b"\n_START_ARTICLE_\nElla Anker\n_START_SECTION_\nFamilie\n_START_PARAGRAPH_\nHun ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 Sagatun folkeh\xc3\xb8gskole i Vang. Foreldrene var Herman Anker (1839-1896) og danskf\xc3\xb8dte Marie Elisabeth \xc2\xabMix\xc2\xbb Bojsen (1843-1892). _NEWLINE_Hun var s\xc3\xb8ster av Katti Anker M\xc3\xb8ller, svigerinne av Kai M\xc3\xb8ller og Johan Castberg, s\xc3\xb8nnedatter av politikeren Peter Martin Anker, og niese av Nils Anker, Christian August Anker og Dikka M\xc3\xb8ller. Forfatteren Nini Roll Anker var gift med Ellas fetter Peter Martin Anker fra 1892 til 1907, og med en annen av hennes fettere, Johan August Anker, fra 1910._NEWLINE_I  desember 1892 giftet hun seg med Vilhelm Dunker Dons (1868-1908), som var barnebarn av forfatteren Vilhelmine Ullmann. Ekteskapet tok slutt i 1906. Vilhelm Dunker Dons s\xc3\xb8stre var gift med henholdsvis Nils Kj\xc3\xa6r og Jens Thiis.\n_START_SECTION_\nUtdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nElla Anker tilh\xc3\xb8rte det f\xc3\xb8rste kullet som tok artium ved Fru Ragna Nielsens skole i Kristiania i 1887. Skolestifteren Ragna Nielsen var for \xc3\xb8vrig moster til Ellas senere ektemann Vilhelm Dunker Dons. I 1888 tok Ella examen philosophicum, og i 1892 var hun det f\xc3\xb8rste kvinnelige styremedlemmet i Det Norske Studentersamfund, men hele styret ble ekskludert fordi de engasjerte seg i den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabflaggstriden\xc2\xbb ved \xc3\xa5 protestere mot Unionsflagget og kreve et rent, norsk flagg uten unionsmerke.\n_START_SECTION_\nFolkevisedans\n_START_PARAGRAPH_\nSammen med Hulda Garborg, Randi Blehr og Janna Kielland dannet Ella Anker en dansegruppe for \xc3\xa5 vekke interesse for det de kalte \xc2\xabfolkevisedans\xc2\xbb. Til tonene av Per Spelmann, Kongen og Knut Liten samt et par danske folkeviser utviklet de ringdanser som skulle representere en stolt og s\xc3\xa6rnorsk danseform. Den 30. mars 1900 deltok de i en forestilling arrangert av Bondeungdomslaget (BUL) i Kristiania. To \xc3\xa5r senere dro Hulda Garborg til F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene og hentet inspirasjon til \xc3\xa5 videreutvikle danseuttrykket.\n_START_SECTION_\nPrivatsekret\xc3\xa6r og politiker\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1902 til 1904 arbeidet hun som privatsekret\xc3\xa6r for Wollert Konow, som var politiker tilh\xc3\xb8rende Frisinnede Venstre og gift med Ellas moster. Ella selv engasjerte seg til \xc3\xa5 begynne med i Frisinnede Venstre, men sluttet seg i 1890 til Arbeiderdemokratene. I 1926 ble hun medlem av Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti, og i 1927 gikk hun over til Det norske Arbeiderparti. Ved stortingsvalget i 1921 var hun tredjekandidat p\xc3\xa5 Arbeiderdemokratenes liste i Akershus.\n_START_SECTION_\nJournalist og utenrikskorrespondent\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Vilhelm Dunker Dons d\xc3\xb8d i 1908 arbeidet hun i redaksjonen til tidsskriftet Hver 8de Dag, og ble ogs\xc3\xa5 Dagbladets korrespondent i Roma. Fra 1910 til 1920 var hun London-korrespondent for flere norske aviser, blant annet for Dagbladet og Verdens Gang. Fra 1923 var hun journalist i ukebladet Norges Kvinder. Hun var en av stifterne av Anglo-Norse Society in London i 1918, og i 1921 etablerte hun s\xc3\xb8ster-organisasjonen Anglo-Norse Society in Oslo/Norsk-Britisk Forening. For disse initiativene mottok hun \xc3\xa6resbevisningen Order of the British Empire.\n_START_SECTION_\nKristendom og spiritisme\n_START_PARAGRAPH_\nElla Anker var en sv\xc3\xa6rt produktiv skribent og forfatter, og var engasjert i en rekke temaer. Hun hadde en sterk kristen tro og var i tillegg tilhenger av spiritismen, som hun hadde stiftet bekjentskap med da hun var korrespondent i London. Dette ga seg utslag i b\xc3\xb8ker som Personlighetens liv efter d\xc3\xb8den (1911), Ukjendte kr\xc3\xa6fter (1912) og Til vern om den kristne moral (1950). Sammen med Ragna Nielsen var Ella Anker en p\xc3\xa5driver for \xc3\xa5 vinne tilhengere for spiritismen i Norge, og i 1912 hentet de et medium fra London til Kristiania. Det ble holdt en rekke seanser som vakte stor oppsikt. En komit\xc3\xa9 ledet av vitenskapsmannen Kristian Birkeland unders\xc3\xb8kte saken og konkluderte med at seansene sannsynligvis var ren bl\xc3\xb8ff, men initiativtagerne avfeide kritikken.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xb8nlands suverenitet\n_START_PARAGRAPH_\nHun st\xc3\xb8ttet ogs\xc3\xa5 det kontroversielle norske kravet p\xc3\xa5 suverenitet over Gr\xc3\xb8nland. Om dette temaet skrev hun b\xc3\xb8kene Gr\xc3\xb8nland for Norge (1923) og Norges rett til Eirik Raude's land (1931), og en artikkel i ukebladet Norges Kvinder i 1931 med tittelen Det norske folks undergang p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland under danskestyret. Hun utga ogs\xc3\xa5 skuespillet Eirik Raude for \xc3\xa5 fremme Gr\xc3\xb8nlandssaken. Et annet av hennes skuespill b\xc3\xa6rer tittelen Olavsbil\xc3\xa6te (1923).\n_START_SECTION_\nAndre interessefelter\n_START_PARAGRAPH_\nElla Anker var ogs\xc3\xa5 en gl\xc3\xb8dende talskvinne for fred mellom nasjonene, m\xc3\xb8drel\xc3\xb8nn, som s\xc3\xb8steren Katti Anker M\xc3\xb8ller fremmet forslag om i 1919 og som Ella i 1928 skrev en bok om, og avholdssaken. Hun engasjerte seg ogs\xc3\xa5 sterkt mot abort og mot bruk av preventiver.\n_START_SECTION_\nBiografi om Herman Anker\n_START_PARAGRAPH_\nI 1936 utga Ella Anker biografien Sagatun. Herman Ankers liv og virke om sin far og folkeh\xc3\xb8yskolen som var hennes barndomshjem.\n_START_SECTION_\nOrdener og \xc3\xa6resbevisninger\n_START_PARAGRAPH_\nElla Anker ble tildelt den britiske Order of the British Empire (OBE) for sitt bidrag til \xc3\xa5 fremme kontakt og forst\xc3\xa5else mellom nordmenn og briter."