b'\n_START_ARTICLE_\nStorker\n_START_SECTION_\nTaksonomi\n_START_PARAGRAPH_\nUllhalsstork (Ciconia episcopus) er i henhold til del Hoyo et al. (2014) blitt delt i to arter, C. episcopus (asiaullhalsstork) og C. microscelis (afrikaullhalsstork). Sistnevnte har i henhold til Sibley & Monroe (1990) blitt behandlet som \xc3\xa9n av tre underarter av ullhalsstork, men den skiller seg fra denne p\xc3\xa5 flere vesentlige punkter. Norske navn p\xc3\xa5 artene etter splittelsen mangler i \xc3\xb8yeblikket.\n_START_SECTION_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nStorker er store til meget store fugler med sv\xc3\xa6rt lange undere ekstremiteter og store til ekstremt store nebb. Hos marabustorken vokser faktisk nebbet gjennom hele livet, og kan bli kjempestort. Nebb p\xc3\xa5 opp mot 34,6 cm har blitt m\xc3\xa5lt. Utbredelsen er n\xc3\xa6r kosmopolitisk, med unntak av i Antarktis og store begrensninger i Nearktis. Artene blir omkring 75\xe2\x80\x93152 cm h\xc3\xb8ye. De mangler syrinx, men er ikke stumme slik mange har hevdet, om enn kanskje stille. De kommuniserer ogs\xc3\xa5 ved \xc3\xa5 klappe med nebbet._NEWLINE_Hekketiden varierer med b\xc3\xa5de arten og utbredelsen. Generelt kan man hevde, at arter som hekker p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ye breddegrader er trekkfugler, mens arter som hekker p\xc3\xa5 lave breddegrader i st\xc3\xb8rre grad er standfugler. Storkene er imidlertid n\xc3\xa6rt knyttet til naturlige flomomr\xc3\xa5der (omr\xc3\xa5der som regelmessig oversv\xc3\xb8mmes) og v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5der, s\xc3\xa5 mange arter gj\xc3\xb8r kortere trekk i forbindelse med endringer i vannstanden til disse omr\xc3\xa5dene.\n_START_SECTION_\nSystematikk\n_START_PARAGRAPH_\nStorkefamilien er ei godt definert gruppe, som allerede i begynnelsen av terti\xc3\xa6r var distinktiv. De tidligste fossile bevisene man har for beviselige storker, stammer fra \xc3\xb8vre eocen i Frankrike. Det finnes omfattende fossile beviser, etter omkring 30 arter, som peker mot, at den videre prim\xc3\xa6re inndelingen i denne gruppen tok til under oligocen. Slekter som Leptoptilos, Ciconia og Ephippiorhynchus fantes alt under miocen, mens det er funnet beviser for arter som amerikastork (M. americana) og jabirustork (J. mycteria) i depositer fra pleistocen, datert til cirka 140 000 \xc3\xa5r siden.\n_START_SECTION_\nMytologi\n_START_PARAGRAPH_\nNesten alle m\xc3\xa5 vel har h\xc3\xb8rt myten om at det er storken som kommer med nyf\xc3\xb8dte barn? Hvit stork har faktisk blitt assosiert med nyf\xc3\xb8dte barn igjennom \xc3\xa5rhundrer. I noen land har det v\xc3\xa6rt tradisjon \xc3\xa5 plassere s\xc3\xb8tsaker i vindusposten n\xc3\xa5r man \xc3\xb8nsker seg barn. Om en stork bygget reir p\xc3\xa5 pipen ville det bringe familien i lykkelig omstendigheter trodde noen. I Tyskland trodde man, at et handikappet barn var blitt sluppet i bakken av storken, f\xc3\xb8r den rakk \xc3\xa5 levere. I Polen trodde man at storkens hvite fj\xc3\xa6r var gitt av Gud, mens de sorte vingefj\xc3\xa6rene var Djevelens verk. I England trodde man, at tilstedev\xc3\xa6relsen av stork var et symbol p\xc3\xa5 utroskap._NEWLINE_Opprinnelsen til historien bunner trolig i gammel gresk mytologi, der denne fuglen skal ha blitt assosiert med \xc3\xa5 stjele babyer, etter at Hera (\xe1\xbc\xad\xcf\x81\xce\xb1) gjorde om sin rivalinne til en stork. Storkekvinnen fors\xc3\xb8kte siden \xc3\xa5 stjele Heras s\xc3\xb8nn. I egyptisk mytologi ble sjelen til en person \xe2\x80\x93 ba \xe2\x80\x93 vanligvis representert av hieroglyfen av en stork. N\xc3\xa5r en stork returnerte, returnerte ogs\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 sjelen til en person, som da kunne bli av kj\xc3\xb8tt og blod igjen. I norr\xc3\xb8n mytologi har imidlertid storken i st\xc3\xb8rre grad hatt betydning for familieverdier og forpliktelser ovenfor hverandre. Hans Christian Andersen (1805\xe2\x80\x931875) populariserte fabelen om storken p\xc3\xa5 1800-tallet, gjennom \xc3\xa5 fortelle ei historie om storker som ble ertet av en ung gutt n\xc3\xa5r de fl\xc3\xb8y over landsbyen. Storkene hevnet seg ved \xc3\xa5 levere en d\xc3\xb8df\xc3\xb8dt baby til familien._NEWLINE_Selve opprinnelsen til at \xc2\xabstorken kommer med nyf\xc3\xb8dte barn\xc2\xbb oppsto imidlertid trolig for flere hundre \xc3\xa5r siden i Tyskland, og har sammenheng med storkens naturlige atferd. Som trekkfugl drar nemlig stork (C. ciconia) s\xc3\xb8rover om h\xc3\xb8sten for \xc3\xa5 overvintre, og den returnerer gjerne omkring ni m\xc3\xa5neder senere. P\xc3\xa5 1800-tallet og tidligere var som kjent sexologi et tabu, og trolig har det f\xc3\xb8rt til myten om storken og nyf\xc3\xb8dte barn, som f\xc3\xb8lge av barns nysgjerrighet om hvordan man blir til.'