b'\n_START_ARTICLE_\nDen jarlsbergske hovedvei\n_START_PARAGRAPH_\nDen jarlsbergske hovedvei var lenge betegnelsen p\xc3\xa5 hovedveien gjennom Vestfold. Dette er en av de eldste veiene av noen lengde i v\xc3\xa5rt land; allerede i 1665 var det kj\xc3\xb8revei for hest og vogn fra Christiania til Larvik, og noen \xc3\xa5r seinere var den forlenget til Helgeroa.  Gamle Kongevei er ogs\xc3\xa5 et navn som brukes om veien fra 1600-tallet, men gjennom s\xc3\xb8ndre del av Vestfold gikk veien helst under betegnelsen Raveien, fordi den fulgte toppen av raet. Raet var et ideelt sted for veibygging, og allerede i vikingtiden vet vi at dette var en viktig ferdsels\xc3\xa5re gjennom store deler av Vestfold.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8rover fra Drammen\n_START_PARAGRAPH_\nFra Str\xc3\xb8ms\xc3\xb8 i Drammen gikk Den jarlsbergske hovedvei f\xc3\xb8rst i retning Svelvik; fra Tangen tok den retning mot Eik. Veien gikk forbi Sande kirke (Vestfold) og fulgte Sandebukta og sj\xc3\xb8en til Kleivbogen, som er ved Sm\xc3\xb8rstein, et stykke nord for Holmestrand. Herfra gikk veien i svinger opp fjellet, til plat\xc3\xa5et overfor Holmestrand. Angers klev er et av stedsnavnene som er knyttet til denne bakken.\n_START_SECTION_\nFra Holmestrandplat\xc3\xa5et til Gulli\n_START_PARAGRAPH_\nFra plat\xc3\xa5et fulgte veien samme trase som dagens fylkesvei 675 s\xc3\xb8rover til g\xc3\xa5rden Voll ved Kopstad, og gjennom tunet p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene Fl\xc3\xa5r og Hem. Videre s\xc3\xb8rover fulgte veien omtrent samme trase som 1900-tallets E18 over slettene p\xc3\xa5 innsiden av raet gjennom Undrumsdal. Ved Bark\xc3\xa5ker var det bakke opp, slik at veien kom opp p\xc3\xa5 raet som den s\xc3\xa5 fulgte videre, over Gulli, Fyllp\xc3\xa5 og Nauen. Gulli og Fyllp\xc3\xa5 var vikigte veikryss. Her gikk det mot s\xc3\xb8r vei til T\xc3\xb8nsberg, og mot nord veier til Vestfolds innlandsbygder.\n_START_SECTION_\nLangs Raveien\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Auli bru krysset veien Aulielva, dette er Vestfolds nest st\xc3\xb8rste vassdrag. Broen heter det her. Veien fulgte raet videre vestover gjennom Stokke der den passerte Skjee kirke og S\xc3\xb8rby-krysset.\n_START_SECTION_\nBommestad og L\xc3\xa5gen\n_START_PARAGRAPH_\nVed Bommestad m\xc3\xb8ter raet elva L\xc3\xa5gen. Her var det lenge ferge over elva. Bakkene fra toppen av raet ned mot elva var beryktet.\n_START_SECTION_\nFarriseidet\n_START_PARAGRAPH_\nFarriseidet der Farriselva renner ut av innsj\xc3\xb8en Farris var et vanskelig punkt langs veitraseen.\n_START_SECTION_\nOver Brunlanes til Helgeroa\n_START_PARAGRAPH_\nHelgeroa var veiens endepunkt, om man kom \xc3\xb8stfra. Her var det slik at fortsettelsen vestover var med b\xc3\xa5t.'