b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85rstad hovedg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rstad hovedg\xc3\xa5rd ligger p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8yde like utenfor Bergen sentrum, i det som tidligere var \xc3\x85rstad kommune.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 \xc3\x85rstadvollen st\xc3\xa5r en staselig hvitmalt villa i tre, sammen med noen mindre bygninger. Dette er en del av gamle \xc3\x85rstad hovedg\xc3\xa5rd eller Alrekstad kongsg\xc3\xa5rd om vi g\xc3\xa5r enda lengre tilbake i tid. Her hadde Harald H\xc3\xa5rfagre og hans \xc3\xa6tt et av sine kongsseter. Men bygningene som st\xc3\xa5r der i dag er av nyere dato, fra 1700- og 1800-tallet. Hovedhuset ligger p\xc3\xa5 et plat\xc3\xa5 over Lungeg\xc3\xa5rdsvannet. F\xc3\xb8r skogen vokste til i sk\xc3\xa5ningen ned mot vannet m\xc3\xa5 det ha v\xc3\xa6rt en fantastisk utsikt derfra. Den gode utsikten var gjerne \xc3\xa5rsaken til at kongsg\xc3\xa5rden ble plassert akkurat her. Herfra hadde de godt utsyn med tanke p\xc3\xa5 angrep fra fiender._NEWLINE_Kongsg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Alrekstad blir nevnt flere ganger i sagaene. F\xc3\xb8rste gang i sagaen om Halv, som skal ha levd p\xc3\xa5 700-tallet. I Snorres saga f\xc3\xa5r vi h\xc3\xb8re om Harald H\xc3\xa5rfagre (ca. 850-932) og hans tilknytning til kongsg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Alrekstad. Sagaene forteller ogs\xc3\xa5 om hans etterf\xc3\xb8lgeres forhold til kongsg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Da Olav Kyrre (Ca.1050-1093) grunnla Bergen i siste halvdel av 1000-tallet fikk han bygget en ny kongsg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Holmen (Bergenhus festning). Alrekstad forble likevel i kongens eie, som et underbruk, til Nonneseter kloster overtok den en gang mellom 1200- og 1400-tallet. B\xc3\xa5de g\xc3\xa5rden og Nonneseter ble s\xc3\xa5 overf\xc3\xb8rt til St. Antonius-ordenen i 1507. Men kongen var ikke forn\xc3\xb8yd med ordenen og fratok dem b\xc3\xa5de Nonneseter og \xc3\x85rstad g\xc3\xa5rd i 1528, og gav eiendommene til Vincens Lunge. \xc3\x85rstad g\xc3\xa5rd ble da en del av Lungeg\xc3\xa5rdens store eiendom som strakte seg fra Nonneseter til Nattland, fra Isdalen til Fj\xc3\xb8sanger.\n_START_SECTION_\nHageanlegg\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rstad ble i Lungeslekten fram til 1705, da ble g\xc3\xa5rden utskilt som borgerlig lystg\xc3\xa5rd, med forskjellige eiere fram til 1900. Kommercieassessor J. von der Lippe skal ha anlagt en terrassehage her rundt 1750. P\xc3\xa5 Werner H. Christies situasjonskart over \xc3\x85rstad g\xc3\xa5rd med M\xc3\xb8llendal fra 1779 vises hagenlegget med all\xc3\xa9 ned \xc3\x85rstadgeilen mot Fl\xc3\xb8en. Opprinnelig skal anlegget ha v\xc3\xa6rt prydet med hageskulpturer og karussdam. Hageanlegget ligger p\xc3\xa5 to terrasser og omkranset av kalkete murer med torv. S\xc3\xb8rvest for hovedhuset st\xc3\xa5r en hvitmalt portal med svungent gavltak. I hagen finner man idag ogs\xc3\xa5 enkelte store gamle tr\xc3\xa6r av blodb\xc3\xb8k, valn\xc3\xb8ttre, ask og alm.\n_START_SECTION_\nLystg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nKammerr\xc3\xa5d Christian Lerche Dahl eide lystg\xc3\xa5rden fra 1799\xe2\x80\x931813 og fikk oppf\xc3\xb8rt en hovedbygning med midtark. I gavlene var det vinduer i tre h\xc3\xb8yder og taket var halvvalmet. Den opprinnelige portalen i Louis-seize-stil er bevart p\xc3\xa5 stedet og viser likhetstrekk med portalen p\xc3\xa5 Br\xc3\xb8dretomten fra 1797. P\xc3\xa5 1800-tallet ble store deler av eiendommen utparsellert til mindre lystg\xc3\xa5rder og selvstendige bruk.\n_START_SECTION_\nMeyers L\xc3\xa6rfabrikk\n_START_PARAGRAPH_\nHovedg\xc3\xa5rden ble i 1848 kj\xc3\xb8pt p\xc3\xa5 offentlig auksjon for 14 036 speciedaler av skomakermester Samuel Boysen Meyer, senere garverieier og ordf\xc3\xb8rer i \xc3\x85rstad herred. Hovedhuset ble i 1870-80-\xc3\xa5rene ombygget til sveitserstil.\n_START_SECTION_\nGarveriet\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Meyer hadde tidligere hadde drevet garveri med to garvekar i sine foreldres hus i Rentesmuget i Korskirkens sogn i Bergen. Her produserte han det l\xc3\xa6ret han trengte til egen skomakervirksomhet. P\xc3\xa5 \xc3\x85rstadvollen opprettet han et garveri p\xc3\xa5 eiendommens sydvestlige grense mot M\xc3\xb8llendalselven som ga vann til driften av barke- og stampem\xc3\xb8llene og til garverivirksomheten. I 1874 overtok s\xc3\xb8nnen Jacob Boysen Meyer driften av garveriet. I 1875 hadde garveriet 14 fast ansatte, og var etter datidens m\xc3\xa5l et stort og tidsmessig garveri. Garveriet hadde to barkem\xc3\xb8ller og benyttet b\xc3\xa5de vannkraft og dampmaskin i produksjonen, hadde moderne garverimaskiner, barkepresse og l\xc3\xa6rpresse. Fabrikken ble drevet av fire generasjoner av familien Meyer over mer enn 100 \xc3\xa5r. P\xc3\xa5 grunn av kunkurranse fra utlandet og sviktende marked ble fabrikken nedlagt i 1960. Bygningene ble solgt og lokalene benyttet til lagerplass og papirforbrenningsanlegg for et privat firma. I 1970 kj\xc3\xb8pte Bergen kommune omr\xc3\xa5det og rev bygningene p\xc3\xa5 Meyermarken for \xc3\xa5 gi plass til den nye Haukeland skole.\n_START_SECTION_\nSkolen\n_START_PARAGRAPH_\nBergen kommune kj\xc3\xb8pte \xc3\x85rstad hovedg\xc3\xa5rd i 1898. Da fikk kommunen kontroll over hovedmagasinene til byens vannforsyning \xe2\x80\x93 Svartediket og Isdalsvannet. Hovedg\xc3\xa5rden ble i 1900 omgjort til tvangsskole for gutter. I 1928 ble \xc3\x85rstad spesialskole for Bergen kommune. I dag er det fortsatt en spesialskole, med internat, for skolebarn som trenger ekstra oppf\xc3\xb8lging. F\xc3\xb8rste jente som elev, begynte i 1987. \xc3\x85stad skole skiftet navn til Alrekstad skole i 2004. Internatdriften ble avviklet i 2011. Fra 2012 holder Bergen Kompetansesenter for L\xc3\xa6ringsmilj\xc3\xb8 (BKL) til p\xc3\xa5 eiendommen i \xc3\x85rstadgeilen 25. Alrekstad skole er utvidet og fremdeles i drift som en av BKLs avdelinger.'