b'\n_START_ARTICLE_\nQuinqueremen fra Venezia\n_START_SECTION_\nLengden\n_START_PARAGRAPH_\nProfessor John Morrison sammen med andre skipshistorikerne hadde funnet fram til den egentlige lengden p\xc3\xa5 en passo (\xc2\xabpace\xc2\xbb) i nyere tid, et lengdem\xc3\xa5l brukt av venetianerne p\xc3\xa5 deres galeiene i eldre tid. En passo er p\xc3\xa5 fem piedi (fot), og dermed 1,74 meter._NEWLINE_Det betyr at quinqueremen fra Venezia kunne v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 48,72 meter i lengde. Men det betyr ogs\xc3\xa5 at skipet var 140 piedi langt, og dermed litt st\xc3\xb8rre enn en galea grosse som var oppgitt til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 138 piedi langt. Den vanlige krigsgaleien av type galea sottil sjeldent overgikk 24 passo i lengden, og var ikke mer enn 41 til 42 meter langt for hele det sekstende \xc3\xa5rhundret._NEWLINE_If\xc3\xb8lge historikeren R.C. Andersen kan quinqueremen v\xc3\xa6re 158 engelsk fot langt, muligens 20 engelsk fot ikke medregnet utriggerne, og dypgang p\xc3\xa5 5 fot og 8 in._NEWLINE_Andre kilder mente det kan v\xc3\xa6re opptil 74 meter langt og 11 meter bredt. Den franske historikeren Augustin Jal med hans bok \xc2\xabArch\xc3\xa9logie navale\xc2\xbb fra 1840 hadde kommet fram til en lengde p\xc3\xa5 254 fot (77,2 meter) for den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabquelle gigantesque gal\xc3\xa8re\xc2\xbb fra Venezia.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rearrangementet\n_START_PARAGRAPH_\nEn quinquerem p\xc3\xa5 latin betyr \xc2\xabfemmer\xc2\xbb, som mente \xc2\xabfem \xc3\xa5rer\xc2\xbb eller \xc2\xabfem roere\xc2\xbb, men det har v\xc3\xa6rt omdiskutert fram til nyere tid. Det har blitt kjent at den romerske quinqueremen fra antikken, sannsynlige var en birem med to niv\xc3\xa5er roere i 3-2, eller en trirem med tre niv\xc3\xa5er roere i 2-2-1 per vertikal seksjon. Vettor Fausto var dypt fascinerte av antikkens krigsskiper og \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 etterligne den legendariske quinqueremen, men galeibyggingen i middelhavsomr\xc3\xa5det helt siden slutten p\xc3\xa5 1200-tallet f\xc3\xb8rst og fremst var om byggingen av monoremer, som betyr et krigsskip med \xc3\xa9t niv\xc3\xa5 av roere._NEWLINE_Fausto var en mann av sin tid, den s\xc3\xa5kalte renessansen med sterk interesse for antikkens filosofi, kunst og kultur som ble gjenopplivet p\xc3\xa5 nytt for \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re det gamle arvet fra tiden f\xc3\xb8r den m\xc3\xb8rke middelalderen. Det var dermed et naturlig innfall for den anerkjente skipsbyggeren \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve seg p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gjenopplive det romerske krigsskipet fra de puniske krigenes \xc3\xa6re. Med \xc3\xa5resystemet alla sensile trodde man at de hadde videref\xc3\xb8rt arvet med \xc2\xabbiremer\xc2\xbb, \xc2\xabtriremer\xc2\xbb og \xc2\xabquadriremer\xc2\xbb med to, tre og fire \xc3\xa5rer fra den samme gruppen p\xc3\xa5 \xc3\xa9t niv\xc3\xa5. Dette arrangementet var enkelt; p\xc3\xa5 en skr\xc3\xa5stilt benke fra utriggeren kjent som en apostis satt hver roer med sin egen \xc3\xa5re som var festet p\xc3\xa5 en tollepinne p\xc3\xa5 bjelken i utriggeren._NEWLINE_Det skulle dermed v\xc3\xa6re lett \xc3\xa5 tilf\xc3\xb8ye to ekstra roere til den faste gruppe per benke, men det var sterke argumenter mot en slik utvidelse av alla sensile-systemet. Etter Fausto hadde lagt fram sitt forslaget om \xc3\xa5 bygge en quinquerem, var det fremdeles gjeldende oppfattelse om at de beste galeier skulle ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re de raskeste, som den lettbygde galeitypen galea sottil. Den store handelsgaleien galea grossa som var tatt inn i krigstjeneste, var altfor sl\xc3\xb8v og lite man\xc3\xb8vrerbare i sammenligning med den alminnelige galeien. Fausto \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 de samme presentasjoner med en st\xc3\xb8rre galea sottil med flere roere._NEWLINE_Det ble satt inn to hundre roere p\xc3\xa5 skipet som dermed fikk tjue grupper med fem \xc3\xa5rer hver, for tilsammen to hundre \xc3\xa5rer. I sammenligning hadde den vanlige krigsgaleien opptil 25 grupper med tre \xc3\xa5rer hver, for tilsammen 150 \xc3\xa5rer. En setning om at quinqueremen skulle ha to ganger flere \xc3\xa5rer enn en vanlig galei, hadde ledet Giovanni Casoni i hans bok \xc2\xabDei Navigli Poliremi\xc2\xbb fra 1838 til \xc3\xa5 tro at det kan v\xc3\xa6re tre hundre \xc3\xa5rer og dermed tre hundre roere i tretti grupper.'