b'\n_START_ARTICLE_\nNAV-reformen\n_START_PARAGRAPH_\nNAV-reformen var en sammensl\xc3\xa5ing av den tidligere Trygdeetaten, Aetat og den kommunale sosialtjenesten som ble innledet i 2006 iverksatt frem til 2011. Det er den st\xc3\xb8rste reformen p\xc3\xa5 arbeids- og velferdsomr\xc3\xa5det i nyere tid, hvor kommune og stat samarbeider om \xc3\xa5 levere tjenester til innbyggerne. Den omfatter b\xc3\xa5de en ny organisering og et nytt innhold i tjenestetilbudet.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nI desember 2001 foreslo sosialkomiteen for Stortinget at Regjeringen skulle utrede muligheten for en felles etat for den kommunale sosialtjenesten, arbeidsmarkedsetaten (Aetat) og trygdeetaten, noe Stortinget mente kunne l\xc3\xb8se utfordringen. Regjeringen Bondevik II svarte med \xc3\xa5 legge frem Stortingsmelding nr. 14 (2002\xe2\x80\x932003)\xc2\xa0Samordning av Aetat, trygdeetat og sosialtjenesten\xc2\xa0i desember 2002._NEWLINE_I meldingen ble det spesielt lagt fokus p\xc3\xa5 utfordringen med at mange stod varig eller midlertidig utenfor arbeidslivet og det ble foresl\xc3\xa5tt en ny organisering av Aetat, trygdeetaten og sosialtjenesten med det til hovedform\xc3\xa5l \xc3\xa5 f\xc3\xa5 flere i arbeid og aktivitet \xe2\x80\x93 f\xc3\xa6rre p\xc3\xa5 st\xc3\xb8nad og sosialhjelp, skape en brukerrettet velferdsforvaltning og effektivisere velferdsforvaltningen._NEWLINE_Regjeringen Bondevik II foreslo to statlige etater. Den ene skulle ha ansvar for tjenester og ytelser til personer i arbeidsf\xc3\xb8r alder som trengte hjelp til inntektssikring. Den andre etaten skulle ha ansvaret for pensjoner. I tillegg skulle kommune og stat samarbeide om en f\xc3\xb8rstelinjetjeneste for brukerne. Ratts\xc3\xb8-utvalget, som ble satt ned i august 2003, fikk som mandat \xc3\xa5 utrede ulike organisasjonsmodeller._NEWLINE_Utvalget la fram sin innstilling, En ny arbeids- og velferdsforvaltning, NOU 2004:13, i juni 2004, men ogs\xc3\xa5 Ratts\xc3\xb8-utvalget anbefalte modellen med to statlige etater. En etat for arbeid og inntekt og en pensjonsetat samt en videref\xc3\xb8ring av den dav\xc3\xa6rende ansvarsdelingen mellom stat og kommune. If\xc3\xb8lge utvalget ville det v\xc3\xa6re en rekke utfordringer med intern kompleksitet, omstillingsevne og fleksibilitet, samt ledelsesutfordringer knyttet til \xc3\xa5 samle et stort spekter av ulike oppgaver i \xc3\xa9n etat. Utvalgets innstilling ble deretter sendt p\xc3\xa5 en bred h\xc3\xb8ringsrunde._NEWLINE_I mars 2005 la Regjeringen Bondevik II fram Stortingsproposisjon nr. 46 (2004\xe2\x80\x932005)\xc2\xa0Ny arbeids- og velferdsforvaltning\xc2\xa0hvor den foreslo at det skulle etableres en statlig Arbeids- og velferdsetat med oppgaver fra Aetat og trygdeetaten og at det skulle etableres felles statlige og kommunale NAV-kontorer i hver kommune. Regjeringens forslag ble behandlet i mai 2005 og fikk bred tilslutning i Stortinget._NEWLINE_Nav-kontoret skulle v\xc3\xa6re brukernes fysiske kontaktsted og representere en inngangsd\xc3\xb8r til alle oppgaver som skulle ivaretas av den nye Arbeids- og velferdsetaten. En felles f\xc3\xb8rstelinjetjeneste med kommunen skulle sikres gjennom et lovfestet krav om hvilke kommunale oppgaver som minimum skulle tilbys i NAV-kontoret. Til \xc3\xa5 begynne med inneholdt l\xc3\xb8sningen \xc3\xb8konomisk sosialhjelp inklusive r\xc3\xa5dgivning og arbeid med individuelle planer. Etter hvert har minimumsl\xc3\xb8sningen blitt utvidet til \xc3\xa5 inneholde kvalifiseringsprogrammet fra 2007 og midlertidig bolig fra 2010._NEWLINE_Den statlige etaten og kommunene skulle ha stor frihet til selv \xc3\xa5 velge den interne organiseringen av forvaltningen. Stortingsproposisjonen stilte ingen krav til den interne organiseringen av arbeids- og velferdsforvaltningen, men det ble skissert en plan for gjennomf\xc3\xb8ringen av reformen og varslet en videre utvikling av virkemidlene til den nye forvaltningen. Regjeringen Stoltenberg II la fram en stortingsmelding med forslag til endringer i virkemidler og arbeidsmetoder i arbeids- og velferdsforvaltningen november 2006 Stortingsmelding nr. 9 (2006\xe2\x80\x932007) Arbeid, velferd og inkludering.\n_START_SECTION_\nKritikk\n_START_PARAGRAPH_\nHensikten med Nav-reformen er \xc3\xa5 bryte med etablert norsk trygde- og st\xc3\xb8nadspolitikk, og legge kraft bak arbeidslinja: \xc2\xabDagens organisering er i for stor grad preget av en historisk bakgrunn med en annen avveining mellom politiske m\xc3\xa5l og hensyn\xc2\xbb, st\xc3\xa5r det i innstillingen om Nav-reformen fra Ratts\xc3\xb8utvalget (NOU 2004:13). _NEWLINE_To unders\xc3\xb8kelser som dekker tidsrommet 2010-2011 av Frisch-senteret og Uni Research Rokkansenteret tyder p\xc3\xa5 at reformen ga f\xc3\xa6rre i jobb og flere p\xc3\xa5 trygd, men \xc3\xa5pner for at dette kan endre seg over tid._NEWLINE_I kj\xc3\xb8lvannet av NAV-leder Joakim Lystads avskjed 10.04.2015, uttalte Prof. Terje P. Hagen - leder av ekspertutvalg som evaluerte NAV i 2010 - til NRK at: "Det var et feilgrep \xc3\xa5 etablere NAV". Likevel mener Hagen: "... at det er for sent \xc3\xa5 reversere det n\xc3\xa5."'