b'\n_START_ARTICLE_\nSkinnebuss\n_START_PARAGRAPH_\nSkinnebuss er et samlebegrep brukt om forskjellige typer passasjervogner med bensin- eller dieselmotor, og med hjul for kj\xc3\xb8ring p\xc3\xa5 en jernbanestrekning. Begrepet skinnebuss er ikke entydig definert, men har v\xc3\xa6rt brukt b\xc3\xa5de om vogner som var laget for \xc3\xa5 kj\xc3\xb8re alene, og for vogner som ble kj\xc3\xb8rt sammenkoblet parvis som et togsett. Ofte blir skinnebuss og motorvogn brukt synonymt. Men motorvogner er gjerne st\xc3\xb8rre, og de blir oftere koblet sammen i eller brukt i lengre tog, og de er ofte elektriske. P\xc3\xa5 jernbaner med liten lokaltrafikk er skinnebusser vanligvis bedre egnet og l\xc3\xb8nnsommere enn vanlige tog, men mange linjer med liten trafikk er nedlagt._NEWLINE_En av de tidligste eksemplene p\xc3\xa5 bruk av begrepet er et kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y fra New York Central Railroad fra 1908 eller tidligere som blir betegnet som \xc2\xabomnibus on rails\xc2\xbb (= \xc2\xabbuss p\xc3\xa5 skinner\xc2\xbb)._NEWLINE_Noen av de tidlige typene av skinnebusser lignet mest en vanlig landevegsbuss med f\xc3\xb8rerplass bare i den ene enden, og m\xc3\xa5tte derfor vendes p\xc3\xa5 ei vendeskive p\xc3\xa5 endestasjonene. Men de fleste skinnebussene ble bygd med f\xc3\xb8rerplass i hver ende, slik at dette ikke var n\xc3\xb8dvendig.\n_START_SECTION_\nNorske skinnebusser\n_START_PARAGRAPH_\nEt par skinnebusser av eldre type som gikk p\xc3\xa5 den rundt \xc3\xa5tte kilometer lange Solbergfossbanen i \xc3\x98stfold har blitt tatt vare p\xc3\xa5 av Norsk Jernbaneklubb. _NEWLINE_I 1936 ble den f\xc3\xb8rste svenske skinnebussen anskaffet av NSB fra Hilding Carlsson Mek. Verksted i Ume\xc3\xa5. Den fikk betegnelsen \xc2\xabCmb 16a\xc2\xbb og var levert i februar 1937 til Trondheim, hvorfra den dro for egne maskin til Bergen. Tre andre skinnebusser ble bygd hos Skabo Jernbanevogn i 1938 - to til NSB, den siste til Solbergfossbanen._NEWLINE_Solbergbanen hadde allerede i 1928 anskaffet seg en toakslet bensinmotorvogn fra H\xc3\xa4ssleholm, som kun veide 6,45 tonn med en motor p\xc3\xa5 66 hestekrefter. Med den nye skinnebussen fra Skabo fikk den eldre vognen kallenavnet \xc2\xabGamla\xc2\xbb. Til \xc3\xa5 begynne med var kallenavnet p\xc3\xa5 den nyere motorvognen \xc2\xabNyvogna\xc2\xbb, men er bedre kjent som \xc2\xabPadda\xc2\xbb. Skinnebussene for NSB hadde 24 sitteplasser, men vist seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re for sm\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Numedalsbanen og rundt Bergen. Etter krigen ble motorvognene tatt i bruk som inspeksjonsvogner. P\xc3\xa5 Solbergbanen hadde skinnebussene derimot lang karriere som passasjertransport fram til nedleggelsen i 1965. _NEWLINE_En liten kuriositet p\xc3\xa5 de norske privatbanene er \xc2\xabKristine Valdresdatter\xc2\xbb fra 1935, som var bestilt som treakslet motorvogn p\xc3\xa5 bare 9,7 tonn fra Str\xc3\xb8mmens V\xc3\xa6rksted for Valdresbanen. Den var inspirert av Oslo Sporveiers trikkene \xc2\xabGullfiskene\xc2\xbb, blant annet ved \xc3\xa5 v\xc3\xa6re bygget av aluminium, og kunne ha en toppfart p\xc3\xa5 100 km/t. Valdresbanen ble overtatt av NSB i 1937, dermed fikk vognen litrering \xc2\xabCmb type 17\xc2\xbb. Den ble sendt ut til Numedalsbanen, deretter Stavanger og til slutt Grimstadbanen. Den ble utrangert i 1955.\n_START_SECTION_\nNSB skinnebusser\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5 toakslede motorvogner var introdusert for den norske offentligheten i mellomkrigstiden for smal- og normalspor, noen av disse hadde busskarosseri eller var oppbygd etter samme prinsippet som bussen. Den f\xc3\xb8rste forbrenningsmotorvognen er C-m type 1 som var bestilt fra AEG i Tyskland i 1924. Cmb type 1 (smalspor) i 1927 og Cmb type 13 (normalspor) var begge bygd som jernbanevogner som minnet om datidens busser, og var en suksess - 19 smalspormotorvogner og 11 normalspormotorvogner var bygget fram til 1930. _NEWLINE_C-m type 2 som var levert i 1925, var oppbygd som en faktisk landeveibuss, som var i bruk i Trondheim og Drammen fram til den ble utrangert p\xc3\xa5 30-tallet. C-m type 3 var av den samme type som en opprinnelig Opel lastebil fra 1924. Den var ombygd med jernbanehjul og et busskarosseri, som vist seg lite driftssikker p\xc3\xa5 Vestmarka-linjen fram til 1932. C-m type 4 var ogs\xc3\xa5 en opprinnelig lastebil, denne gangen av merket FWD. Mye tyder p\xc3\xa5 at FWD var opprinnelig en buss som var levert til L\xc3\xa5gendalsruten med karosseri fra Str\xc3\xb8mmens V\xc3\xa6rkstad i 1925, som del av en leveranse p\xc3\xa5 to busser og to kombinerte busser. Den ene ble ombygget i 1927 eller 1928, men var utrangert bare f\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere i 1931._NEWLINE_NSB gikk bort fra \xc2\xabbusskonseptet\xc2\xbb med st\xc3\xb8rre motorvogner som hadde sin design i de typiske motorvognene for normal jernbanevirksomhet i 1932 med Cmb type 14, dermed skapt fram lette motorvogner som ogs\xc3\xa5 kan betegnes som skinnebusser. Cmb type 14 og type 15 var de siste toakslede motorvognene i NSBs tjeneste, ettersom man gikk over til boggimotorvogner med Cmb type 3. _NEWLINE_I 1941 ble de f\xc3\xb8rste lette motorvognene av type BM 87 levert fra Str\xc3\xb8mmens V\xc3\xa6rksted. Til sammen var det anskaffet 25 skinnebusser i 1941 til 1952, som fungerte godt under trafikk med en toppfart p\xc3\xa5 75 km/t og som et meget godt alternativ i trafikksvake tog. BM 87 tok for seg det som var sm\xc3\xa5tt for den st\xc3\xb8rre BM 86/91 motorvognen. P\xc3\xa5 smalt spor hadde NSB to lette motorvogner bygget allerede i 1932 for trafikken mellom Stavanger og Flekkefjord, Bmbo type 1 eller Cmbo type 1 med en tjenestevekt p\xc3\xa5 bare 18,7 tonn - kun tre tonn mer enn BM 87 motorvognen. _NEWLINE_Utrangeringen av BM 87 startet som et resultat av elektrifiseringen, disse ble tatt ut av trafikk og opphugd. F\xc3\xb8rst ut var A-typen (med Deutz-motor), deretter B-typen (med Scania-Vabis motor). Den siste skinnebussen kj\xc3\xb8rte p\xc3\xa5 Flekkfjordbanen 31. desember 1980. To motorvogner, 87.01 og 87.03 er bevart av Norsk Jernbaneklubb. De to smalspormotorvognene av type Bmbo type 1 var overf\xc3\xb8rt til Vestfoldbanen siden 1944, deretter Setesdalsbanen siden 1949. Ved nedleggelsen av banen i 1962 ble disse utrangert, den ene er bevart._NEWLINE_Flekkfjordbanen var allikevel ikke ferdig med skinnebussene etter BM 87 motorvognene var tatt av trafikken, man hadde et brukbart trafikkgrunnlag og h\xc3\xb8y kostnadsdekning som mente en fortsettelse av virksomheten. Det var ikke mulig \xc3\xa5 sette inn st\xc3\xb8rre motorvogner som BM 86 p\xc3\xa5 grunn av smalsporprofilen p\xc3\xa5 banelegemet som bare fikk normalspor p\xc3\xa5 skinnene fremfor ombygging. Brukte svenske skinnebusser av type Y7 ble leid inn i 1981. Kort etterp\xc3\xa5 ble de to innleide motorvognene kj\xc3\xb8pt av NSB, som ogs\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pt to andre i 1986. Disse fikk betegnelsen BM 89 i norsk tjeneste. Tre skinnebusser var brukt i drift mens det fjerde var avdelt som delevogn._NEWLINE_Stortinget besluttet i 1988 om \xc3\xa5 ligge ned Flekkfjordbanen tross sterke protester, og vedtaket ble gjennomf\xc3\xb8rt den 31. desember 1990 da det siste toget kj\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 banen. 89.04 fortsatt som arbeidsvogn i Narvik, mens tre andre var hensatt i Stavanger. 89.05 ble overtatt av NJK-Rogaland, mens 89.01 og 89.02 var overtatt av en privatgruppe med tilknytning til Kr\xc3\xb8derbanen i 1990-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nDe bevarte motorvognene\n_START_PARAGRAPH_\nFlere motorvogner er bevart for ettertiden. Disse enten ble hensatt, lagret eller satt under oppussing for drift som p\xc3\xa5 Kr\xc3\xb8derbanen. _NEWLINE_Allerede i 1963 ble Setesdalsbanens Hobbyklubb stiftet, og knapt ett \xc3\xa5r senere startet disse Norges f\xc3\xb8rste museumsjernbane p\xc3\xa5 den 4,5 km lange strekningen fra Beih\xc3\xb8len til Grovane. Da nedleggelsen av Sulitjelmabanen i Nordland hendt i 1972, var en smalspormotorvogn ledig, den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabSulitelma\xc2\xbb. Den var bygget som en smalsporet variant av BM 91 i 1956, og er den siste smalsporede motorvognen som ble bygget i Norge. Den ble overtatt av Setesdalsbanen som satt den under en hovedrevisjon for de neste \xc3\xa5r. _NEWLINE_Fra 1977 er motorvognen satt i drift p\xc3\xa5 museumsjernbanen. Men overtagelsen av materiell fra Sulitjelmabanen fulgt til opphugning av det ene av to motorvogner av type Cmbo Type 1, slik at bare den siste var tilbake; vogn nr. 2672. Den har st\xc3\xa5tt hensatt siden midten av 1970-tallet._NEWLINE_De svenske BM 89 motorvognene var innom NJK fram til disse ble solgt til en jernbaneforening i Sverige. Vognen BM 89.04 i Narvik ble opphugget i 2006.'