b'\n_START_ARTICLE_\nKonged\xc3\xb8mmet Arag\xc3\xb3n\n_START_SECTION_\nUavhengig konged\xc3\xb8mme\n_START_PARAGRAPH_\nKonged\xc3\xb8mmet Arag\xc3\xb3n ble opprettet da Sancho III av Navarra delte opp sitt konged\xc3\xb8mme i 1035 og fordelte det mellom sine tre s\xc3\xb8nner. Konged\xc3\xb8mmet var opprinnelige et frankisk f\xc3\xb8ydalt len rundt byen Jaca da det p\xc3\xa5 den andre halvpart av 700-tallet ble en vasallstat av konged\xc3\xb8mmet Pamplona (senere Navarra), dets eget dynasti av grever d\xc3\xb8de ut uten mannlige arvinger i 922. Navnet Arag\xc3\xb3n er det samme som elven Arag\xc3\xb3n som flyter gjennom Jaca. Det kan v\xc3\xa6re avledet fra det baskiske ordet aragoi i betydningen \xc2\xabdyp dal\xc2\xbb._NEWLINE_Da Sancho III d\xc3\xb8de i 1035 ble konged\xc3\xb8mmet Navarra delt i tre deler: 1) Navarra med en del baskiske omr\xc3\xa5der; 2) Castilla; og 3) Sobrarbe, Ribagorza og Arag\xc3\xb3n. Som den viktigste kristne monarken p\xc3\xa5 Den iberiske halv\xc3\xb8y og konge over alle spanjoler, ble hver hans 3 landomr\xc3\xa5der omgjort til egne kongeriker. Sanchos s\xc3\xb8nn Gonzalo arvet Sobrarbe og Ribargorza, men Gonzalo ble drept kort tid etter og de omr\xc3\xa5dene han hadde arvet gikk til han illegitime bror Ramiro I, den framtidige kongen av Arag\xc3\xb3n._NEWLINE_Ved \xc3\xa5 beseire sin bror, Garc\xc3\xada S\xc3\xa1nchez III av Navarra, oppn\xc3\xa5dde Ramiro tiln\xc3\xa6rmet uavhengighet for Arag\xc3\xb3n. Etter hvert som konged\xc3\xb8mmet strakte seg s\xc3\xb8rover, erobret land fra al-Andalus, ble hovedstaden flyttet fra Jaca til Huesca i 1096, og senere til Zaragoza i 1118. Ved 1285 var det omr\xc3\xa5det som l\xc3\xa5 lengst s\xc3\xb8r tatt fra maurerne.\n_START_SECTION_\nDynastisk union med Catalonia\n_START_PARAGRAPH_\nKongeriket Arag\xc3\xb3n ga navn til Arag\xc3\xb3ns krone etter den dynastiske unionen i 1150 med Grevskapet Barcelona, gjennom greven (Ramon Berenguer IV) med en dronning av Arag\xc3\xb3n (Petronella av Arag\xc3\xb3n), og deres s\xc3\xb8nn Alfons arvet de respektive omr\xc3\xa5dene til Huset Arag\xc3\xb3n. Kongene av Arag\xc3\xb3n hadde ogs\xc3\xa5 tittelen greve av Barcelona og styrte omr\xc3\xa5der som besto ikke bare av den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende administrative regionen Arag\xc3\xb3n, men ogs\xc3\xa5 Catalonia, og senere konged\xc3\xb8mmene Mallorca, Valencia, Sicilia, Napoli og Sardinia._NEWLINE_Kongen av Arag\xc3\xb3n var den direkte kongen av regionen Arag\xc3\xb3n og holdt ogs\xc3\xa5 titlene greve av Provence, greve av Barcelona, herre av Montpellier, hertug av Athen, og Neopatria. Hver av disse titlene ga ham overherred\xc3\xb8mme over en s\xc3\xa6rskilt region, og disse titlene ble endret etter hvert som han vant eller tapte omr\xc3\xa5der. P\xc3\xa5 1300-tallet ble hans makt i stor grad begrenset av unionen Arag\xc3\xb3n._NEWLINE_Arag\xc3\xb3ns krone ble effektivt oppl\xc3\xb8st etter den dynastiske foreningen med konged\xc3\xb8mmet Castilla som foreslo en de jure forening til av det spanske konged\xc3\xb8mmet etter en del tid som de facto forening under en felles monark. Etter at dette skjedde, beholdt Arag\xc3\xb3n en del politiske institusjoner fram til Nueva Planta-dekretenee, kunngjort mellom 1711 og 1715, som endelig avsluttet det.'