b'\n_START_ARTICLE_\nNitrogendioksid\n_START_SECTION_\nHelseeffekter\n_START_PARAGRAPH_\nHelseeffekter av nitrogendioksid er aktuelt da forurensing med NO\xe2\x82\x82 er et problem i flere urbane eller storbyomr\xc3\xa5der i Norge. Hovedkilden til NO\xe2\x82\x82-forurensning er biltrafikk. Bruk av katalysator minsker utslippene av NO\xe2\x82\x82, men i stedet \xc3\xb8ker utslippet av NO som igjen kan reagere med oksygen og danne NO\xe2\x82\x82. NO\xe2\x82\x82 kan igjen inng\xc3\xa5 i reaksjoner med andre komponenter i forbindelse med dannelse av ozon. Hvilken vei de kjemiske reaksjonene g\xc3\xa5r avhenger blant annet av sollys. En del NO\xe2\x82\x82-forurensning kommer fra b\xc3\xa5ttrafikk, noe NO\xe2\x82\x82-forurensning kommer ogs\xc3\xa5 fra industrien, blant annet oljeindustrien.\n_START_SECTION_\nHelseeffekter\n_START_PARAGRAPH_\nVed inn\xc3\xa5nding vil 80-90\xc2\xa0% av NO\xe2\x82\x82 tas opp i blodsirkulasjonen. P\xc3\xa5 grunn av den relativt lave vannl\xc3\xb8seligheten for NO\xe2\x82\x82 tas lite opp i de \xc3\xb8vre luftveier og mesteparten av gassen trenger derfor ned i de dypere lungeavsnitt og kan hovedsakelig for\xc3\xa5rsake skade der. St\xc3\xb8rre mengder NO\xe2\x82\x82 vil s\xc3\xa5ledes reagere med vann i lungene og danne salpetersyre, noe som kan f\xc3\xb8re til lunge\xc3\xb8dem.\n_START_SECTION_\nBefolkningsunders\xc3\xb8kelser\n_START_PARAGRAPH_\nEn samlet analyse av flere separate unders\xc3\xb8kelser av barn som bor i hus med gasskomfyrer har p\xc3\xa5vist en sammenheng mellom kronisk eksponering for NO\xe2\x82\x82 og forekomsten av sykdom i luftveiene. En \xc3\xb8kning av NO\xe2\x82\x82-konsentrasjonen p\xc3\xa5 28 \xce\xbcg/m\xc2\xb3 over lang tid hadde sammenheng med en 20\xc2\xa0% \xc3\xb8kning av bronkitt, kronisk piping i brystet, kronisk hoste, infeksjoner i brystet, hoste med slimpropp og episoder med pusteproblemer. Andre unders\xc3\xb8kelser har p\xc3\xa5vist sammenhenger mellom forskjellige luftveissykdommer hos barn og eksponering for NO\xe2\x82\x82._NEWLINE_I epidemiologiske unders\xc3\xb8kelser av kortere og lengre tids eksponering i uteluft, finner man noen ganger en statistisk signifikant assosiasjon mellom eksponering for flere luftforurensningskomponenter, blant dem NO\xe2\x82\x82, og \xc3\xb8kt forekomst av luftveissykdom og d\xc3\xb8dsfall. Astmatikere synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re s\xc3\xa6rlig utsatte. Data viser imidlertid ingen enkel dose-respons-sammenheng og er mindre konsistente for NO\xe2\x82\x82 enn for andre forurensningskomponenter. Det er videre usikkert om det er topper med h\xc3\xb8ye konsentrasjoner som kan v\xc3\xa6re \xc3\xa5rsaken til effektene eller om det er langvarig eksponering for lavere konsentrasjoner. WHO nedsatte en komit\xc3\xa9 (Scientific Advisory Committee, SAC) som p\xc3\xa5 foresp\xc3\xb8rsel fra en EU-komit\xc3\xa9 (CAFE, Clean Air for Europe) vurderte blant annet betydningen av NO\xe2\x82\x82 for menneskers helse. Ekspertkomiteen har konkludert med at ved relativt lave niv\xc3\xa5er som man som oftest finner p\xc3\xa5 bybakgrunnsstasjoner, fungerer NO\xe2\x82\x82 som indikator for luftforurensning, muligens som indikator for sm\xc3\xa5 partikler. I en unders\xc3\xb8kelse av barn i Oslo f\xc3\xb8dt 1992 og fulgt to til tre \xc3\xa5r fremover ble det ikke funnet sammenhenger mellom eksponering for NO\xe2\x82\x82 og forekomst av bronkialobstruksjon. Det ble m\xc3\xa5lt/beregnet konsentrasjoner av NO\xe2\x82\x82 b\xc3\xa5de i huset og utenfor. Datagrunnlaget for \xc3\xa5 vurdere om nitrogenoksider kan ha sammenheng med kreftutvikling i lunge er forel\xc3\xb8pig for spinkelt til at det er mulig \xc3\xa5 trekke noen konklusjoner.\n_START_SECTION_\nKontrollerte studier p\xc3\xa5 mennesker\n_START_PARAGRAPH_\nNO\xe2\x82\x82-eksponering av friske voksne s\xc3\xa5 vel som personer med astma eller obstruktive lungesykdommer er foretatt i spesialbygde kamre over varierende tid (< 2 timer) og under varierende fysisk aktivitet. Effekten p\xc3\xa5 lungefunksjon i slike fors\xc3\xb8k viser store forskjeller mellom fors\xc3\xb8kspersoner. Hos normale voksne er den laveste konsentrasjonen der en har funnet effekt p\xc3\xa5 lungefunksjon ca. 2000 \xce\xbcg/m\xc2\xb3. Astmatikere er den mest f\xc3\xb8lsomme gruppen. En samlet analyse av slike fors\xc3\xb8k viser at ved lett arbeid f\xc3\xb8rte kortvarig eksponering for 190 \xce\xbcg/m\xc2\xb3 til forsterket effekt p\xc3\xa5 luftveiene hos enkelte personer med forholdsvis lett astma. Det er usikkerhet om statistikken i disse fors\xc3\xb8kene. Ved noe h\xc3\xb8yere konsentrasjoner finner man tilsvarende effekter, men heller ikke i disse fors\xc3\xb8k finner man enkle dose-respons sammenhenger. Utsettes fors\xc3\xb8kspersonene for allergener, slik som pollen fra gress eller bj\xc3\xb8rk, s\xc3\xa5 vil NO\xe2\x82\x82 forsterke den allergiske reaksjon. Astmatikere ble utsatt for NO\xe2\x82\x82 (300 \xce\xbcg/m\xc2\xb3) og svevest\xc3\xb8v (100 \xce\xbcg/m\xc2\xb3) i 30 minutter i en bil som sto i en tunnel. Man observerte \xc3\xb8kt reaktivitet mot allergener flere timer etter eksponeringen hos fors\xc3\xb8kspersonene. Effekten var sterkest korrelert med NO\xe2\x82\x82.\n_START_SECTION_\nRisikokarakterisering\n_START_PARAGRAPH_\nStatens forurensningstilsyn fastsatte i 1992 luftkvalitetskriterier for NO\xe2\x82\x82, det vil si niv\xc3\xa5er som man ut fra dav\xc3\xa6rende kunnskap antok at selv s\xc3\xa5rbare grupper kunne utsettes for uten skadevirkninger (10). For korttidseksponering over en time ble det tatt utgangspunkt i kliniske studier/fors\xc3\xb8k i felt som viser effekter p\xc3\xa5 astmatikere ved konsentrasjoner p\xc3\xa5 rundt 300 \xce\xbcg/m\xc2\xb3. Fordi NO\xe2\x82\x82-data viser relativt lite konsistente sammenhenger antas det at NO\xe2\x82\x82 ved lave konsentrasjoner f\xc3\xb8rst og fremst fungerer som indikator for luftforurensning.'