b'\n_START_ARTICLE_\nIstreh\xc3\xa5gan\n_START_PARAGRAPH_\nIstreh\xc3\xa5gan er en gravplass fra jernalderen (500 f.Kr.\xe2\x80\x931000 e.Kr.). Steinsettingene stammer fra tiden mellom 400\xe2\x80\x93600 e. Kr. Kulturminnet er automatisk fredet etter kulturminneloven. Istreh\xc3\xa5gan ligger akkurat p\xc3\xa5 grensen mellom Larvik og Sandefjord, ved J\xc3\xa5berg i Tj\xc3\xb8lling._NEWLINE_Kulturminnet best\xc3\xa5r av tre steinsettinger, og to store skipssetninger, den st\xc3\xb8rste er 25 meter lang og best\xc3\xa5r av 18 reiste steiner. I gravene er det, bortsett fra rester etter mennesker, funnet rester av bj\xc3\xb8rnekl\xc3\xb8r, keramikk, en n\xc3\xa5l og andre gravgaver. Istreh\xc3\xa5gan g\xc3\xa5r for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et av Norges flotteste kulturminner av sitt slag.\n_START_SECTION_\nStedsnavnet\n_START_PARAGRAPH_\nHva selve navnet betyr skal v\xc3\xa6re uvisst, men f\xc3\xb8rsteleddet kommer if\xc3\xb8lge Norsk etternamnleksikon (side 210) av Istra, \xc2\xabet elvenamn av uviss tyding\xc2\xbb. Arkeologen Elizabeth Skjelsvik foretok unders\xc3\xb8kelser av Istreh\xc3\xa5gan i \xc3\xa5rene 1959\xe2\x80\x931962, hvorp\xc3\xa5 anlegget ble rekonstruert slik man mente det hadde sett ut. Andre funn i n\xc3\xa6romr\xc3\xa5det stammer fra bosetting i kortere og lengre perioder gjennom b\xc3\xa5de steinalderen og bronsealderen.\n_START_SECTION_\nSkipssetning 1\n_START_PARAGRAPH_\nSkipssetning 1 best\xc3\xa5rt av syv rundt \xc3\xa9n meter h\xc3\xb8ye, uvanlig p\xc3\xa5 siden liggende plater av singel, som danner en skipsform av ca 10\xc2\xa0m lengde og to\xc2\xa0m bredde. Innenfor fant man oppkastet steiner og jord, med jernfragmenter, trekull, likbrann, knokler og et bruddstykke og leirt\xc3\xb8y.\n_START_SECTION_\nSkipssetning 2\n_START_PARAGRAPH_\nSkipssetning 2 best\xc3\xa5r av 18, ved begge stavner inntil fire meter h\xc3\xb8ye steiner, som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en to\xc2\xa0meter bred nedre steinpakning og danner et steinskip av rundt 25\xc2\xa0m lengde og ni meters bredde. Steinene p\xc3\xa5 midtpartiet av langsidene best\xc3\xa5r av avrundede monolitter av lav h\xc3\xb8yde. Midskips ble det funnet en kokegrop der det var foretatt likbrenning, og her ble det funnet gravgaver (kam, spillesteiner og annet).\n_START_SECTION_\nDe tre retterringer\n_START_PARAGRAPH_\nDe tre retterringer (eller domarringer, en form for sirkul\xc3\xa6re steinsettinger) har diametre p\xc3\xa5 5, 9 (steinkrets A) og 11\xc2\xa0m (steinkrets B). Mens de st\xc3\xb8rre fremdeles eksisterte ved utgravningene ble den minste reponstruert p\xc3\xa5 grunnlag av standspor. De dtore steinene i ringene var markert sammenknyttet med mindre steinrekker. Alle ringer hadde spor av likbrann og trekull._NEWLINE_Steinkrets A har ni meters tversnitt og best\xc3\xa5r av ni om lag \xc3\xa9n meter h\xc3\xb8ye monolitter. I midten l\xc3\xa5 en gravklode. Steinkrets B har 11 m diameter og best\xc3\xa5r av syv rundt 1,4 m h\xc3\xb8ye monolitter. I midten l\xc3\xa5 en gravklode og en brynestein. De store steinene i bekke ringer ble forbundet med hverandre med rekker av mindre steiner._NEWLINE_Den 60\xc2\xa0cm h\xc3\xb8ye bautasteinen raget ved unders\xc3\xb8kelsestidspunktet bare 24\xc2\xa0cm opp av bakken.\n_START_SECTION_\nAndre fornminner i omr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nOgs\xc3\xa5 ved Raveien-Sagveien p\xc3\xa5 Elgesem er det gravfelt og steinkrets fra folkevandringstiden, rundt \xc3\xa5r 500 e.Kr. Dette feltet omfatter \xc3\xa5tte gravhauger og en skipsformet steinsetting. P\xc3\xa5 Haugen g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 J\xc3\xa5berg, like ved Istreh\xc3\xa5gan, men i Sandefjord kommune, finnes et helleristningsfelt fra \xc3\xa5r 1500-500 f.Kr. Tegnene der er tolket som jordbrukssymboler. Det er for \xc3\xb8vrig mange fornminner, gravhauger og -r\xc3\xb8yser andre steder i Vestfold.'