\xa9 og for \xc3\xa5 utnytte den som en ressurs i kl\xc3\xa6r, tepper, sko og mat. I Nord-Amerika drepes det \xc3\xa5rlig omkring 30\xc2\xa0000 svartbj\xc3\xb8rner, men det er relativt f\xc3\xa5 skinn som kommer p\xc3\xa5 markedet. Dette skyldes b\xc3\xa5de offentlige reguleringer og et sviktende marked for svartbj\xc3\xb8rnskinn._NEWLINE_ En av de st\xc3\xb8rste svartbj\xc3\xb8rner som noen gang er skutt veide 391,4\xc2\xa0kg (864 pund). Hannen ble skutt i 2003 i Dingman Township, Pike County, Pennsylvania, av Doug Kristiansen fra Milford. Skallen m\xc3\xa5lte 57,79\xc2\xa0cm i omkrets. Det kan v\xc3\xa6re rekord, selv om det i Craven County, Nord-Carolina, skal ha blitt skutt en bj\xc3\xb8rn som veide 398,6\xc2\xa0kg (880 pund) i 1998. N\xc3\xa5 er det imidlertid ikke vekten som er viktigst n\xc3\xa5r man skyter bj\xc3\xb8rn, men omkretsen p\xc3\xa5 skallen. I 1987 ble det i Utah funnet en skalle etter en illegalt drept svartbj\xc3\xb8rn som m\xc3\xa5lte i overkant av 60\xc2\xa0cm i omkrets._NEWLINE_Svartbj\xc3\xb8rnen er viktig for den medisinske forskningen, som f\xc3\xb8rst og fremst konsentrer seg om sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l omkring denne bj\xc3\xb8rnens vinters\xc3\xb8vn. Slik forskning har til n\xc3\xa5 gitt ny innsikt i blant annet behandling av menneskelig nyresvikt, gallestein, alvorlig forbrenning og andre sykdommer._NEWLINE_Svartbj\xc3\xb8rnen er ikke en truet dyreart, men den st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 CITES Appendix II. Lokale populasjoner kan allikevel i mange tilfeller v\xc3\xa6re truet p\xc3\xa5 grunn av tap av habitat, som regel p\xc3\xa5 grunn av avskoging.'