b'\n_START_ARTICLE_\nNorsk litteratur\n_START_PARAGRAPH_\nNorsk litteratur er den litteratur og fortellerkunst som er blitt skrevet i Norge eller av nordmenn. Norsk litteraturhistorie g\xc3\xa5r tilbake til Eddadikt og skaldekvad fra f\xc3\xb8rkristen tid p\xc3\xa5 800- og 900-tallet med diktere som Brage den gamle og \xc3\x98yvind Skaldespiller. Med innf\xc3\xb8ringen av kristendommen rundt \xc3\xa5r 1000, kom Norge i kontakt med den europeiske middelalderkunnskapen, hagiografi- og historieskrivningen. Sammenflettet med den innenlandske muntlige fortellertradisjonen, og med innflytelse fra Island, kom en periode der det ble skrevet mye litteratur. Perioden varer fra og med styret til kong H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson p\xc3\xa5 1100-tallet til begynnelsen av 1300-tallet. Betydelige verker fra denne perioden var Historia Norvegi\xc3\xa6 og Kongespeilet (Konungs skuggsj\xc3\xa1)_NEWLINE_Perioden fra 1300-tallet og opp til 1800-tallet er betraktet som en m\xc3\xb8rk tidsalder for den norske litteraturen, skj\xc3\xb8nt enkelte forfattere som nordmennene Peder Clauss\xc3\xb8n Friis og Ludvig Holberg bidro til litteraturen for Danmark-Norge. Imidlertid var disse forfatterne i realiteten mer danske enn norske. Tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet begynte kampen for uavhengighet i tillegg til at en startende nasjonalisme var i utvikling. Dette ble en ny aktiv periode av nasjonal litteratur. Lyrikeren Henrik Wergeland var en innflytelsesrik nasjonal forfatter, mens de senere verker av dramatikeren Henrik Ibsen satte norske spor i den vestlige europeiske litteraturen. Fra selvstendigheten i 1905 vokste litteraturen i Norge, og blant annet mottok Knut Hamsun og Sigrid Undset Nobelprisen i litteratur.\n_START_SECTION_\nKristen middelalder - 1350-1500\n_START_PARAGRAPH_\nPerioden kalles ogs\xc3\xa5 for den mellomnorske perioden og g\xc3\xa5r fra 1350-1537 (reformasjonen)._NEWLINE_Litteratur- og mediebruk i Middelalder-Norge er dominert av kirken. Det var en kirke i hver eneste bygd i Norge, og litteraturen ble brukt i forkynnelsene. Men som f\xc3\xb8lge av kirkens dominans innen litteraturen, kom Norge med i et st\xc3\xb8rre kulturelt fellesskap med resten av Europa._NEWLINE_F\xc3\xb8r svartedauden ble mye litteratur oversatt fra latin til gammelnorsk, blant annet Passio Olavi eller Lidelseshistorien og undergjerningene til den hellige Olav. I 1349 kom svartedauden til Norge, og over 2/3 av Norges befolkning d\xc3\xb8de som f\xc3\xb8lge av den. De som var mest utsatt for \xc3\xa5 bli smittet, var prester og andre adelsfolk ettersom de bes\xc3\xb8kte de syke. Da de d\xc3\xb8de, d\xc3\xb8de ogs\xc3\xa5 den gamle skrivekunsten, noe som f\xc3\xb8rte til at diktning som gikk fra munn til munn ble dominerende.\n_START_SECTION_\nFolkets diktning  1350-1500-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDe aller fleste p\xc3\xa5 landsbygda var analfabeter. Dette f\xc3\xb8rte til at verkene ble f\xc3\xb8rt videre muntlig, og ikke ble skrevet ned f\xc3\xb8r Asbj\xc3\xb8rnsen og Moe reiste rundt i Norge og skrev dem ned i ca. 1850, i nasjonalromantikken. Derfor er ikke disse fortellingene spr\xc3\xa5klig sett helt riktige i forhold til hvordan de snakket i folkediktingsperioden._NEWLINE_Eventyr er en kort fortelling, som regel med utgangspunkt i virkeligheten. Eventyrene handler ofte om en helt som mot alle odds klarer seg bra. Ofte blir embedsmenn og \xc3\xb8vrighet latterliggjort av helten, og rollene i samfunnet blir snudd om. Eventyrene gj\xc3\xb8r ikke krav p\xc3\xa5 \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sanne, og dermed blir de ikke tids- eller stedsbestemt. Nesten alle eventyr ender godt, men har ofte en underliggende moral._NEWLINE_Sagn skiller seg fra eventyr ved at de gj\xc3\xb8r krav p\xc3\xa5 \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sanne. De skal beskrive natur eller fenomener alle kjenner. Derfor er ofte sagn tids- og stedfestet for \xc3\xa5 bli mer troverdige. Sagnene speiler ofte virkeligheten, og har lite av eventyrenes \xc3\xb8nsketenkning._NEWLINE_Folkeviser, ogs\xc3\xa5 kalt ballader, er fortellende viser. De kom til Norge fra Frankrike p\xc3\xa5 1200-tallet. Dansen, som kom til Norge fra Frankrike ca. 100 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r, ble en viktig del av folkevisene._NEWLINE_Stev er en type dikt som b\xc3\xa5de ble sunget og talt. De ble som regel improvisert, men de beste gikk videre i tradisjonen.\n_START_SECTION_\nRenessanse og reformasjon - 1500-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nNorge preges p\xc3\xa5 1500-tallet sterkt av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en provins i kongeriket Danmark. Selv om boktrykkerkunsten ble oppfunnet av Johann Gutenberg p\xc3\xa5 slutten av 1400-tallet, fikk Norge sitt f\xc3\xb8rste trykkeri i 1643. I 1556 fantes det bare 96 eksemplarer av Bibelen i hele Norge._NEWLINE_I Norge fantes det ikke noe levende litter\xc3\xa6rt milj\xc3\xb8. Likevel fikk Peder Claussen Friis i Valle sogn i dagens Lindesnes kommune utgitt Norges Beskrivelse i 1613._NEWLINE_Absalon Pedersson Beyer skrev i 1567 i boka Om Noriges Rige om hvordan landet hadde mistet makt sammenlignet med Danmark. Verket ble f\xc3\xb8rst utgitt 200 \xc3\xa5r senere.\n_START_SECTION_\nBarokken - 1600-tallet\n_START_PARAGRAPH_\n1600-tallet i Norge er preget av barokken._NEWLINE_Dorothe Engelbretsdotter var en fremtredende dikter p\xc3\xa5 1600-tallet. Hun skrev salme- og b\xc3\xb8nnesamlingen Si\xc3\xa6lens Sang-Offer i 1678. Den kom ut i sju opplag mens hun levde og i sytten etter hennes d\xc3\xb8d._NEWLINE_Petter Dass skrev ogs\xc3\xa5 mange dikt i denne perioden, men lite av det han skrev ble gitt ut. Mange av diktene hans ble spredt gjennom avskrifter, og noen av dem er fremdeles i bruk i dag. Likevel er det Nordlands Trompet som er mest lest i dag som er en beskrivelse av hvordan vanlige nordlendinger levde.\n_START_SECTION_\nKlassisismen og opplysningstiden - 1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\n1700-tallet i Norge domineres av klassisismen som er sterkt preget av opplysningstiden i Europa._NEWLINE_Som en motvekt til fornuftstankene i opplysningstiden, vokste pietismen frem som en ny luthersk retning som fikk stor innflytelse i Danmark-Norge. Dette f\xc3\xb8rte til at konfirmasjonen ble obligatorisk i 1736, noe som gjorde det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 l\xc3\xa6re barn \xc3\xa5 lese. Derfor ble skolegang obligatorisk i 1739. Det tok likevel mange \xc3\xa5r f\xc3\xb8r alle i Norge fikk undervisning i lesing og skriving.\n_START_SECTION_\nLudvig Holberg\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig Holberg var f\xc3\xb8dt i Bergen, men bodde mesteparten av livet utenfor Norge. Han skrev flere skuespill og introduserte essayet i Danmark-Norge.\n_START_SECTION_\nRomantikken - 1800-1850\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om romantikken regnes fra ca. 1800 i Europa, f\xc3\xa5r den ikke fotfeste f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1820-tallet i Norge. Welhaven og Wergeland er dominerende navn fra denne epoken._NEWLINE_Mot slutten av perioden blir litteraturen mer nasjonalromantisk.\n_START_SECTION_\nWelhaven og Wergeland\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Sebastian Welhaven og Henrik Wergeland var virksomme p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste halvpart av 1800-tallet._NEWLINE_Welhaven holdt seg i all hovedsak til lyrikk. Welhavenforskeren Ingard Hauge sier at Welhaven satte \xc2\xabtrange rammer for sin egen dikteriske utfoldelse\xc2\xbb n\xc3\xa5r han i 1832 kunne hevde at \xc2\xabIkke enhver Stemning, og minst Lidenskabens Opr\xc3\xb8r, formaaer at frembringe et Kunstv\xc3\xa6rk\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nRealismen 1870-1890\n_START_PARAGRAPH_\nBrandes krav om \xc2\xabAt en litteratur i v\xc3\xa5re dager lever, viser seg i at den setter problemer under debatt\xc2\xbb, ble retningsgivende for utviklingen av realismen i Norge. I denne perioden er \xc2\xabDe fire store\xc2\xbb, Ibsen, Bj\xc3\xb8rnson, Kielland og Lie, virksomme._NEWLINE_Litteraturen i perioden er dominert av romaner, sammen med Ibsens skuespill. Den skulle ut\xc3\xb8ve samfunnskritikk og avsl\xc3\xb8re hykleri og dobbeltmoral. Samtidig \xc3\xb8nsket dikterne \xc3\xa5 vekke debatt om individets rett til fritt livssyn og frie moralske valg. Man ville ha bukt med kirkens makt og dens l\xc3\xa6re om pliktmoral, trangsynthet og lite livsglede.\n_START_SECTION_\nNaturalismen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1880-\xc3\xa5rene g\xc3\xa5r realismen over i naturalismen, som retter seg mer mot samfunnets skyggeside. Amalie Skrams forfatterskap representerer denne litter\xc3\xa6re retningen._NEWLINE_Enkelte forfatteres skildringer ble oppfattet som s\xc3\xa5 radikale at b\xc3\xb8kene ble forbudt, for eksempel Christian Krohgs Albertine og Hans J\xc3\xa6gers Fra Kristiania-Boh\xc3\xaamen\n_START_SECTION_\nNyromantikken 1890-1905\n_START_PARAGRAPH_\nHos de etablerte forfatterne kan en merke en dreiing over mot mer individualpsykologisk diktning. Tittelpersonen i Ibsens Hedda Gabler (1890) er en kvinne som er vanskeligere \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 ut fra sine samfunnsmessige forutsetninger enn for eksempel Nora i Et dukkehjem og Fru Alving i Gengangere. I de seneste stykkene  \xe2\x80\x93 som i Bygmester Solness (1892) og N\xc3\xa5r vi d\xc3\xb8de v\xc3\xa5gner (1899) \xe2\x80\x93 er det en kunstnerproblematikk som opptar Ibsen._NEWLINE_Mens Alexander Kielland gradvis avvikler sitt forfatterskap og Amalie Skram fullf\xc3\xb8rer det strengt naturalistiske firebindsverket Hellemyrsfolket i 1898, skjer det et omslag hos Jonas Lie. I 1891 og 1892 gir han ut de to novellesamlingene Trold I og II, som henter inspirasjon fra eventyr og sagn, og som dertil har et regionalt preg som er nytt i norsk litteratur._NEWLINE_Arne Garborg gir ut dagboksromanen Tr\xc3\xa6tte M\xc3\xa6nd i 1891. Her m\xc3\xb8ter vi en hovedperson som verken engasjeres av de skjeve samfunnsforholda  eller av moralske eller religi\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Tr\xc3\xa6tte M\xc3\xa6nd er et eksempel p\xc3\xa5 dekadanse i norsk litteratur. Etter Tr\xc3\xa6tte M\xc3\xa6nd vender Garborg tilbake til J\xc3\xa6ren, og skriver den naturalistiske romanen Fred om religi\xc3\xb8st grubleri, fulgt av skuespillet L\xc3\xa6raren (1896) og romanen Den burtkomne Faderen (1899), som begge tematiserer det religi\xc3\xb8se._NEWLINE_Utgivelsen av Knut Hamsuns roman Sult sommeren 1890 markerer den nyromantiske perioden i norsk litteratur. Vekten ligger p\xc3\xa5 en subjektivitet som hadde dominert mindre under realismen. Den navnl\xc3\xb8se hovedpersonen befinner seg riktignok i en gjenkjennelig geografisk og sosial kontekst \xe2\x80\x93 den raskt voksende storbyen Kristiania med sin over- og underklasse og sine trikker, gater og leieg\xc3\xa5rder, men sosiale problemer er ikke direkte vektlagt i romanen. I stedet er det en studie i jeg-personens ustabile psyke og skiftende innskytelser og sinnsstemninger._NEWLINE_I det offentlige ordskiftet om litteraturen er Hamsuns foredrag Fra det ubevidste Sjeleliv en programerkl\xc3\xa6ring for en ny subjektivitet i litteraturen. Her angrep han forfatterne fra det moderne gjennombrudd, som han mente sto for en enkel psykologi som ikke strekker til for \xc3\xa5 skildre det moderne \xc2\xabnervemenneske\xc2\xbb. Han krevde en litteratur \xc2\xabmere svarende til det Sindsliv, som moderne Mennesker i Nutiden lever.\xc2\xbb Han stilte krav om at forfattere m\xc3\xa5 begynne \xc3\xa5 skildre \xc2\xabdisse Tankens og F\xc3\xb8lelsens Vandringer i det blaa, skridtl\xc3\xb8se, sporl\xc3\xb8se Rejser med Hj\xc3\xa6rnen og Hj\xc3\xa6rtet, s\xc3\xa6lsomme Nervevirksomheder, Blodets Hvisken, Benpibernes B\xc3\xb8n, hele det ubevidste Sj\xc3\xa6leliv\xc2\xbb._NEWLINE_Etter Sult fulgte Hamsun opp med enda to studier av s\xc3\xa6re sinnstilstander. Mens jeg-personen i Sult ser ut til \xc3\xa5 finne en utveg, g\xc3\xa5r det verre med Johan Nagel i Mysterier (1893). Mot slutten g\xc3\xa5r han inn i en dyp psykose som uavvendelig f\xc3\xb8rer han inn i sj\xc3\xb8lmordet. I Pan (1895) er den vanskelige kj\xc3\xa6rligheten som tema, og den f\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 inn i d\xc3\xb8den. Pan har sterke prosalyriske innslag i skildringene av \xc2\xabnordlandssommerens evige dag\xc2\xbb, og viser s\xc3\xa5ledes en tidstypisk trang til \xc3\xa5 viske ut sjangergrenser._NEWLINE_I lyrikken regnes gjerne nyromantikken fra opplesinga av Vilhelm Krags dikt Fandango i Studentersamfunnet i Kristiania h\xc3\xb8sten 1890. Her kan en p\xc3\xa5 ny fornemme den gamle romantikkens dragning mot det eksotiske. Diktet lovpriser en primitiv utfoldelse av livskrefter gjennom dansen, og formidler denne livsutfoldelsen i frie vers. Som et eksempel p\xc3\xa5 vitalisme i diktinga er det representativt for 1890-\xc3\xa5ra. B\xc3\xa5de Vilhelm Krag og Sigbj\xc3\xb8rn Obstfelder tar i bruk musikkens virkemidler for \xc3\xa5 skape en form for lyrikk der diktet ikke er en tankebygning, men et samspill av ordbetydninger og klangvirkninger. Her knytter de nye lyrikerne an til den franske symbolismen._NEWLINE_Vitalismen er bare ei side av 1890-tallslyrikken. En annen tydelig trend er den moderne f\xc3\xb8lelsen av angst og fremmedgj\xc3\xb8ring. Diktet Jeg ser (1893) av Sigbj\xc3\xb8rn Obstfelder er blitt st\xc3\xa5ende som det fremste uttrykket for den moderne tilstanden: \xc2\xabJeg ser, jeg ser\xe2\x80\xa6 / Jeg er visst kommet p\xc3\xa5 en feil klode! / Her er s\xc3\xa5 underligt\xe2\x80\xa6\xc2\xbb_NEWLINE_Trass i Krags og Obstfelders utpr\xc3\xb8ving av nye virkemidler i lyrikken, er hovedtyngden av lyrikken som ble utgitt dette ti\xc3\xa5ret tradisjonell._NEWLINE_I en egen stilling st\xc3\xa5r Garborgs store diktsyklus Haugtussa, som b\xc3\xa5de tar opp sentrallyriske temaer som kj\xc3\xa6rlighet og sorg, men som ogs\xc3\xa5 har innslag av samfunns- og kulturkritikk. Haugtussa tar i bruk en lang rekke ulike strofeformer._NEWLINE_B\xc3\xa5de hos Hamsun, Garborg og Lie ser en en v\xc3\xa5knende interesse for lokalt og regionalt s\xc3\xa6rpreg. Den er ogs\xc3\xa5 tydelig i Hans E. Kincks gjennombruddsverk Flaggermusvinger fra 1895, med undertittelen \xc2\xabEventyr vestfra\xc2\xbb. Den litter\xc3\xa6re kartlegginga av landet er en tendens som skal vare ved langt inn i det nye hundre\xc3\xa5ret. Av andre prosaforfattere i perioden kan nevnes Tryggve Andersen, Ragnhild J\xc3\xb8lsen og Hans Aanrud.\n_START_SECTION_\nNyrealisme, klassekamp og kulturkamp 1905-1940\n_START_PARAGRAPH_\nKnut Hamsun utga sin Landstryker-trilogi 1927-33 og avsluttet sitt skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re forfatterskap med \xc2\xabdesillusjonsromanen\xc2\xbb Ringen sluttet i 1936. _NEWLINE_Sigrid Undset holdt seg fortsatt i middelalderen med b\xc3\xb8kene om Olav Audunss\xc3\xb8n 1925-27, men skrev deretter romaner med handling fra nyere tid. I 1927 mottok hun nobelprisen i litteratur. Ellers viet Undset seg mest til essayistikk i denne perioden, og da s\xc3\xa6rlig om katolske emner. Olav Duun utga Medmenneske-trilogien 1929-33 og romanen Menneske og maktene \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d i 1939. Johan Falkberget bidro med flere  omfattende historiske romaner fra R\xc3\xb8ros med Christianus Sextus-b\xc3\xb8kene 1927-35. _NEWLINE_I lyrikken var Olaf Bull og Herman Wildenvey blant de f\xc3\xb8rende skikkelsene, den f\xc3\xb8rste n\xc3\xb8t stor respekt blant kritikere og forfatterkolleger, den andre oppn\xc3\xa5dde h\xc3\xb8ye opplagstall med sine elegante vers._NEWLINE_Norsk litteratur i denne perioden er lite preget av de eksperimentelle tendensene i europeisk og amerikansk litteratur gjennom 1920-tallet. _NEWLINE_I denne perioden var Norge preget av strid om \xc3\xb8konomisk og politisk makt og om moralske og kulturelle sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Klassekampen kom inn i norsk litteratur med blant annet Rudolf Nilsens tre diktsamlinger 1925-29, Arnulf \xc3\x98verlands dikt p\xc3\xa5 1930-tallet og Nordahl Griegs skuespill og romanen Ung m\xc3\xa5 verden ennu v\xc3\xa6re fra 1938. Nini Roll Anker kombinerte et kvinneperspektiv med klassekamp i romanen Den som henger i en tr\xc3\xa5d fra 1935. Mange forfattere var enten medlemmer av eller sympatiserte med den intellektuelle politiske bevegelsen Mot Dag. Etter Moskvaprosessene vendte forfattere som \xc3\x98verland og Sigurd Hoel seg vekk fra kommunismen, og Nordahl Grieg ble alene igjen som forsvarer av den kommunistiske internasjonale. Motvekten til denne tendensen var blant annet \xc3\xa5 finne hos Ronald Fangen og andre mer konservative forfattere, ofte med kristelige budskap._NEWLINE_Derimot var norske forfattere n\xc3\xa6rmest enstemmige i sin ford\xc3\xb8mmelse av den framvoksende nasjonalsosialismen i Tyskland, og Hamsun ble en isolert figur i kulturlivet. B\xc3\xa5de Arnulf \xc3\x98verland, Nordahl Grieg og Sigrid Undset ga tydelige advarsler om den nazistiske ideologien. Mest kjent er Arnulf \xc3\x98verlands dikt Du m\xc3\xa5 ikke sove fra 1937._NEWLINE_Et brennpunkt i kulturstriden p\xc3\xa5 1930-tallet var Sigmund Freuds teorier om menneskesinnet. Sigurd Hoel bekjente seg \xc3\xa5pent som tilhenger av Freuds tanker, og satte dem ut i livet i en rekke romaner som g\xc3\xa5r til felts mot seksualundertrykkelse og patriarkalske familiem\xc3\xb8nstre og samfunnsstrukturer. Hoel var sammen med \xc3\x98verland og dramatikeren Helge Krog sv\xc3\xa6rt synlige i det offentlige ordskiftet. \xc3\x98verland ble satt under tiltale for blasfemi etter foredraget Kristendommen \xe2\x80\x93 den tiende landeplage i Studentersamfunnet i 1933. _NEWLINE_En f\xc3\xb8lge av Freuds teorier er at barndommen tillegges en avgj\xc3\xb8rende betydning for det voksne menneskes sjelelige sunnhet, barndommen blir et gjenvende tema i norsk litteratur p\xc3\xa5 1930-tallet. S\xc3\xa6rlig danskf\xc3\xb8dte Aksel Sandemose tilla barndom og oppvekst avgj\xc3\xb8rende vekt, slik som i romanen En flyktning krysser sitt spor fra 1933, som ogs\xc3\xa5 var formalt nyskapende, med sitt gjennomf\xc3\xb8rte brudd med kronologisk framstilling._NEWLINE_En annenforfatter i denne perioden var Cora Sandel, som i Alberte-trilogien 1926-39 og i en lang rekke noveller viser hvordan kvinner s\xc3\xa6rlig lider under en tilstivna moral i det patriarkalske samfunnet. Gro Holm, Magnhild Haalke, Ingeborg Refling Hagen, Halldis Moren Vesaas, Aslaug L\xc3\xa5stad Lygre og Aslaug Vaa bidro med kvinnelige erfaringer i litteraturen._NEWLINE_Utover p\xc3\xa5 1930-tallet ble nye, store navn i det 20. \xc3\xa5rhundres litteratur tilgjengelig p\xc3\xa5 norsk i og med Gyldendals gule serie, som Sigurd Hoel redigerte. Noe formell nyskapning kan merkes ogs\xc3\xa5 i norsk litteratur utover p\xc3\xa5 30-tallet. Gunnar Larsen og Arthur Omre hadde mottatt impulser fra Ernest Hemingways saklige, effektive stil, og Johannes Thrap-Meyer var p\xc3\xa5virket av Marcel Proust. Rolf Jacobsen utga to diktsamlinger med innflytelse fra internasjonale str\xc3\xb8mninger.\n_START_SECTION_\nModernismen i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nModernismen kan sies \xc3\xa5 ha kommet inn i norsk litteratur med Knut Hamsun og Sigbj\xc3\xb8rn Obstfelder p\xc3\xa5 1890-tallet. P\xc3\xa5 1930-tallet kom det en rekke forfattere som eksperimenterte med prosamodernisme, eksempelvis Emil Boyson, Gunnar Larsen, Haakon Bugge Mahrt, Rolf Stenersen og Edith \xc3\x98berg. Tarjei Vesaas kom i 1947 med diktsamlingen Leiken og lynet, som utl\xc3\xb8ste diskusjoner rundt form og rim for lyrikk. Dette utviklet seg utover 50-\xc3\xa5rene. Etter krigen skrev Rolf Jacobsen samfunnskritiske og urbane dikt.\n_START_SECTION_\nLitteraturen under krigen 1940-45\n_START_PARAGRAPH_\nClaes Gills to diktsamlinger, som til en viss grad var preget av fransk symbolisme, faller utenfor b\xc3\xa5de tradisjonell og modernistisk lyrikk.\n_START_SECTION_\nEtterkrigs\xc3\xa5r 1945-1965\n_START_PARAGRAPH_\nI de f\xc3\xb8rste etterkrigs\xc3\xa5ra utkom en lang rekke dokumentariske beretninger fra mennesker som hadde v\xc3\xa6rt i tysk fangenskap, eller som hadde deltatt i motstandsarbeid under okkupasjonen. Til de mest kjente h\xc3\xb8rer Lise B\xc3\xb8rsums Fange i Ravensbr\xc3\xbcck , Odd Nansens Fra dag til dag og den posthumt utgitte Petter Moens dagbok. Noen \xc3\xa5r seinere ble biografier over motstandshelter, som Fridtjof S\xc3\xa6lens Shetlands-Larsen og David Armine Howarths Ni liv. Historien om Jan Baalsrud , alle store forlagssuksesser._NEWLINE_Men ogs\xc3\xa5 fiksjonslitteraturen kretsa om krigen. Sigurd Evensmos Englandsfarere handler om en gruppe motstandsmenn som blir tatt til fange. Tarjei Vesaas skrev krigserfaringene inn i et symbolsk univers i Huset i m\xc3\xb8rkret. Ellers var etterkrigslitteraturen om krigen i stor grad opptatt av sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om hvorfor noen forble gode nordmenn, mens andre, tilsynelatende vanlige folk gikk i fiendens tjeneste. B\xc3\xa5de Sigurd Hoels M\xc3\xb8te ved milepelen fra 1947, K\xc3\xa5re Holts Det store veiskillet fra 1949 og Aksel Sandemoses Varulven fra 1958 gir psykologiske forklaringer p\xc3\xa5 landssvikproblemet. I siste bind tar ogs\xc3\xa5 Johan Borgens Lillelord-trilogi opp problemet. Han kom siden til \xc3\xa5 utgi en rekke novellesamlinger og den eksperimentelle romanen Jeg fra 1959._NEWLINE_Kampdiktene fra krigens dager, som enten var blitt kringkasta fra London eller hadde sirkulert illegalt, kom ut som samlinger fredsv\xc3\xa5ren 1945, og solgte i opplag som norsk lyrikk ikke har sett maken til f\xc3\xb8r eller seinere. S\xc3\xa6rlig gjaldt det Arnulf \xc3\x98verlands Vi overlever alt og Nordahl Griegs Friheten. Enkelte av de som var unge under krigen fant at det tradisjonelle lyriske formspr\xc3\xa5ket ikke strakk til for \xc3\xa5 gi uttrykk for krigsredslene, atombombene og den nye, kalde krigen. Gunvor Hofmo, som ble sterkt personlig ber\xc3\xb8rt av krigen, kom med samlingene  Jeg vil hjem til menneskene og Fra en annen virkelighet. _NEWLINE_Modernismen slo igjennom p\xc3\xa5 brei front i norsk lyrikk p\xc3\xa5 1950-tallet. B\xc3\xa5de hos eldre lyrikere som Tarjei Vesaas, Ernst Orvil, Astrid Tollefsen og Olav H. Hauge, og hos de yngre, som Astrid Hjerten\xc3\xa6s Andersen, Paal Brekke, Hans B\xc3\xb8rli, Harald Sverdrup og Marie Takvam ble frie vers den foretrukne forma. Tradisjonalistene Arnulf \xc3\x98verland og Andr\xc3\xa9 Bjerke m\xc3\xb8tte blant annet Paal Brekke i en debatt om lyrikkens former som i ettertid er kjent som Tungetaledebatten. Georg Johannesens f\xc3\xb8rste diktsamling Dikt 1959 innvarsla en ny interesse for det politiske og samfunnsmessige, som ikke hadde v\xc3\xa6rt s\xc3\xa6rlig tydelig p\xc3\xa5 1950-tallet. Samtidig ser en hos en veletablert lyriker som Rolf Jacobsen en mer kritisk holdning til forbrukermentalitet og natur\xc3\xb8deleggelser._NEWLINE_Jens Bj\xc3\xb8rneboe utga p\xc3\xa5 1950-tallet flere samfunnskritiske og essayistiske verk. I Jonas og Den onde hyrde angriper han henholdsvis skolen, bokm\xc3\xa5let og fengselsvesenet, der han mener at staten viser sitt autorit\xc3\xa6re ansikt s\xc3\xa6rlig tydelig. Agnar Mykles to romaner om Ask Burlefot \xe2\x80\x93 Lasso rundt fru Luna og Sangen om den r\xc3\xb8de rubin vakte betydelig oppsikt, ikke minst fordi den siste ble fors\xc3\xb8kt forbudt. En annen ny stemme p\xc3\xa5 1950-tallet var Axel Jensen. I debutromanen Ikaros og i Line tar de unge hovedpersonene et generaloppgj\xc3\xb8r med besteborgerligheten i den sosialdemokratiske velferdsstaten. Jensen brakte ogs\xc3\xa5 noe nytt inn i norsk litteratur med den dystopiske framtidsromanen Epp i 1965._NEWLINE_Foruten Johan Borgen kan ogs\xc3\xa5 Tarjei Vesaas og Torborg Nedreaas nevnes som novelleforfattere. I 1953 debuterte Kjell Askildsen med novellesamlingen Heretter f\xc3\xb8lger jeg deg helt hjem. Han har siden holdt seg til kortprosasjangeren, og regnes i dag som en av norsk litteraturs fineste novelleforfattere.\n_START_SECTION_\n1965-1980\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ra etter 1965 innebar en kraftig utvidelse av markedet for norsk skj\xc3\xb8nnlitteratur. I 1965 ble Norsk kulturr\xc3\xa5ds innkj\xc3\xb8psordning for skj\xc3\xb8nnlitteratur iverksatt. Den innebar at staten kj\xc3\xb8pte inn tusen eksemplarer av hver tittel av ny norsk skj\xc3\xb8nnlitteratur (med noen unntak) for spredning blant landets folkebibliotek. I tillegg \xc3\xb8kte interessen og opplagstalla for den nye litteraturen. Ikke minst skyldtes det opprettelsen av Bokklubben Nye B\xc3\xb8ker i 1976._NEWLINE_1970-\xc3\xa5ra f\xc3\xb8rte med seg en politisering av forfatterne som gruppe \xe2\x80\x93 som blant intellektuelle for \xc3\xb8vrig. Den norske forfatterforening ble en arena for politisk og faglig kamp for forfatteres rettigheter. En periode var forfatterforeninga p\xc3\xa5 grunn av spr\xc3\xa5kstriden ogs\xc3\xa5 splitta i to foreninger. Utover landet organiserte forfatterne seg i regionale forfatterlag, og det ble starta opp en rekke litter\xc3\xa6re tidsskrift hvor ogs\xc3\xa5 amat\xc3\xb8rforfattere var velkomne._NEWLINE_Fra 1965 var tidsskriftet Profil base for en rekke av unge forfattere. Dag Solstad har levert bidrag til den sene 60-tallsmodernismen b\xc3\xa5de i artikler, essays og skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6r prosa._NEWLINE_Innafor lyrikken var allerede et modernistisk formspr\xc3\xa5k blitt r\xc3\xa5dende i l\xc3\xb8pet av 50-tallet og tidlig 60-tall. Blant forfatterne som forkastet  50-tallets sensymbolisme var Jan Erik Vold. Profil-lyrikerne innf\xc3\xb8rte nyenkelhet, konkretisme og dagligspr\xc3\xa5k i poesien, i opposisjon til Paal Brekkes p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt innadvendte og symboltunge lyrikk. Av de eldre lyrikerne fikk Olav H. Hauge en renessanse, s\xc3\xa6rlig med samlingen Dropar i austavind. _NEWLINE_Tidsskriftet Profil gikk i oppl\xc3\xb8sning i l\xc3\xb8pet av 70-tallet fordi mange av forfatterne begynte \xc3\xa5 skrive reine politiske, sosialrealistiske romaner. Tidsskriftet mistet dermed sin funksjon som modernistisk eksperiment._NEWLINE_Solstads Arild Asnes 1970 er en n\xc3\xb8kkelroman om tidas venstreradikale str\xc3\xb8mning._NEWLINE_AKP-forfatterne var ikke mange, men fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 skrive s\xc3\xa5kalt sosialrealistisk litteratur. Kjente verk i denne sjangeren er Solstads 25. septemberplassen, Obrestads Sauda! Streik! og Haavardsholms Historiens kraftlinjer._NEWLINE_Sj\xc3\xb8l om et mindretall skrev partilitteratur, var det en generell vilje hos forfatterne til \xc3\xa5 la litteraturen handle om samfunnet. Foruten klassekampen var det s\xc3\xa6rlig to omr\xc3\xa5der som ble tema i dette milj\xc3\xb8et, kvinnekampen og kampen mot sentralisering._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 kvinnelitteraturen bar preg av en viss radikalisering. Liv K\xc3\xb8ltzows Hvem bestemmer over Bj\xc3\xb8rg og Unni? er et eksempel, mens Bj\xc3\xb8rg Vik bidro med flere novellesamlinger og skuespillet To akter for fem kvinner. B\xc3\xa5de K\xc3\xb8ltzow og Vik befant seg i en realistisk tradisjon. Cecilie L\xc3\xb8veid og Eldrid Lundens forfatterskap var mer eksperimentpreget. S\xc3\xa6rlig L\xc3\xb8veid var opptatt av \xc3\xa5 finne et nytt spr\xc3\xa5k for en ny kvinnerolle.\n_START_SECTION_\nEtter 1980\n_START_PARAGRAPH_\nForfatterne i 1980-\xc3\xa5ra stilte seg p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter likegyldig til den sosialrealistiske 70-tallslitteraturen. I 1983 utga Kaj Skagen pamfletten Bazarovs barn, som var et generaloppgj\xc3\xb8r med de forfatterne som hadde gjort mest utav seg p\xc3\xa5 70-tallet. Han tok til orde for en mer individorientert og idealistisk litteratur. Ogs\xc3\xa5 mange av 70-tallsforfatterne vendte seg i andre retninger. Dag Solstad kom med to store romaner med tilbakeblikk p\xc3\xa5 AKP (m-l), Espen Haavardsholm skrev romanen Drift og Edvard Hoem Pr\xc3\xb8vetid. Knut Faldbakkens romaner tok opp mannsrollen i endring etter kvinnerevolusjonen p\xc3\xa5 70-tallet._NEWLINE_Likeledes frambrakte 1980-\xc3\xa5rene flere store generasjonsromaner som f\xc3\xb8lger hovedpersonen over et langt tidsrom, har et stort persongalleri og tegner et bilde av et bymilj\xc3\xb8 eller et lokalsamfunn i en ikke altfor fjern fortid: Lars Saabye Christensens Beatles, Tove Nilsens Skyskraperengler, Ingvar Ambj\xc3\xb8rnsens Hvite niggere, Gerd Brantenbergs St.Croix-trilogi, Herbj\xc3\xb8rg Wassmos Tora-trilogi og Roy Jacobsens Seierherrene (1991)._NEWLINE_I visse sammenhenger har 80-tallet f\xc3\xa5tt merkelappen \xc2\xabfantasiens ti\xc3\xa5r\xc2\xbb i litteraturen. Flere forfattere har innslag av det magiske, fantastiske eller usannsynlige. Kjartan Fl\xc3\xb8gstad, Mari Osmundsen, Hans Herbj\xc3\xb8rnsrud, Arild Nyquist, Jan Kj\xc3\xa6rstad og Ragnar Hovland representerte en slik retning. Ogs\xc3\xa5 barne- og ungdomslitteraturen fikk innslag av det fantastiske._NEWLINE_Et stort antall 80-tallsforfattere viste en grad av tekstbevissthet. Mange av de nye forfatterne hadde utdanning i litteraturvitenskap, filosofi eller andre akademiske fag. Dertil kom de mange skriveskolene som ble oppretta utover landet. Mange romaner tematiserte sj\xc3\xb8lve nedskrivingssituasjonen \xe2\x80\x93 tekstene var vendt mot seg sj\xc3\xb8l eller mot andre tekster, og hovedpersonene var forfattere, forskere eller kunstnere. Eksempler er Jan Kj\xc3\xa6rstads Homo Falsus og Karin Moes KYKA/1984.. Jon Fosse, Ole Robert Sunde og Liv Nysted h\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til her. En annen f\xc3\xb8lge av en mer akademisk orientert forfatterstand var det store antallet essaysamlinger. En god del av disse inneholder forfatteres lesninger av andre forfattere eller refleksjoner over annen kunst._NEWLINE_En p\xc3\xa5fallende tendens var den bratt stigende interessen for kriminallitteratur. Jon Michelet, Gunnar Staalesen, Kim Sm\xc3\xa5ge og Fredrik Skagenutga alle spennings- og kriminalromaer. P\xc3\xa5 1990-tallet kom kvinnelige kriminalforfattere for fullt. Karin Fossum og Anne Holt oppn\xc3\xa5dde stor suksess \xe2\x80\x93 den siste med en kvinnelig etterforsker som gjennomgangsfigur. Interessen for krim har ikke avtatt etter \xc3\xa5rtusenskiftet, og et stort antall forfattere har enten spesialisert seg p\xc3\xa5 krim eller veksler mellom krim og annen prosa: Jo Nesb\xc3\xb8, Kurt Aust, Unni Lindell, Tom Egeland, Tom Kristensen, J\xc3\xb8rn Lier Horst, Stein Morten Lier  og Kjell Ola Dahl, for eksempel. I tillegg kom en str\xc3\xb8m av oversatt krim, s\xc3\xa6rlig fra Sverige og Storbritannia._NEWLINE_Et annet tydelig trekk er den store interessen for biografier, s\xc3\xa6rlig forfatter- og kunstnerbiografier. Ingar Sletten Kolloens Knut Hamsun-biografi er kanskje den som har f\xc3\xa5tt st\xc3\xb8rst oppmerksomhet. Det ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en tendens at tidens biografer \xe2\x80\x93 til forskjell fra hva som var vanlig f\xc3\xb8r \xe2\x80\x93 ikke unnslo seg for \xc3\xa5 bruke kildemateriale av privat karakter, og ofte tegner n\xc3\xa6rg\xc3\xa5ende bilder av sine sujetter._NEWLINE_I lyrikken var det etablerte forfatter som solgte i st\xc3\xb8rre opplag p\xc3\xa5 1980-tallet. Rolf Jacobsens Natt\xc3\xa5pent n\xc3\xa5dde nesten 20\xc2\xa0000, og Harald Sverdrups Lysets \xc3\xb8yeblikk fikk ogs\xc3\xa5 god mottakelse. Stein Mehren, Tor Ulven og Paal-Helge Haugen utga diktsamlinger dette ti\xc3\xa5ret. Mens de fleste lyrikere s\xc3\xa5 ut til \xc3\xa5 ha f\xc3\xa5tt nok av kampdiktninga fra 70-tallet, gikk Jan Erik Vold g\xc3\xa5tt motsatt veg, og skrev noen av sine mest politiske dikt p\xc3\xa5 90-tallet. De nye og unge lyrikerne viste stort mangfold. Imidlertid n\xc3\xa5r sjelden diktsamlinger opp i nevneverdige opplagstall. Mens nye romaner ofte kommer i store opplag som m\xc3\xa5nedens bok i bokklubbene, er Bokklubbens lyrikkvenner for spesielt interesserte._NEWLINE_Teaterpublikumet viste fortsatt moderat interesse for ny norsk dramatikk, og fjernsynsseerne i enda mindre grad, f\xc3\xb8lgelig har dramatikken st\xc3\xa5tt i skyggen av prosaen og ogs\xc3\xa5 lyrikken \xe2\x80\x93 med ett unntak, nemlig Jon Fosse. Han fikk gjennom 90-tallet og senere en mottakelse internasjonalt som ingen annen norsk dramatiker etter Ibsen. Ogs\xc3\xa5 Fosses \xc3\xb8vrige forfatterskap er blitt mer og mer oversatt og verdsatt.'