b'\n_START_ARTICLE_\nHaloklin\n_START_PARAGRAPH_\nEn haloklin (gresk: halos, \xc2\xabsalt\xc2\xbb) er ei grenseflate i havet mellom lag med ulik saltholdighet. Fordi saltinnhold og temperatur p\xc3\xa5virker tettheten til sj\xc3\xb8vann, kan det spille en rolle i den loddrette lagdelingen i havet. N\xc3\xa5r saltinnholdet \xc3\xb8ker med 1 kg/m\xc2\xb3, vil tettheten i vannet \xc3\xb8ke med om lag 0,7 kg/m\xc2\xb3._NEWLINE_P\xc3\xa5 breddegrader n\xc3\xa6r ekvator vil fordamping f\xc3\xb8re til at overflatevannet er saltere enn vann lenger nede, og haloklinen destabiliserer lagdelingen. Lenger nord eller s\xc3\xb8r (omr\xc3\xa5der som Nordishavet, Beringhavet og S\xc3\xb8rishavet) er overflatevannet kaldere enn vannet i dypet. Her stabiliserer haloklinen situasjonen ved \xc3\xa5 isolere overflatevannet fra vannet lenger nede. Den spiller dermed en rolle for at havis kan dannes og begrenser utslippet av karbondioksid til atmosf\xc3\xa6ren. _NEWLINE_Haloklin finnes ogs\xc3\xa5 i fjorder og i deltaer hvor ferskvann renner ut i havoverflaten. I Oslofjorden er det en haloklin p\xc3\xa5 ca. 20 m dyp. Under den er temperatur (6\xe2\x80\x939\xc2\xa0\xc2\xb0C) og salinitet (32\xe2\x80\x9334\xc2\xa0psu) relativt stabil._NEWLINE_En haloklin kan lett skapes i et drikkeglass. N\xc3\xa5r ferskvann sakte t\xc3\xb8mmes over en mengde saltvann, hvor man bruker en skje som holdes vannrett p\xc3\xa5 vann-niv\xc3\xa5 for \xc3\xa5 hindre blanding, etableres et dusete lag som raskt kan sees.'