b"\n_START_ARTICLE_\nFyrstbisped\xc3\xb8mmet Li\xc3\xa8ge\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nBisped\xc3\xb8mmets f\xc3\xb8rste bispesete l\xc3\xa5 i Tongeren, nord\xc3\xb8st for byen Li\xc3\xa8ge, og landomr\xc3\xa5dene falt da f\xc3\xb8rst under erkebisped\xc3\xb8mmet Trier og senere under erkebisped\xc3\xb8mmet K\xc3\xb6ln. Etter f\xc3\xb8rste halvdel av det 4. \xc3\xa5rhundre fikk Tongeren selvstyre, grensene kom overens med Civitas Tungrorum, og disse forble uendret frem til 1559._NEWLINE_Li\xc3\xa8ge ble da avgrenset av erkebisped\xc3\xb8mmet Utrecht i nord, K\xc3\xb6ln i \xc3\xb8st, Trier og erkebisped\xc3\xb8mmet Reims i s\xc3\xb8r og bisped\xc3\xb8mmet Cambrai i vest. Bisped\xc3\xb8mmet Tongeren strakk seg dermed fra omr\xc3\xa5det rundt Chimay i Frankrike til Stavelot, Aachen, Gladbach og Venlo i \xc3\xb8st. I nord og vest rakk det fra bredden av Semois til Ekeren ved Antwerpen til midten av \xc3\xb8yen Tholen i Zeeland og videre forbi Moerdijk i nord. Dette betyr at (fyrst)bisped\xc3\xb8mmet omfattet b\xc3\xa5de latinske og germanske folkegrupper. I 1559 ble Li\xc3\xa8ges 1636 sogn fordelt i \xc3\xa5tte erkediakonater, og 28 diakonater eller chr\xc3\xa9tient\xc3\xa9s._NEWLINE_Enkelte mener at Tongeren har hatt biskop helt fra det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundre, men den f\xc3\xb8rste kjente er Servatius av Maastricht som ble innsatt i 344 eller 345. Han assisterte ved konsilet i Rimini (359-60), og d\xc3\xb8de antagelig i 384. Omvendelsen av frankerne begynte under Falco i den f\xc3\xb8rste delen av det 6. \xc3\xa5rhundre, og fortsatte under Domitian, Monulphus og Gondulphus. Monulphus lot en storslagen kirke bli bygget over Servatius' grav, ikke langt fra de etterf\xc3\xb8lgende biskopenes residens. Under resten av det 7. \xc3\xa5rhundre stred biskopene mot hedenskap, og Amandus (647-50) mistet motet og opphevet bisped\xc3\xb8mmet. Han gikk over til \xc3\xa5 bygge klostre, hans etterf\xc3\xb8lger Remaculus (650-60) fortsatte i hans spor, og Theodard (660-69) d\xc3\xb8de som martyr._NEWLINE_Byen Li\xc3\xa8ge, i den tiden kalt Vicus Ledicus, ble grunnlagt med blod. Theodards etterf\xc3\xb8lger, Lambertus, fullf\xc3\xb8rte kristningen av hedningene. Han hadde et landsted p\xc3\xa5 det lille stedet Li\xc3\xa8ge, antagelig var dette en ombygget romersk villa. 17. september (\xc3\xa5ret er usikkert, 696, 700 eller 705) ble han drept av Dodons menn, Dodon var hersker over et omr\xc3\xa5de som grenset til Li\xc3\xa8ge. Dette skjedde antagelig fordi Lambertus forsvarte kirkens eiendommer mot raid fra stammene rundt Li\xc3\xa8ge._NEWLINE_Lambertus' legeme ble brakt til Maastricht og begravet der. Ikke lenge etter ble det sagt at mirakler fant sted i huset, og mennesker valfartet dit. Lambertus' etterf\xc3\xb8lger, Hubertus av Li\xc3\xa8ge, hentet relikviene av Lambertus tilbake fra Maastricht i 714 og plasserte dem i en kirke viet ham. Rundt kirken vokste en by frem, og i 722 flyttet Hubertus dit. Konsekvensen av at han slo seg ned i Li\xc3\xa8ge var at byen ble bispesete._NEWLINE_Biskopene som fulgte brukte ikke tittelen \xc2\xabbiskop av Li\xc3\xa8ge\xc2\xbb, men heller \xc2\xabbiskop av Tongerens kirke\xc2\xbb eller \xc2\xabbiskop av Tongeren og Li\xc3\xa8ge\xc2\xbb. Agilbert (768-84) og Gerbald (785-810) ble begge utnevnt til biskop av Karl den store. Hartgar bygget det f\xc3\xb8rste biskopspalasset, og biskop Franco som slo normannerne nevnes av den irske dikteren Sedulius Scottus. Flere av de etterf\xc3\xb8lgende biskopene kom fra klostere._NEWLINE_Bisped\xc3\xb8mmets omr\xc3\xa5der hadde tiltatt takket v\xc3\xa6re gaver fra prinser og kj\xc3\xb8p foretatt av biskopene. I 817 viste kart over omr\xc3\xa5det, og dessuten listen over Li\xc3\xa8ges fyrstbiskoper, at Tongeren, Maastricht, Huy, Dinant, Ciney og abbediet Saint-Hubert falt under fyrstbisped\xc3\xb8mmet. Tre \xc3\xa5r senere, i 820, overfalt vikingene omr\xc3\xa5det for f\xc3\xb8rste gang. Etter at traktaten i Verdun var undertegnet i 843 ble Li\xc3\xa8ge en del av Lorraine. Heraclius, (959) bygget fire sognekirker, et kloster og to andre kirker. Videre begynte under hans ledelse en tid fylt med mye kunstnerisk aktivitet, denne ble kalt mosansk kunst.\n_START_SECTION_\nMot en ny tid\n_START_PARAGRAPH_\nI 980 ble bisped\xc3\xb8mmet gitt i len til biskop Notger (972-1008) av den tyske keiser Otto II. Dette bet\xc3\xb8d at Notger ikke bare hadde den geistlige makten i omr\xc3\xa5det, men ogs\xc3\xa5 den verdslige. Fra da av var en del av bisped\xc3\xb8mmet Li\xc3\xa8ge et fyrstbisped\xc3\xb8mme og det var de facto et autonomt land under keiserens beskyttelse. Denne sekul\xc3\xa6re tittelen beholdt hans etterf\xc3\xb8lgere i nesten 800 \xc3\xa5r, frem til den franske revolusjon. Gjennom disse \xc3\xa5rhundrene lyktes det Li\xc3\xa8ge \xc3\xa5 forbli autonomt, selv om det i teorien h\xc3\xb8rte til Det hellige romerske rike av den tyske nasjon. Dette selvstyret skyldtes for en stor del dets habile biskoper og deres politiske teft, Li\xc3\xa8ge l\xc3\xa5 mellom Frankrike og Det tysk-romerske rike og spilte ved flere anledninger en viktig rolle innen internasjonal politikk._NEWLINE_Notger, som grunnla fyrstbisped\xc3\xb8mmet, var ogs\xc3\xa5 byens andre grunnlegger. Han s\xc3\xb8rget for at katedralen til minne om Lambertus og biskopspalasset ble gjenoppbygget, ferdigstilte Pauluskirken som Heraclius hadde startet byggingen av, lot to andre kirker bygge \xe2\x80\x93 Sainte-Croix og Saint-Denis, og dessuten en kirke til minne om Evangelisten Johannes. Notger var en av de f\xc3\xb8rste som innf\xc3\xb8rte feiring av allehelgensdag i sitt bisped\xc3\xb8mme. Biskop Notgers viktigste bidrag til Li\xc3\xa8ges fremtid var arbeidet han la ned innen utdannelse, i dette fortsatte han Heraclius' arbeid: takket v\xc3\xa6re Notger og Heraclius \xe2\x80\x93 og Wazo \xe2\x80\x93 var Li\xc3\xa8ge i mer enn hundre \xc3\xa5r en av de fremste nasjonene innen vitenskap, dette har byen aldri p\xc3\xa5 nytt n\xc3\xa5dd opp til. Flere av Notgers etterf\xc3\xb8lgere s\xc3\xb8rget for at hans arv ble holdt ved like. Fra byens skoler kom det, i tillegg til de to pavene Stefan IX og Nikolas II, flere meget gode akademikere._NEWLINE_Keiser Otto II f\xc3\xb8yde i 985 grevskapet Huy til omr\xc3\xa5dene som falt under biskopen av Li\xc3\xa8ge, og kong Zwentibold av Lorraine ga i 898 Theux til biskopen av Li\xc3\xa8ge. Gottfried av Bouillon solgte i 1096 hertugd\xc3\xb8mmet Bouillon til biskopen, og hertugd\xc3\xb8mmet forble en (separat) del av fyrstbisped\xc3\xb8mmet frem til 1678. I det 12. \xc3\xa5rhundre ble disse samlede omr\xc3\xa5dene til markgrevskapet Franchimont._NEWLINE_Under Henrik av Verduns styre (1075\xe2\x80\x931091) ble en fredsdomstol (tribunal de la paix) opprettet for \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke brudd mot Pax Dei. Othbert \xc3\xb8kte fyrstbisped\xc3\xb8mmets territorium, og forble trofast mot Henrik IV som d\xc3\xb8de som hans gjest. Henrik av Namurs voldsomme d\xc3\xb8d f\xc3\xb8rte til at han ble hedret som martyr. Aleksander av Juliers mottok paven, keiseren og Bernhard av Clairvaux i Li\xc3\xa8ge. Raoul av Zachringens episkopat ble markert av reformatoren Lambert le B\xc3\xa8gues prekener. Le B\xc3\xa8gue skal v\xc3\xa6re grunnleggeren av beginerne, et klosterlignende samfunn av fromme mennesker. Skolene i Li\xc3\xa8ge ble etterhvert underlagt universitetet i Paris, og fra bisped\xc3\xb8mmet kom med noen av universitetets f\xc3\xb8rste doktorer, William av Saint-Thierry, Gerard av Li\xc3\xa8ge og Godfrey av Fontaines. Alger av Li\xc3\xa8ge (1055\xe2\x80\x931131), kjent som \xc2\xabAlger av Cluny\xc2\xbb og \xc2\xabAlgerus Magister\xc2\xbb, var en viktig intellektuell i denne perioden. Han begynte sin \xc2\xabkarri\xc3\xa8re\xc2\xbb som sogneprest i St. Bartolomeus' kirke i Li\xc3\xa8ge, og trakk seg til slutt tilbake til klosteret i Cluny._NEWLINE_Albero I av Louvain ble valgt til biskop av Li\xc3\xa8ge i 1191, men keiser Henrik VI, tvilte p\xc3\xa5 at valget hadde g\xc3\xa5tt korrekt for seg, og gav embetet til Lothar av Hochstadt. Valget av Albero ble bekreftet av paven, og han ble tatt i ed. I 1192 ble han drept ved Reims av tre tyske riddere, og det er sannsynlig at keiseren stod bak drapet. Albero ble kanonisert. I 1195 ble borgerskapet til folket i Li\xc3\xa8ge formelt anerkjent av Albert de Cuyck (1195\xe2\x80\x931200). I det 12. \xc3\xa5rhundre inntok katedralens domkapitel en viktig posisjon i forholdet til biskopen, og begynte \xc3\xa5 spille en viktig rolle i fyrstbisped\xc3\xb8mmets historie._NEWLINE_Maktkampen mellom de h\xc3\xb8yere og lavere klassene, som fyrstebiskopene ofte intervenerte i, utviklet seg gjennom de 13. og 14. \xc3\xa5rhundrene, og kulminerte i det 15. \xc3\xa5rhundre da den biskoppelige byen ble plyndret og \xc3\xb8delagt. Under Robert av Thourottes styre (ogs\xc3\xa5 kjent som Robert av Langres) (1240\xe2\x80\x931246), hadde St. Juliana syner som ledet henne til \xc3\xa5 opprette en spesiell h\xc3\xb8ytid til \xc3\xa6re for det hellige sakramentet. Etter mye n\xc3\xb8ling godkjente biskopen id\xc3\xa9en hennes, og opprettet et spesielt embete, men d\xc3\xb8de f\xc3\xb8r han kunne innsette h\xc3\xb8ytiden. Fullf\xc3\xb8ringen av arbeidet ble overlatt til en tidligere dominikansk abbed i Li\xc3\xa8ge, Hugh av Saint-Cher som ble sendt tilbake til Li\xc3\xa8ge av paven. Gjennom sin lovgivning gjorde Hugh h\xc3\xb8ytiden obligatorisk i 1252. John av Troyes, som etter \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt prost i Li\xc3\xa8ge, ble valgt til pave som Urban IV, fikk Thomas Aquinas til \xc3\xa5 opprette et nytt embete og utvidet h\xc3\xb8ytiden Kristi legemsfest til \xc3\xa5 gjelde for hele kirken. En annen prost fra Li\xc3\xa8ge ble pave under navnet Gregor X; han avsatte biskop Hendrik av Gelre, grev Gerard III av Gelres s\xc3\xb8nn, (1247\xe2\x80\x931274). Fexhe-freden, underskrevet i 1316 under Adolf av La Marcks (1313\xe2\x80\x931344) styre, regulerte forholdet mellom fyrstebiskopen og hans unders\xc3\xa5tter. Likevel fortsatte de indre stridighetene, og Arnold av Hornes (1378\xe2\x80\x931389) tid som biskop ble preget av den folkelige gruppens triumf. I 1366 ble grevskapet Loon f\xc3\xb8yd til fyrstbisped\xc3\xb8mmet av Engelbert van der Marck etter at Ludvig IV av Loon d\xc3\xb8de, men likevel beholdt grevskapet en stor grad av selvstendighet. For eksempel var det umulig for fyrstbiskopen \xc3\xa5 forh\xc3\xb8ye eller kreve skatter p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd, og han var n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 erkjenne Loons gamle privilegier da han ble innsatt som fyrstbiskop._NEWLINE_Hertugene av Burgund greide \xc3\xa5 f\xc3\xa5 innsatt fyrstbiskoper som var vennligsinnede, som Ludvig av Bourbon (1456\xe2\x80\x931482), men de greide ikke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 eiendomsretten til Li\xc3\xa8ge. I 1465 ble Ludvig av Bourbon avsatt av Li\xc3\xa8ges \xc3\xb8verste sekul\xc3\xa6re myndighet, de Luikse staten. Dette f\xc3\xb8rte til et slag mellom Filip III av Burgunds styrker, og Li\xc3\xa8ges styrker under kommando av Raes van Heers ved Montenaken 20. oktober 1465. Li\xc3\xa8ges styrker m\xc3\xa5tte se seg sl\xc3\xa5tt, og i fredsavtalen de m\xc3\xa5tte undertegne i Sint-Truiden ble Filip III anvist som guvern\xc3\xb8r av Li\xc3\xa8ge. Ludvig av Bourbon ble p\xc3\xa5 ny utnevnt til fyrstbiskop 19. september 1466. Dette var ikke slutten p\xc3\xa5 Raes van Heers' og Li\xc3\xa8ges motstand mot burgunderne. 28. oktober 1467 ble de igjen sl\xc3\xa5tt i et slag, denne gangen av Karl I av Burgunds tropper ved Brustem._NEWLINE_Etter at en representant for pave Paulus II hadde hatt et m\xc3\xb8te med Karl I og Ludvig av Bourbon i Brussel 20. august 1468 kom det til en forsoning mellom Ludvig og Li\xc3\xa8ges beboere. Freden varte bare i vel to m\xc3\xa5neder, 30. oktober var det igjen oppr\xc3\xb8r i Li\xc3\xa8ge. Dette ble sl\xc3\xa5tt ned av Karl I og Ludvig XI av Frankrikes tropper. En stor del av befolkningen ble da drept og byen rasert og brent._NEWLINE_Erard de la Marcks (1505\xe2\x80\x931538) styre brakte en fredelig periode til fyrstbisped\xc3\xb8mmet. Han var en opplyst beskytter av kunst. Det var han som satte i gang kampen mot reformasjonen som hans etterf\xc3\xb8lgere fortsatte, og som Gerard av Groesbeeck (1564\xe2\x80\x931580) s\xc3\xa6rlig utmerket seg i. Med tanke p\xc3\xa5 \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte denne kampen, opprettet pave Paulus IV gjennom den bullen \xc2\xabSuper Universi\xc2\xbb 12. mai 1550 de nye bisped\xc3\xb8mmene i De sytten nederlandske provinsene. Denne endringen ble gjennomf\xc3\xb8rt hovedsakelig p\xc3\xa5 bekostning av bisped\xc3\xb8mmet Li\xc3\xa8ge. Mange av soknene ble fradelt for \xc3\xa5 danne bisped\xc3\xb8mmet Roermond, Bois-le-Duc ('s Hertogenbosch) og Namur, i tillegg til deler av Mechelen og Antwerpen. Antallet domprester i bisped\xc3\xb8mmet Li\xc3\xa8ge ble redusert til tretten._NEWLINE_Grevskapet Horn (ved Weert i nederlandsk Limburg) ble f\xc3\xb8yd til fyrstbisped\xc3\xb8mmet i 1568 som et selvstendig len, etter at Philippe de Montmorency ble halshugget._NEWLINE_De fleste av biskopene i det 17. \xc3\xa5rhundre var utlendinger, og mange av dem ledet flere bisped\xc3\xb8mmer samtidig. Deres jevnlige frav\xc3\xa6r gav grobunn for kranglene mellom chirouxene og grignouxene som Maximilan Henrik av Bayern (erkebiskop i K\xc3\xb6ln, 1650-1688) gjorde slutt p\xc3\xa5 gjennom ediktet i 1681. I midten av det 18. \xc3\xa5rhundre begynte de franske encyklopedistenes id\xc3\xa9er \xc3\xa5 komme til Li\xc3\xa8ge. Biskop de Velbruck (1772\xe2\x80\x931784) oppmuntret dette og gjorde dermed forberedende arbeid for revolusjon Li\xc3\xa9geoise som br\xc3\xb8t ut i bispesetet under 18. august 1789 under biskop de Hoensbroechs (1781\xe2\x80\x931792) styre.\n_START_SECTION_\nTo hundre \xc3\xa5r med uavhengighet\n_START_PARAGRAPH_\nFrem til Frankrike annekterte Li\xc3\xa8ge i 1795 var fyrstbisped\xc3\xb8mmet mer eller mindre uavhengig, selv om det var en del av Det hellige romerske rike av den tyske nasjon. I sin rolle som riksfyrste (latin: princeps regni ) var fyrstbiskopen medlem av riksdagen. Li\xc3\xa8ge var heller ikke en del av De sytten nederlandske provinsene._NEWLINE_I 1789 ble Li\xc3\xa8ges beboere trukket med i malstr\xc3\xb8mmen rundt den franske revolusjon og igjen gjorde de oppr\xc3\xb8r mot fyrstbiskopen. Revolusjonen i Li\xc3\xa8ge var av samme type som den franske revolusjon. P\xc3\xa5 samme tid gjorde De sydlige Nederlandene oppr\xc3\xb8r mot erkehertugd\xc3\xb8mmet \xc3\x98sterrike og De forente nederlandske statene ble opprettet. Med denne nye staten inngikk republikken Li\xc3\xa8ge en pakt, men dette endret seg da den nye keiseren ikke bare tok tilbake makten i De sydlige Nederlandene, men ogs\xc3\xa5 gjeninnsatte fyrstbiskopen.\n_START_SECTION_\nUavhengighetstiden tar slutt\n_START_PARAGRAPH_\nFyrstbisped\xc3\xb8mmet Li\xc3\xa8ge opph\xc3\xb8rte \xc3\xa5 eksistere i 1795. 1. oktober ble det annektert av det franske Nasjonalkonventet (fransk: Convention nationale). Deretter ble fyrstbisped\xc3\xb8mmet inndelt i ulike departementer: Meuse-Inf\xc3\xa9rieure (Loon), Ourte (Li\xc3\xa8ge og Fyrsted\xc3\xb8mmet Stavelot-Malmedy) og Sambre-et-Meuse (Dinant og omliggende omr\xc3\xa5der)._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt et fyrstbisped\xc3\xb8mme i flere hundre \xc3\xa5r var Li\xc3\xa8ge n\xc3\xa5 igjen \xc2\xabbare\xc2\xbb et vanlig bisped\xc3\xb8mme."