b'\n_START_ARTICLE_\nClara Schumann\n_START_SECTION_\nOppvekst\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nClara Wieck var datter av  Friedrich Wieck og Mariane Tromlitz. Faren var teolog- og klaverutdannet, moren var sanger og pianist.  Ogs\xc3\xa5 den yngre halvs\xc3\xb8steren Marie Wieck ble en kjent pianist og sanger, men hun n\xc3\xa5dde aldri opp til Claras ry. Faren fungerte som musikkl\xc3\xa6rer for d\xc3\xb8trene, og han presset p\xc3\xa5 for gj\xc3\xb8re dem kjent som vidunderbarn og klavervirtuoser. Han hadde utviklet en egen klaverpedagogisk metode som Claras bemerkelsesverdig hurtige utvikling var den beste reklame for._NEWLINE_Clara opptr\xc3\xa5dte f\xc3\xb8rste gang i \xc3\xa5tte\xc3\xa5rsalderen, og allerede som tretten\xc3\xa5ring startet hun opp det som ble en 61 \xc3\xa5r lang str\xc3\xa5lende konsertkarri\xc3\xa8re. Hun begynte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 komponere i ung alder. Quatre Polonaises op. 1 ble publisert da hun var ti eller elleve \xc3\xa5r gammel. Snart fulgte Caprices en forme de Valse, Valses romantiques, Quatre Pi\xc3\xa8ces Caract\xc3\xa9ristiques, Soir\xc3\xa9es Musicales, en klaverkonsert og mye annet._NEWLINE_Tidlig i karrieren ble Clara Wiecks konsertrepertoar p\xc3\xa5virket av farens valg, og p\xc3\xa5 programmet sto dagsaktuelle lettvektere som Friedrich Kalkbrenner, Camille Pleyel, Ignaz Moscheles og Henri Herz. Seinere i karrieren presenterte hun musikk av betydelige komponister som Mozart, Bach, Beethoven, Mendelssohn, Chopin, Brahms og ektefellen Robert Schumann._NEWLINE_Clara Wieck ble f\xc3\xb8rste gang kjent med Robert Schumann i 1828, hun var da \xc3\xa5tte-ni \xc3\xa5r gammel. Fra oktober 1830 bodde han et \xc3\xa5rs tid hos Wiecks for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 undervisning av Claras far. Etterhvert som  Clara vokste til, falt de for hverandre. Til tross for at Robert var en lovende komponist og allerede en temmelig vellykket musikkredakt\xc3\xb8r, forb\xc3\xb8d Claras far enhver kontakt mellom dem. Faren hadde gjennom hele datterens oppvekst fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 f\xc3\xa5 full kontroll over henne, og denne hangen antok n\xc3\xa5 tyranniske dimensjoner. Han booket opp flere konsertturneer for \xc3\xa5 sikre at de var geografisk atskilt, og av samme grunn sendte han henne i 1837 til venner i Dresden, men det viste seg at de tok stilling for det unge kj\xc3\xa6resteparet. Clara og Robert gikk i september 1839 rettens vei for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tillatelse til \xc3\xa5 gifte seg, og etter \xc3\xa5 ha holdt ut farens uthalingstaktikk, giftet de seg endelig 12. september 1840, dagen f\xc3\xb8r Clara fylte 21 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nSamliv med Robert Schumann\n_START_PARAGRAPH_\nClara og Robert Schumann fikk i \xc3\xa5rene 1841 til 1854 \xc3\xa5tte barn, hvorav sju n\xc3\xa5dde voksenalder. Eugenie (1851\xe2\x80\x931938) ble en kjent pianist og forfatter._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste fire \xc3\xa5rene bodde ekteparet i dagens Schumann-Haus Leipzig. Personer som Felix Mendelssohn Bartholdy, H.C. Andersen og Franz Liszt var hyppige gjester i hjemmet og det ble arrangert konserter og opplesninger i konsertsalen._NEWLINE_Samlivet med Robert ble ikke helt som Clara hadde forestilt seg. Riktignok var hun n\xc3\xa5 fri fra farens kontrollregime, men ektemannen var heller ikke helt fremmed for \xc3\xa5 kontrollere henne. Men endelig kunne hun ta igjen det hun hadde mistet av allmenndanning under farens tyngende oppl\xc3\xa6rings- og konsertprogram. Hun leste Goethe, Shakespeare og Jean Paul, og takket v\xc3\xa6re mannens innflytelse kunne hun konsentrere seg om musikken til tungvektere som Johann Sebastian Bach, Ludwig van Beethoven, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin, og Robert Schumann selv._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene unngikk Clara \xc3\xa5 reise p\xc3\xa5 konsertturneer. Ektemannen ville ha henne ved sin side, men han forhindret samtidig at hun fikk \xc3\xb8vet tilstrekkelig, siden han ble forstyrret i sitt eget arbeid n\xc3\xa5r hun spilte. Han la seg ogs\xc3\xa5 opp i komposisjonene hennes, vendte tommelen ned for konsertant virtuositet og bravur, og ville at hun skrev mer som han selv gjorde. Det viste seg snart at uten de store inntektene fra konsertvirksomheten hennes, slet familien med \xc3\xa5 holde hodet over vannet, og hun fikk til slutt gjennom sin vilje om \xc3\xa5 reise p\xc3\xa5 konsertturneer igjen. Konsertene kom ogs\xc3\xa5 ektemannen til gode ved at hun bidro til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re musikken hans kjent i Europa._NEWLINE_I perioder hadde Robert Schumann problemer med den psykiske helsen og tumlet iblant med selvmordstanker. Fra tidlig 1854 forverret tilstanden seg alvorlig, og 4. mars 1854 ble han lagt inn p\xc3\xa5 et psykiatrisk sykehus ved Bonn der han bodde fram til sin d\xc3\xb8d dr\xc3\xb8yt to \xc3\xa5r seinere.\n_START_SECTION_\nJoseph Joachim og Johannes Brahms\n_START_PARAGRAPH_\nClara og Robert m\xc3\xb8tte fiolinisten Joseph Joachim f\xc3\xb8rste gang i november 1844, han var da rundt 14 \xc3\xa5r. Clara og Joachim ble etterhvert gode venner. Hun spilte flere konserter sammen med ham enn med noen annen, spesielt kjente ble de for sine framf\xc3\xb8ringer av Beethovens sonater for fiolin og klaver."_NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1853 kom den da ukjente 20 \xc3\xa5r gamle Johannes Brahms til Clara og Robert Schumanns hjem i D\xc3\xbcsseldorf med et introduksjonsbrev fra Joachim. Brahms spilte noen av sine egne klaverstykker for dem, og de ble begge dypt imponert. Clara skrev i dagboka at Brahms var som gudesendt. Den 23. oktober 1854 framf\xc3\xb8rte hun \xc2\xabAndante\xc2\xbb og  \xc2\xabScherzo\xc2\xbb fra Brahms\' Pianosonate nr. 3 i f-moll, dette er den f\xc3\xb8rste kjente offentlige framf\xc3\xb8ringen av Brahms-stykker. Senere urframf\xc3\xb8rte hun enkelte andre av Brahms\' verker, eksempelvis Variasjoner og fuge over et tema av H\xc3\xa4ndel. _NEWLINE_Etter at Robert ble lagt inn p\xc3\xa5 institusjon, bodde Brahms hos Clara Schumann og fulgte henne p\xc3\xa5 konsertreiser. Alle nyere biografier om Clara Schumann stiller sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om hva som egentlig skjedde mellom de to. Forholdet omtales i avsnittet \xc2\xabDyrebareste venninne\xc2\xbb i artikkelen om Johannes Brahms.\n_START_SECTION_\nDe siste \xc3\xa5rtiene\n_START_PARAGRAPH_\nEtter ektemannens d\xc3\xb8d, sendte Clara fem av barna til oppfostring hos andre. Bare de to yngste, Eugenie og Felix, ble igjen hjemme hos henne. I oktober 1857 flyttet hun til Berlin og i 1863 slo hun seg ned i Baden-Baden._NEWLINE_Livet hennes var p\xc3\xa5 ny fylt av konsertreiser gjennom Europa, over alt ble hun feiret som en av Europas st\xc3\xb8rste pianister. I tillegg redigerte hun Robert Schumanns komposisjoner og bidro til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 musikken hans utgitt p\xc3\xa5 musikkforlaget Breitkopf & H\xc3\xa4rtel. Hun reiste regelmessig til London, og i 1878 ble hun klaverl\xc3\xa6rer (\xc2\xabErsten Klavierlehrerin\xc2\xbb) ved Dr. Hoch\xe2\x80\x99s Konservatorium i Frankfurt am Main, en stilling hun hadde frem til 1892. Sin siste konsert gav hun 12. mars 1891, i en alder av 71 \xc3\xa5r._NEWLINE_26. mars 1896 ble Clara Schumann rammet av et slaganfall og d\xc3\xb8de f\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder seinere i en alder av 76 \xc3\xa5r. Etter eget \xc3\xb8nske ble hun bisatt ved siden av sin mann p\xc3\xa5 Alter Friedhof Bonn.\n_START_SECTION_\nKlavervirtous\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste halvdel av 1800-tallet steg det fram flere virtuose solister som tok tidas publikum med storm. Av fiolinister var Niccol\xc3\xb2 Paganini, Joseph Joachim og Ole Bull s\xc3\xa6rlig popul\xc3\xa6re. Blant pianistene ble Clara Schumann, Franz Liszt, Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin, Sigismund Thalberg og Friedrich Kalkbrenner regnet til de beste. Det skjedde en rivende teknisk utvikling av klaveret de f\xc3\xb8rste ti\xc3\xa5rene av 1800-tallet, og nyvinningene inspirerte b\xc3\xa5de komponister og pianister til \xc3\xa5 ta klaverkunsten til nye h\xc3\xb8yder._NEWLINE_Tross \xc3\xa5tte barnef\xc3\xb8dsler og en ikke alltid like samarbeidsvillig mann, var Clara Schumann i stand til \xc3\xa5 hevde seg i en mannsdominert verden. Hun ble feiret og vant \xc3\xa6resbevisninger over hele Europa. Spesielt popul\xc3\xa6r var hun i Hamburg, der hun opptr\xc3\xa5dte i alt nitten ganger fra og med den f\xc3\xb8rste opptredenen som seksten\xc3\xa5ring i 1835 til og med den siste i 1881._NEWLINE_En statistisk analyse utf\xc3\xb8rt ved hjelp av over 1\xc2\xa0300 originale konsertprogrammer, dvs alle hennes offentlige framf\xc3\xb8ringer, viser at hun i h\xc3\xb8y grad har preget det moderne konsertprogrammet.'