b'\n_START_ARTICLE_\nOppklaringseskadronen\n_START_SECTION_\nOpprinnelse og starten\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc2\xabmoderne\xc2\xbb oppklaringsavdeling etter andre verdenskrig ble opprettet da det etter etableringen av Brigaden i Nord-Norge(Brig N) ble avdekket et prek\xc3\xa6rt behov for en oppklaringsavdeling._NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1953 ble det etablert en selvstendig hjulryttertropp p\xc3\xa5 Trandum under ledelse av fenrik Nesg\xc3\xa5rd. Denne troppen ble i april 1954 overf\xc3\xb8rt til Setermoen der den gikk inn i Brig N. Dette var den f\xc3\xb8rste oppklaringsavdelingen som gikk inn i norske avdelinger i Norge. Transporten nordover gikk med tog til Trondheim og videre til Finnsnes med D/S Skjerstad. Sersjantene Ulmar Vollan (admsjt) og John Erik Roth (nk) fulgte troppen under overf\xc3\xb8ringen. Fenrik Nesg\xc3\xa5rd var enn\xc3\xa5 ikke ferdig med Statens Gymnastikkskole, s\xc3\xa5 de to sersjantene m\xc3\xa5tte drive troppen i ca to uker f\xc3\xb8r fenrik Nesg\xc3\xa5rd ankom Setermoen._NEWLINE_Troppen ble forlagt i stabsbatteriets kaserne i artillerileiren. Senere delte troppen kaserne med transportkompaniet i infanterileiren p\xc3\xa5 Setermoen._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1954 ble det bestemt at ogs\xc3\xa5 Brig S. skulle f\xc3\xa5 en selvstendig hjulryttertropp. I januar 1955 fikk l\xc3\xb8ytnant Ole Ernst Bjartz i oppdrag \xc3\xa5 sette opp en ny tropp med hjulryttere p\xc3\xa5 Trandum._NEWLINE_Brig N og Kavaleriet ble snart klar over at det fortsatt var underdekning p\xc3\xa5 oppklaringsiden i brigaden. Brig N var h\xc3\xb8yt prioritert og det ble derfor bestemt at hjulryttertroppen i Brig S skulle overf\xc3\xb8res til Brig N innen 16. mai 1956._NEWLINE_I begynnelsen av mai 1956 ble l\xc3\xb8ytnant Bjarts innkalt til oberst Gjedde ved Akershus festning, her fikk Bjartz ordre om \xc3\xa5 ta med seg sin tropp og etablere en hjulryttereskadron p\xc3\xa5 Skjold. Bjartz skulle tjenestegj\xc3\xb8re som sjef for avdelingen, og troppen som allerede var i Brig N skulle underlegges eskadronen. Denne troppen hadde allerede i mai 1956 etablert seg p\xc3\xa5 Skjold og forberedt mottak av den nye troppen._NEWLINE_Bjartz hadde selv begynt \xc3\xa5 etablere seg i Ullensaker, og var i ferd med \xc3\xa5 bygge seg hus. Dessuten bestod troppen av rekrutter, men ordren sto ved lag og hjulryttertroppen satte kursen mot Skjold. F\xc3\xb8rst ble de transportert med tog til Trondheim, deretter med hurtigruten til Finnsnes. Her ble de hentet med buss og lastebiler og fraktet til Skjold._NEWLINE_Den 16. mai 1956 ankom l\xc3\xb8ytnant Bjartz og hans tropp Skjold, og den 18. mai 1956 ble hjulryttereskadronen erkl\xc3\xa6rt offisiell ved at dav\xc3\xa6rende brigadesjef oberst Rollstad inspiserte avdelingen. Eskadronen ble p\xc3\xa5 grunn av plassmangel ikke forlagt p\xc3\xa5 egen kaserne, men ble fordelt p\xc3\xa5 kasernene Trandum og Starum. F\xc3\xb8rst i august 1960 ble eskadronen tilgodesett med egen kaserne, mot Bn IIs \xc3\xb8nske, og tok over kaserne Trandum._NEWLINE_L\xc3\xb8ytnant Bjartz, var den f\xc3\xb8rste sjef for Hjulryttereskadronen/Brig N. med lt Nesg\xc3\xa5rd som nestkommanderende. L\xc3\xb8ytnant Bjartz ble utnevnt til rittmester samme \xc3\xa5ret._NEWLINE_Brigadesjef Rollstad var artillerist, men holdt sin beskyttende h\xc3\xa5nd over kavaleristene, og det sies at det var han som bestemte at kavaleristene skulle beholde sin svarte beret selv om de \xc3\xb8vrige i brigaden skulle b\xc3\xa6re den kornbl\xc3\xa5. Dette fordi han mente avdelingsstolthet og tilh\xc3\xb8righet var viktig, s\xc3\xa5 det m\xc3\xa5tte man ta vare p\xc3\xa5._NEWLINE_Hjulryttereskadronen var den f\xc3\xb8rste avdelingen som ble forlagt p\xc3\xa5 Helligskogen, dog kun periodevis. Avdelingen ble p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 avpatruljere den finske riksgrensen opp mot treriksr\xc3\xb8ysa. Dav\xc3\xa6rende sersjant Vollan (gikk av som oberst) fortalte at han ble beordret p\xc3\xa5 patrulje. Han kunne fortelle at p\xc3\xa5 den norske siden av grensen var det bare en steinur, men p\xc3\xa5 den finske siden var det en fin kjerrevei. Det ble etter hvert veldig tungt \xc3\xa5 ta seg frem, s\xc3\xa5 fristelsen ble for stor. Det endte med at patruljen fulgte kjerreveien \xe2\x80\x93 i norske uniformer og bev\xc3\xa6pnet \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 finsk territorium. Heldigvis m\xc3\xb8tte de ingen.\n_START_SECTION_\nOrganisasjon og taktikk\n_START_PARAGRAPH_\nEskadronen besto av tre tropper; to hjulryttertropper og en stabstropp med to st\xc3\xb8ttelag som normalt var underlagt hjulryttertroppene. Totalt bestod avdelingen av ti befal og 95 soldater. Kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yene bestod av ti Greyhound, sju GMC lastevogner, sju Weasel og lere \xc2\xbe tonnere. Hver hjulryttertropp bestod av to befal og 38 soldater, to eller tre Willys jeeper med M1919A4 mitralj\xc3\xb8se, en Greyhound pansret oppklaringsvogn og to Weasel._NEWLINE_Stabstroppen bestod av sju GMC lastervogner, willysjeeper og Greyhound kommandovogner. St\xc3\xb8ttelagene var utstyrt med 57mm RFK og 50mm bombekastere._NEWLINE_Oppsettingen p\xc3\xa5 materiellsiden var varierende, blant annet skulle avdelingen ha Greyhound med kanont\xc3\xa5rn, men ved en feil fikk avdelingen levert en rekke vogner av kommandoutgaven uten t\xc3\xa5rn. Dette skapte en del problemer da disse vognene manglet ildkraft, og var f\xc3\xb8lgelig ikke anvendbare til oppklaring._NEWLINE_Taktikken til hjulryttertroppen gikk ut p\xc3\xa5 at den gjennomf\xc3\xb8rte akseoppklaring med Greyhound i front, og med troppen sn\xc3\xb8rekj\xc3\xb8rende p\xc3\xa5 sykkel bak Willys jeepene. Straks det ble oppn\xc3\xa5dd kontakt med fiende i front, satt hjulrytterne av, grupperte ut og sikret i front i p\xc3\xa5vente av infanteriet som kom bak og skulle overta sikringen. N\xc3\xa5r infanteriet var ankommet gikk alt p\xc3\xa5 drill; sykler ble lastet opp p\xc3\xa5 spesialhenger, mens troppen fortsatte p\xc3\xa5 ski eller til fots i flankene for \xc3\xa5 lokalisere fiendens styrke og gruppering. Hjulryttereskadronens etteretningsmessige ansvarsomr\xc3\xa5de var normalt 20-30 km foran egne linjer, men dette kunne bli begrenset av lange forsyningslinjer og sambandsstrekk._NEWLINE_Hjulryttere laster opp sykler og ski etter en flankemarsj_NEWLINE_Patruljetroppen_NEWLINE__NEWLINE_I 1959 ble Rakettbataljonen/Troms landforsvar (TLF) opprettet. Den var oppsatt med Honest John rakettartilleri, men manglet personell til \xc3\xa5 lokalisere m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 dypet. Det ble derfor opprettet en patruljetropp som administrativt inngikk i Hjulryttereskadronen, men kommandomessig var underlagt Forsvarsdistriktet._NEWLINE_Troppens oppdrag og disponering var p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter lik den man hadde i brigadeoppklaringen i begynnelsen av 1990-tallet. I 1961 ble troppen d\xc3\xb8pt til Fjernoppklaringstroppen. Da rakettartilleriet ble faset ut i begynnelsen av 60-\xc3\xa5rene, ble det bestemt at man skulle beholde troppen innenfor organisasjonen. Troppen ble gitt fallskjermutdannelse og bestod av seks patruljer, men grunnet liten utskrivningsstyrke hadde troppen normalt redusert bemanning._NEWLINE_Patruljetroppen kontingent 1/1962 har f\xc3\xa5tt utlevert sin fallskjermving p\xc3\xa5 Trandum i 1962_NEWLINE_Lett Stridsvogneskadron 1961 til 1963_NEWLINE__NEWLINE_Ved utgangen av 50-\xc3\xa5rene startet arbeidet med en ny eskadronstype, i starten kalt Stridsvognoppklaringseskadronen. Effekten av M24 Chaffee som stridsvogn ble etter hvert erkjent som liten, og da man samtidig \xc3\xb8ynet muligheten for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 middelstunge stridsvogner, ble det derfor besluttet \xc3\xa5 benytte M24 Chaffee i oppklaringsrollen._NEWLINE_Den 10. mai 1961 ble Hjulryttereskadronen omorganisert og fikk navnet Lett Stridsvogneskadron/Brig N. M24 Chaffee stridsvognene fra Stridsvogneskadrone/TLF p\xc3\xa5 Bardufoss ble avgitt, og overf\xc3\xb8rt til den nye avdelingen. Disse ble delt inn i tre oppklaringstropper. P\xc3\xa5 grunn av plassmangel i Skjold leir ble en tropp satt i mobiliseringsstatus, en tropp ble v\xc3\xa6rende igjen p\xc3\xa5 Bardufoss og en tropp ble overf\xc3\xb8rt til avdelingen. I tillegg ble Fjernoppklaringstroppen beholdt p\xc3\xa5 Skjold._NEWLINE_\xc3\x98velsene ved avdelingen kunne ofte v\xc3\xa6re lange og harde, b\xc3\xa5de i avstand og tid, og med h\xc3\xb8y aktivitet. Ved ett tilfelle tok avdelingen seg fra Skjold til Sennalandet i Finnmark, ved \xc3\xa5 blant annet beltekj\xc3\xb8re med stridsvognene (bensindrevne). Med dagens drivstoffbudsjetter(1994) hadde man knapt kommet over Kv\xc3\xa6nangsfjellet. _NEWLINE_\xc3\x98velse med eskadronen i 1963_NEWLINE_Avdelingen tok godt vare p\xc3\xa5 sitt personell, og forholdet befal/menige var n\xc3\xa6rt. Ofte gikk eskadronens befalsfruer sammen og lagde noe godt \xc3\xa5 bite i til mannskapene. Det var normalt at avdelingen tok med seg befalsfamilier og soldater p\xc3\xa5 helgeturer inn i Maukenmassivet. I det sivile samfunnet deltok ogs\xc3\xa5 eskadronen aktivt, i alt fra \xc3\xa5 underholde p\xc3\xa5 17. mai til \xc3\xa5 bidra med undervisning i engelsk og matematikk p\xc3\xa5 folkeskolen n\xc3\xa5r det var for lite l\xc3\xa6rere._NEWLINE_Organisasjon og taktikk_NEWLINE__NEWLINE_Lett stridsvogneskadron bestod av en eskadronsstab med en stabsgruppe og en forsyningsgruppe._NEWLINE_Stridsvognoppklaringstroppene bestod av:_NEWLINE_- troppsstab_NEWLINE__NEWLINE_- motorisert oppklaringsgruppe med 2 lag, hvert oppsatt p\xc3\xa5 Willys jeep med M1919A4 mitralj\xc3\xb8se._NEWLINE__NEWLINE_- lett stridsvogn gruppe m/ 2 M24 Chaffee stridsvogner_NEWLINE__NEWLINE_- oppklaringsgruppe m/ 2 oppklaringslag, hver oppsatt med pansret GMC, kalt \xc2\xabpanserpurka\xc2\xbb_NEWLINE__NEWLINE_- kanonlag, 106mm RFK montert p\xc3\xa5 Willys jeep._NEWLINE_Oppgavene til de respektive grupper og lag i troppen._NEWLINE__NEWLINE_Troppsstaben opererte fra Willys jeep og styrte troppen via samband, i tillegg disponerte troppssjefen en MC-ordonnans._NEWLINE_Motorisert oppklaringsgruppe bestod av to lag under ledelse av hver sin lagf\xc3\xb8rer, oppgavene i gruppen var som f\xc3\xb8lger:_NEWLINE_- motorisert oppklaring langs vei, stier og andre steder hvor det var fremkommelig med kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer._NEWLINE__NEWLINE_-oppklaring til fots (p\xc3\xa5 stier) herunder patruljegang._NEWLINE__NEWLINE_-opprettelse av observasjonsposter_NEWLINE__NEWLINE_-spesialoppgaver som for eksempel ordonanstjeneste, opprettelse av transittstasjoner etc._NEWLINE_Lett stridvogngruppe bestod av to lag med hver sin pansrede GMC. Denne gruppen opererte normalt samlet, men kunne deles og operere lagvis. Oppgaven til gruppen bestod av:_NEWLINE_- gi troppen ildst\xc3\xb8tte_NEWLINE__NEWLINE_- oppklaring i lendet som var fremkommelig for stridsvogner, selv under ild fra sm\xc3\xa5kalibrede v\xc3\xa5pen._NEWLINE__NEWLINE_- oppklaring med makt_NEWLINE__NEWLINE_Troppen var avhengig av \xc3\xa5 opptre sammen med en forstyrke for beskyttelse og m\xc3\xa5llokalisering, derfor ble oppklaringsgruppen ofte disponert lagvis._NEWLINE_Oppklaringsgruppen bestod av to lag med hver sin pansrede GMC, denne gruppen opererte normalt samlet, men kunne deles og operere lagvis._NEWLINE_Oppgavene til troppen var:_NEWLINE_- oppklaring til fots_NEWLINE__NEWLINE_- n\xc3\xa6rsikring og samarbeid med stridsvognene_NEWLINE__NEWLINE_- patruljegang_NEWLINE__NEWLINE_- opprettelse av observasjonsposter_NEWLINE__NEWLINE_- besettelse av mindre stillinger_NEWLINE_Oppklaringsgruppene l\xc3\xb8ste alltid sine oppdrag til fots._NEWLINE_Kanonlaget benyttet 106mm RFK oppmontert p\xc3\xa5 Willys jeep og hadde som oppgave \xc3\xa5:_NEWLINE_- gi troppen panservern_NEWLINE__NEWLINE_- forsterkning av troppens ildkraft_NEWLINE__NEWLINE_- r\xc3\xb8yklegging_NEWLINE_Kanonen kunne avgi ild fra kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer og opptr\xc3\xa5dte sammen med stridsvogner for gjensidig st\xc3\xb8tte._NEWLINE_Oppklaringseskadronen/Brigaden i Nord-Norge 1963 til 1994_NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1963 ble det igjen et navneskifte p\xc3\xa5 avdelingen, den skulle n\xc3\xa5 hete Oppklaringseskadronen (Oppklesk). Dette fikk de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene ingen konsekvenser p\xc3\xa5 materiell og personellsiden._NEWLINE_Mot slutten av 60-\xc3\xa5rene begynte avdelingens kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y \xc3\xa5 bli s\xc3\xa5 nedslitt og gamle at det som en pr\xc3\xb8ve ble innf\xc3\xb8rt M113 vogner for \xc3\xa5 erstatte deler av kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yene. Disse manglet v\xc3\xa6pning, og man fant raskt ut at vognene ikke kunne erstatte hovedskytset M24 Chaffee. Det ble derfor konkludert at avdelingen p\xc3\xa5 nytt var moden for en omorganisering._NEWLINE_Sommeren 1968 startet utpr\xc3\xb8ving av en ny struktur, p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter lik avdelingen slik den var i 1994. Avdelingen ble tilf\xc3\xb8rt Volvo L-3314 og beltevogner av typen BV202, i tillegg ble det beholdt 4 stk M24 Chaffee. Disse stridsvognene ble mob-lagret og beholdt innenfor organisasjonen helt frem til 1975._NEWLINE_Men det var ikke bare p\xc3\xa5 materiellsiden man gjorde forandringer. Taktikken gikk over fra pansret oppklaring, som var offensiv, til stille oppklaring og overv\xc3\xa5kning. Denne overgangen var smertefull for det befalet som hadde bakgrunn fra pansermilj\xc3\xb8et, og avdelingen ble raskt kalt \xc2\xabseildukseskadronen\xc2\xbb p\xc3\xa5 folkemunne._NEWLINE_Tross overgang til ny taktikk, viste det seg vanskelig \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve den i praksis. Avdelingen ble derfor i en periode ofte benyttet som den gamle, som regel var dette oppklaring langs vei med mitralj\xc3\xb8ser montert p\xc3\xa5 taket av feltvognene._NEWLINE_Fjernoppklarinstroppen kontingent 1/1965. Sjef er rittmester Morten Kj\xc3\xb8rstad (til venstre), nestkommanderende er l\xc3\xb8ytnant Simen Skaret (til h\xc3\xb8yre)_NEWLINE__NEWLINE_I juni 1969 ble Fjernoppklaringstroppen nedlagt, dette fordi Jegerkommandoene p\xc3\xa5 Forsvarskommandoniv\xc3\xa5 skulle overta denne rollen._NEWLINE_Dette innebar at eskadronen m\xc3\xa5tte bruke oppklaringstroppene i denne rollen da Brigaden ikke kunne v\xc3\xa6re foruten de opplysninger som fjernoppklaringstroppen tidligere fremskaffet._NEWLINE_Erfaringene etter pr\xc3\xb8veperioden var gode, av den grunn ble Oppklaringseskadronen sommeren 1971 endelig opprettet, den var organisert lik det den var i 1994. Eskadronen fikk tre oppklaringstropper, to p\xc3\xa5 belter og en oppsatt med feltvogner og lastevogner. Totalt bestod avdelingen av 170 mann. Basisen for denne avdelingen ble beholdt frem til 1994, dog med enkelte endringer._NEWLINE_Det var fortsatt et \xc3\xb8nske om pansret oppklaring p\xc3\xa5 brigadeniv\xc3\xa5. Det ble derfor i juli 1986 innf\xc3\xb8rt en fjerde tropp med 4 stk NM135 stormpanservogner og 2 stk NM142 rakettpanservogner. Det ble kun benyttet 2 stk NM135 i den daglige tjeneste, da det ikke var tilstrekkelig tildeling av v\xc3\xa5penb\xc3\xa6rere i H\xc3\xa6ren. Personellet som inngikk p\xc3\xa5 disse kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yene hadde gjennom 70- og 80-\xc3\xa5rene utviklet en god \xc2\xabpatruljekultur\xc2\xbb som medf\xc3\xb8rte at det pansrede element falt lite naturlig inn i organisasjonen, troppen ble derfor nedlagt i desember 1988._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1989 gikk avdelingen over til Brig-90 konseptet, noe som medf\xc3\xb8rte en organisasjon med to oppklaringstropper med 9 patruljer og 4 stk BV206 hver, og en tropp med 12 patruljer og 7 stk BV202._NEWLINE_Utviklingen av Oppklaringseskadronen har fra 1963 og frem til 1994 har v\xc3\xa6rt preget av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en avdeling med prim\xc3\xa6rt kapasiteter langs vei, til en avdeling som kan l\xc3\xb8se sine oppdrag effektivt i alle typer lende. De oppklaringsenheter avdelingen hadde i 1994 opererte hovedsakelig til fots, kun unntaksvis benyttet man kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y under selve oppklaringsfasen._NEWLINE_All observasjonspostvirksomhet ble utf\xc3\xb8rt nedgravd under bakkeniv\xc3\xa5, sommer som vinter. Dette for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke overlevelsesevnen til firemannspatruljene. Oppklaringseskadronen har i alle \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt preget av den profesjonelle holdningen hos mannskapene, noe som medf\xc3\xb8rte at avdelingen hadde en god faglig utvikling basert p\xc3\xa5 et godt utdanningsniv\xc3\xa5 og god stridsutholdelse. Det ble opp mot 1994 drevet en meget god spesialisering av mannskapene innenfor sanitet, n\xc3\xa6rstrid, overlevelse og patruljevirksomhet. Man kunne kanskje p\xc3\xa5 den tiden si at Oppklaringseskadronen utgjorde H\xc3\xa6rens st\xc3\xb8rste ressurs innenfor oppklarings- og jegertjeneste._NEWLINE_Avslutning_NEWLINE__NEWLINE_I 1975 fikk avdelingen sin egen hytte ved navn \xc2\xabDragonhytta\xc2\xbb nede under stienraset ved Fjellfr\xc3\xb8svatnet. Grunnen ble skjenket gratis av g\xc3\xa5rdbruker Anders Rotli, som ogs\xc3\xa5 var en meget god venn av eskadronen. Rotli ble ogs\xc3\xa5 utnevnt til \xc3\x86resdragon. Oppklaringseskadronen satte alltid stor pris p\xc3\xa5 Rotli, og i mange \xc3\xa5r s\xc3\xb8rget avdelingens dragoner for \xc3\xa5 holde veien hans \xc3\xa5pen p\xc3\xa5 vinterstid. Dragonhytta ble raskt en fin mulighet for dragoner og befal p\xc3\xa5 fritiden, her hadde man god tilgang p\xc3\xa5 de fleste friluftsaktiviteter._NEWLINE_Siste halvdel av 80-tallet ble det fra sentralt hold i H\xc3\xa6ren gitt uttrykk for at man \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 samle alt kavaleri p\xc3\xa5 Setermoen, men det tok noe tid f\xc3\xb8r det ble gitt ordre om flytting. F\xc3\xb8rst 3. juni 1994 ankom Oppklaringseskadronen Setermoen, etter f\xc3\xb8rst \xc3\xa5 ha marsjert samme strekning som de f\xc3\xb8rste "hjulrytterne hadde syklet motsatt vei i april 1954._NEWLINE_Det var med vemod i sinnet at avdelingen forlot Skjold garnison, det gode forholdet til Bn II, Ingeni\xc3\xb8rbataljonen og den flotte naturen som hadde preget avdelingens hjemsted i over 38 \xc3\xa5r. For de befal og dragoner som har tjenestegjort p\xc3\xa5 Maukstadmoen leir, vil Skjold alltid v\xc3\xa6re et godt minne \xc3\xa5 huske tilbake til.'