b'\n_START_ARTICLE_\nElisabeth Tamm\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nTamm tilh\xc3\xb8rte adelsslekten Tamm, som eide slott og herreg\xc3\xa5rder over hele Sverige og var Sveriges rikeste familie p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet.\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nTamm overtok i 1905 driften av godset Fogelstad i S\xc3\xb6dermanland etter sin far. Hun engasjerte seg i lokalpolitikken og ble i 1908 ombud i Julita kommune. I 1916 ble Tamm ordf\xc3\xb8rer i kommunestyret, som f\xc3\xb8rste kvinne i en slik posisjon i Sverige. _NEWLINE_Etter innf\xc3\xb8ring av kvinnelig stemmerett i Sverige stilte Tamm til valg til Riksdagens andrekammer og ble i 1921 en av fem kvinner som vant riksdagsplass. Hun tilh\xc3\xb8rte Liberala Samlingspartiet og satt i Riksdagen til 1924._NEWLINE_Tamm var en del av Fogelstadsgruppen, som startet Kvinnliga medborgarskolan og drev tidsskriftet Tidevarvet. Hun var aktiv i Frisinnade kvinnors riksf\xc3\xb6rbund og Svenska kvinnors v\xc3\xa4nsterf\xc3\xb6rbund._NEWLINE_Under andre verdenskrig engasjerte Tamm seg for Norges sak og hjalp norske flyktninger. I 1945 tok hun imot fanger l\xc3\xb8slatt fra Ravensbr\xc3\xbcck og ga dem opphold p\xc3\xa5 Fogelstad. _NEWLINE_Tamm var opptatt av organisk landbruk og ga i 1940 ut boken Fred med jorden sammen med Elin W\xc3\xa4gner._NEWLINE_Tamm var ogs\xc3\xa5 opptatt av kvinnesak, og finansierte utgivelsen av det norske tidsskriftet Kvinnen og Tiden fra 1947. Hun testamenterte ogs\xc3\xa5 Fogelstad slott og det meste av sin betydelige formue til tidsskriftet, men utgiverne Henriette Bie Lorentzen og Kirsten Hansteen sa fra seg denne gaven i 1955 fordi de fant det riktigst \xc3\xa5 legge ned tidsskriftet.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nTamm ble tildelt Haakon VIIs Frihetskors.'