b'\n_START_ARTICLE_\nDostojevskijmuseet\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nByg\xc3\xa5rden, Dom Dostoevskogo, var eid av forretningskvinnen R.G. Klinkostrom, og her var det at familien Dostojevskij flyttet inn i oktober 1878. I den samme leiligheten var det at Dostojevskij d\xc3\xb8de, den 28. januar 1881. Leiligheten ble f\xc3\xb8rst \xc3\xa5pnet for publikum i 1971, etter omfattende restaureringer og innsamling av originalt interi\xc3\xb8r blant etterkommerne, antikvitetssamlere og venner. Hjemmet har en god atmosf\xc3\xa6re og gir et intimt og godt inntrykk av det dikterliv som engang utspilte seg innenfor disse veggene. Ogs\xc3\xa5 hustruen, Anna Dostojevskaja, var opptatt med litter\xc3\xa6re sysler i hjemmet.\n_START_SECTION_\nHjemmets fasiliteter\n_START_PARAGRAPH_\nKjernen i museet er naturligvis, slik det er i de aller fleste forfatterhjem, dikterens \xc2\xabasketiske\xc2\xbb arbeidsv\xc3\xa6relse, hvor han blant annet skrev Br\xc3\xb8drene Karamazov. Ellers finnes hustruens arbeidsplass i forstuen, spisestuen, sovev\xc3\xa6relset til de to barna og entreen m\xc3\xb8blert med originalt, (eller tidsriktig m\xc3\xb8blement, der noe har manglet). Her er ogs\xc3\xa5 store deler av dikterens private bibliotek bevart. Av rariteter kan nevnes dikterens karakteristiske hatt og hans hjemmelagde sigaretter, med den siste pakken tobakk, som han etterlot seg p\xc3\xa5 skrivebordet ved sin d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nVenneforening og st\xc3\xb8ttespillere i Oslo\n_START_PARAGRAPH_\nTakket v\xc3\xa6re et par millioner kroner i st\xc3\xb8tte fra Norge ble museet gjenstand for utvidelse og omfattende konservering i 2003. Bevilgningen ble gitt etter konferanse med Ibsenmuseet (Oslo) om hvilke oppgaver et litter\xc3\xa6rt museum ideelt sett burde dekke. Dermed fremst\xc3\xa5r begge museer med mange av de samme publikumsinnretningene. Foruten selve dikterhjemmet rommer Dostojevskijmuseet billettluke med suvenir- og boksalg og en stor garderobe i underetasjen (kjellerplan), flere supplerende utstillinger, kontorer, og et funksjonelt teater med l\xc3\xb8se stoler og scenearrangementer i etasjen over. Teateret er innordnet slik at det ved enkle grep lar seg gj\xc3\xb8re \xc3\xa5 omm\xc3\xb8blere og endre bruken av salen. For \xc3\xa5 markere sin takk for st\xc3\xb8tten fra Norge, valgte Dostojevskijmuseet \xc3\xa5 sette opp Et dukkehjem av Henrik Ibsen som sin \xc3\xa5pningsforestilling i 2003._NEWLINE_Etter foresp\xc3\xb8rsel fra journalist Peter Normann Waage og det norske UD, fikk museet lov \xc3\xa5 installere en Dostojevskijutstilling i Ibsenmuseets konferansesal i toppetasje h\xc3\xb8sten 2004. Det var utstillings\xc3\xa5pning med tilstedev\xc3\xa6relse av de russiske museumsansvarlige; Natalia Asjimbajeva (leder), Vera Biron, og Igor Knjazev. B\xc3\xa5de professor Geir Kjetsaa og statsstipendiat Martin Nag inngikk samme h\xc3\xb8st i Ibsenmuseets ordin\xc3\xa6re program med foredrag om dikteriske paralleller og divergenser mellom Dostojevskis og Ibsens forfatterskap._NEWLINE_Det har etter dette utviklet seg et ikke-formalisert vennskap mellom de to museene til gjensidig inspirasjon og nytte, og med gjenbes\xc3\xb8k og utveksling av ideer.\n_START_SECTION_\nNye utstillingslokaler i 2008\n_START_PARAGRAPH_\nI dagens utstillinger finnes ogs\xc3\xa5 filmer og animasjoner, men museet har nok en gang grepet fatt for \xc3\xa5 modernisere publikumstilbudet. Hovedutstillingen ble revet og stengt for ombygging i 208. De nye installasjoner vil romme datateknologi, og trykkskjermer og ulike former for informasjon vil bli bygget inn i et rammeverk som senere vil fremst\xc3\xa5 som utstillingsvegger. De nye utstillingslokalene forventes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re tatt i bruk i 2009.'