b'\n_START_ARTICLE_\nStefan Herheim\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nHerheim er oppvokst p\xc3\xa5 Ammerud i Oslo. Hans tyske mor arbeidet ved Goethe-instituttet i Oslo, mens hans norske far var bratsjist i Den Norske Operas orkester. Som barn fikk han cello-undervisning og sang i St. Hallvardguttene fra han var seks \xc3\xa5r gammel. Han begynte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 lage oppsetninger med marionetter p\xc3\xa5 gutterommet, og sammen med pater Ronald H\xc3\xb6llscher satte han opp operaer med dukketeateret for nonnene i St. Hallvard kirke og kloster etter s\xc3\xb8ndagsmessen. _NEWLINE_Etter grunnskolen gikk han musikklinjen ved Foss videreg\xc3\xa5ende skole. Parallelt med skolegangen spilte han barneroller og statistroller p\xc3\xa5 Operaens scene, og hadde ogs\xc3\xa5 i flere \xc3\xa5r jobben med \xc3\xa5 kj\xc3\xb8re hovedscenens tekstmaskin.\n_START_SECTION_\nKunstnerisk virke\n_START_PARAGRAPH_\nSom atten\xc3\xa5ring begynte Stefan Herheim \xc3\xa5 arbeide ved Statens operah\xc3\xb8gskole, som regiassistent for Veselina Manolova, scenograf og produksjonsleder. Da han var 19 \xc3\xa5r gammel startet han dukketeaterensemblet Operamarionettene sammen med to venninner fra Foss videreg\xc3\xa5ende skole, og turnerte med dette ensemblet en periode. Han var b\xc3\xa5de dukkemaker, kulissemaker og scenograf, regiss\xc3\xb8r og dukkespiller. I 1991 satte Operamarionettene opp Tryllefl\xc3\xb8yten i anledning 200-\xc3\xa5rsmarkeringen av Mozarts d\xc3\xb8d._NEWLINE_Noe senere ble han tatt opp som student ved Hochschule f\xc3\xbcr Musik und Theater Hamburg. Der studerte han under den kjente regiss\xc3\xb8ren G\xc3\xb6tz Friedrich._NEWLINE_Herheim har laget en rekke utradisjonelle operaoppsetninger, som for eksempel Wolfgang Amadeus Mozarts Bortf\xc3\xb8relsen fra Seraillet ved Festspillene i Salzburg samt Georg Friedrich H\xc3\xa4ndels Julius Caesar ved Den Norske Opera. If\xc3\xb8lge Aftenposten var Bortf\xc3\xb8relsen fra Seraillet i 2003 Herheims internasjonale gjennombrudd. _NEWLINE_I 2008 n\xc3\xb8t Herheim suksess med Richard Wagners Parsifal ved Festspillene i Bayreuth, hvor han debuterte som f\xc3\xb8rste norske regiss\xc3\xb8r. For denne oppsetningen vant han Musikk-kritikerprisen 2007/2008. Herheims versjon av Parsifal ble vist i Bayreuth fem \xc3\xa5r p\xc3\xa5 rad, fra 2008 til 2012. Det var Wolfgang Wagner, komponistens barnebarn, som i 2005 hadde invitert Herheim til \xc3\xa5 regissere Parsifal for Festspillene._NEWLINE_Det tyske magasinet Opernwelt k\xc3\xa5ret Herheim til \xc3\x85rets regiss\xc3\xb8r i 2007, 2008 og 2010._NEWLINE__NEWLINE_I 2012 hadde han regien p\xc3\xa5 Giacomo Puccinis La Boh\xc3\xa8me ved Den Norske Opera. Anmelderen i nettavisen Ballade.no skrev om denne oppsetningen at_NEWLINE_\xc2\xabOpera kan ikke bli bedre enn fredagens premiere av Stefan Herheims \xe2\x80\x9cLa Boh\xc3\xa8me\xe2\x80\x9d\xc2\xbb._NEWLINE_I 2017 regisserte han La Cenerentola av Rossini ved Den norske Opera. Aftenpostens anmelder mente at Herheims versjon av La Cenerentola \xe2\x80\x93 som er historien om Askepott \xe2\x80\x93 var_NEWLINE_\xc2\xabfantastisk, fjollete fjas\xc2\xbb, tok \xc2\xabsjangeren operakomedie til nye h\xc3\xb8yder\xc2\xbb og var \xc2\xabbreddfull av musikalsk moro, varm lekenhet og kj\xc3\xa6rlighet til musikken\xc2\xbb_NEWLINE_Da Aftenposten i november 2017 meldte at Herheim hadde blitt utnevnt til ny teatersjef for Theater an der Wien, omtalte avisen ham som \xc2\xabNorges kanskje mest anerkjente operaregiss\xc3\xb8r\xc2\xbb.'