b'\n_START_ARTICLE_\nAlice Babs\n_START_SECTION_\nOppvekst\n_START_PARAGRAPH_\nAlice Babs vokste opp i V\xc3\xa4stervik i Sm\xc3\xa5land. Hennes far Jean Nilson var kinopianist der og moren Hildur Nilson var sanger. _NEWLINE_En gang i 1937 da Alice var p\xc3\xa5 hjemvei med Gamleby-b\xc3\xa5ten etter \xc3\xa5 ha underholdt p\xc3\xa5 private fester i Stockholm sammen med faren, fikk sangpedagogen Lina Boldemann tilfeldigvis h\xc3\xb8re henne jodle og synge. Hun ble s\xc3\xa5 imponert at hun tok kontakt med moren og tilb\xc3\xb8d henne portvaktarbeid og bosted i Stockholm for at den unge begavelsen skulle f\xc3\xa5 mulighet til \xc3\xa5 ta sangleksjoner der. Mor og datter flyttet til Stockholm slik at Alice kunne utvikle sangtalentet sitt._NEWLINE_Rektoren p\xc3\xa5 skolen der hun gikk som 15-\xc3\xa5ring, oppfordret henne til \xc3\xa5 skaffe seg et kunstnernavn. Da hadde Alice allerede fundert p\xc3\xa5 for eksempel Lice Nils, Alice Son og Ali Nilson. Hun hadde begynt \xc3\xa5 lage plateinnspillinger p\xc3\xa5 det tidspunktet, og spurte innehaveren av platestudioet \xc2\xabDin egen r\xc3\xb6st\xc2\xbb, Dagmar Sandstr\xc3\xb6m, til r\xc3\xa5ds. Sandstr\xc3\xb6m foreslo Babs med begrunnelsen \xc2\xabdu ser ut att heta Babs\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nGjennombrudd og videre karriere\n_START_PARAGRAPH_\nAlice Babs fikk sitt gjennombrudd med filmen Swing it, magistern! fra 1940, der tittelsangen ble en stor slager. Sangen Regntunga skyar fra samme film ble ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6r. Senere fulgte et titalls filmer. I 1950- og 1960-\xc3\xa5rene spilte hun med danskene Svend Asmussen og Ulrik Neumann i vokaltrioen Swe-Danes samt p\xc3\xa5 innspillinger med norske Bjarne Nerem og Andreas Skjold. I 1958 var hun Sveriges f\xc3\xb8rste deltaker i Eurovision Song Contest, der hun fikk en fjerdeplass med sangen Lilla stj\xc3\xa4rna. Internasjonalt samarbeidet hun i 1963 med Duke Ellington, som skrev den tredje del av Sacred Concerts for Babs. Andre samarbeid var med den svenske pianisten Charlie Norman og revyforfatteren og musikeren Povel Ramel.\n_START_SECTION_\nSenere \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nHennes siste bes\xc3\xb8k til Norge var under Oslo Jazzfestival i 2004, med forestillingen \xc2\xabTribute to Duke Ellington\xc2\xbb sammen med Kjell \xc3\x96hman. Der opptr\xc3\xa5dte hun ogs\xc3\xa5 med datteren Titti Sj\xc3\xb6blom (f\xc3\xb8dt 1949) p\xc3\xa5 vokal og svigers\xc3\xb8nnen Ehrling Eliasson p\xc3\xa5 gitar.'