b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Fodevig\n_START_SECTION_\nBakgrunnen\n_START_PARAGRAPH_\nKnud Lavard ble sl\xc3\xa5tt ihjel 7. januar 1131 av sin fetter Magnus konges\xc3\xb8nn i Haraldsted Skov nord for Ringsted under et m\xc3\xb8te dagen etter Helligetrekongersdag. Mordet p\xc3\xa5 den popul\xc3\xa6re hertugen av Slesvig f\xc3\xb8rte til anklager fra deler av det danske aristokratiet p\xc3\xa5 et sj\xc3\xa6llandsk landsting mot Magnus og hans medskyldige og kong Nils som dels gikk med p\xc3\xa5 kravene og sendte sin s\xc3\xb8nn i landflyktighet. Men kort etterp\xc3\xa5 br\xc3\xb8t kongen sine l\xc3\xb8fter og hentet hjem s\xc3\xb8nnen. Opposisjonen med base i Sj\xc3\xa6lland, Sk\xc3\xa5ne og deler av Jylland gjorde oppr\xc3\xb8r og valgte Knud Lavards halvbror Erik til konge._NEWLINE_Etter to \xc3\xa5r med blodige kamper var tronpretendenten Erik p\xc3\xa5 flukt til Norge etter tapet av Sj\xc3\xa6lland ved Slaget ved V\xc3\xa6rebro i 1133. Han s\xc3\xb8kte beskyttelse hos sin svoger, kong Magnus IV Sigurdsson som hadde giftet seg med Knud Lavards datter, Kristin Knudsdatter. Med seg hadde Erik sin hustru, Malmfrid, den norske kongens stemor._NEWLINE_Mens Erik oppholdt seg i Bergen hadde hans andre halvbror, Harald Kesja, sammen med danskekongen sl\xc3\xa5tt hardt til mot borgere i Roskilde med brutale represalier med lemlestning og plyndring som rammet de tysktalende meget hardt. Disses klager n\xc3\xa5dde den nye keiseren av Det tyske-romerske keiserriket som var den tyske kongen Lothar III, vasallherren til Knud Lavard. Keiseren hadde st\xc3\xb8ttet oppr\xc3\xb8rerne i 1131-1132 f\xc3\xb8r han vendte hjemover med store b\xc3\xb8ter fra danskekongen. P\xc3\xa5 ny rustet han ut en h\xc3\xa6r og toget mot nord i 1133._NEWLINE_Ved den danske grensen ble den diplomatiske krisen l\xc3\xb8st med nye b\xc3\xb8ter og Magnus Nilsson m\xc3\xa5tte slutte seg til keiseren ved riksm\xc3\xb8tet i Halberstadt v\xc3\xa5ren 1134. Der m\xc3\xa5tte konges\xc3\xb8nnen p\xc3\xa5 vegne av sin far sverge lensed til keiseren som hylles som Danmarks lensherre. Under en ydmykende seremoni m\xc3\xa5tte han g\xc3\xa5 kirkegang som b\xc3\xa6reren av det keiserlige sverdet for sin lensherre som hadde \xc2\xaboverrakt\xc2\xbb kongekronen til ham._NEWLINE_Pave Innocens II hadde g\xc3\xa5tt med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 legge den danske kirkeprovinsen under erkebisped\xc3\xb8mmet Hamburg-Bremen og bekreftet den tyske erkebispens h\xc3\xb8yhetsrett over Norden. Den danske kirken som hadde skilt seg fra erkebisped\xc3\xb8mmet i Bremen i 1104, ble kastet ut i en geistlig konflikt etter at erkebisp Asser av Lund nektet \xc3\xa5 akseptere dette. Lund-erkebispen valgte n\xc3\xa5 side med oppr\xc3\xb8rerne som fremdeles var sterke i Sk\xc3\xa5ne.\n_START_SECTION_\nDet norske eventyret\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge hadde den norske dronningen f\xc3\xa5tt rede p\xc3\xa5 sin ektemanns planer om \xc3\xa5 forr\xc3\xa5de Erik og hans hustru sammen med deres f\xc3\xb8lge inkludert en frilles\xc3\xb8nn. Erik som allerede hadde observert at bevoktningen av gjestene inkludert egen person var forsterket ble underrettet av sin niese og sendte bud etter et skip fra Lolland._NEWLINE_Om kvelden hadde skipet kommet til Bergen og for \xc3\xa5 avlede vaktene holdt han en lystig fest med mye drikke. Med en frivillig prest som tok hans plass i festen kunne Erik og hans f\xc3\xb8lge bryte seg ut gjennom veggen fra sovekammeret til strandbredden. Ved daggry oppdaget vaktene at Erik var forsvunnet. Kong Magnus som hadde blitt motivert av l\xc3\xb8fter om rik bel\xc3\xb8nning fra danskekongen, fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge etter med egne skip, men forspranget var for stort. Som resultat av dette besluttet Kong Magnus \xc3\xa5 sende fra seg dronningen._NEWLINE_P\xc3\xa5 Lolland angrep Erik jarlen Ubbe som ble tatt til fange og hengt. Etter ud\xc3\xa5den fortsatte tronpretendenten til Sk\xc3\xa5ne der erkebisp Asser hadde sluttet seg til oppr\xc3\xb8rerne med fordekt st\xc3\xb8tte av den mektige Hvide-slekten p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland._NEWLINE_S\xc3\xa5 snart kong Nils hadde h\xc3\xb8rt om erkebispens overgang til oppr\xc3\xb8rerne, ble den danske leidangen utkommandert \xc2\xabmann av huse\xc2\xbb i alle landsdeler utenom Sk\xc3\xa5ne som var kommet under oppr\xc3\xb8rernes kontroll. Ikke bare skulle oppr\xc3\xb8ret i Sk\xc3\xa5ne knuses, det ogs\xc3\xa5 var meningen \xc3\xa5 holde riksm\xc3\xb8te for \xc3\xa5 diskutere resultatene av forhandlingene med den tyske keiseren etter at Magnus kongss\xc3\xb8nn var kommet tilbake. Dessuten hadde sj\xc3\xb8r\xc3\xb8verne, venderne, gjentatt sine plyndringstokter og endog angrepet byen Roskilde som danskekongen oppholdt seg i.\n_START_SECTION_\nFodevig\n_START_PARAGRAPH_\nFodevig som n\xc3\xa5 het Fotevik p\xc3\xa5 den s\xc3\xb8rvestlige kysten av Sk\xc3\xa5ne er en langstrakt vik med s\xc3\xa5 grunt vann at man kan vade over store avstander mellom fastlandet og Hammarsn\xc3\xa4s vendt vestover mot den st\xc3\xb8rre H\xc3\xb6llviken ut mot sundet. Fra neset mot nord l\xc3\xa5 flere st\xc3\xb8rre holmer sammen med undersj\xc3\xb8iske stener p\xc3\xa5 sandbunnen, mellom disse s\xc3\xa5kalte kuddarna (Eskilstorpaholmarna) er det et tre hundre meter bredt innl\xc3\xb8p til Foteviken der en dypvannsrenne som var mellom fire og fem meter i dybde kom inn fra havet langs \xc3\xb8stre siden av Hammarsn\xc3\xa4s._NEWLINE_Disse geologiske forholdene skapte et naturlig havn ved stormv\xc3\xa6r og vinterstorm for st\xc3\xb8rre samlinger av ulike fart\xc3\xb8yer som kunne fort\xc3\xb8ye p\xc3\xa5 \xc3\xb8stre side av neset i den indre Fotevik. Arkeologiske funn hadde vist at ankringsstedet m\xc3\xa5tte ha hatt milit\xc3\xa6r betydning fordi det langs holmene ble funnet en kunstig undersj\xc3\xb8isk voll av stein og t\xc3\xb8mmer p\xc3\xa5 opptil 400 meters lengde og 2,5 meters h\xc3\xb8yde. De siste dateringer av funnmateriale p\xc3\xa5 vollen som var bygget i 980 inkluderte fem senkede skip fra omkring 1133 til 1134. Fotevik var \xc3\xa5penbart samlingsstedet i middelalderen for den sk\xc3\xa5nske leidangsfl\xc3\xa5ten._NEWLINE_Nils og hans s\xc3\xb8nn Magnus ville angripe denne naturlige havnen, men den undersj\xc3\xb8iske sperren og dypvannsrennen tvang den store leidangsfl\xc3\xa5ten om til et annet sted for landgang. Nord for Fotevik er kyststrekningen fram til dagens Malm\xc3\xb6 full av store stein langt ut i vannet fra sandstrendene. Ute p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8ya Falsterbo var farvannet like langgrunt og vanskelig \xc3\xa5 ta seg inn i som p\xc3\xa5 som p\xc3\xa5 nordre deler av Hammarsn\xc3\xa4set._NEWLINE_Bare en smal kyststrekning mellom dagens Falsterbrokanal og et stykke opp p\xc3\xa5 vestre side av neset hadde steinfri sandbunn og kort avstand til strenden fra \xc3\xa5pen hav. Denne strekningen var vendt mot fastlandet der en kongsg\xc3\xa5rd og et markedsplass l\xc3\xa5. Denne markedsplassen het Hal\xc3\xb8r og l\xc3\xa5 innover i landet nord\xc3\xb8st for dagens Fotevikens museum, mellom Lilla Hammar ytterst ute p\xc3\xa5 Hammarsn\xc3\xa4set og Stora Hammar oppe i det sk\xc3\xa5nske landet._NEWLINE_I begynnelsen av juni 1134 hadde den store leidangsfl\xc3\xa5ten samlet seg ved \xc3\xb8stre sj\xc3\xa6llandskysten, formodentlig ved Stevns klint mellom tjue og tretti kilometer fra det sk\xc3\xa5nske landskapet. Tross alle forberedelser p\xc3\xa5 \xc3\xa5 hemmeligholde fl\xc3\xa5tens bevegelser ble Erik kontaktet av en mann som hadde kommet seg over til Sk\xc3\xa5ne med b\xc3\xa5t fra Stevns klint. Erik med oppr\xc3\xb8rsh\xc3\xa6ren ble varslet i forveien.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4. juni 1134 gjorde Magnus den sterke landgang sammen med sin far og den danske leidangen (som var sagt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 20\xc2\xa0000 mann) p\xc3\xa5 vestre side av Hammarsn\xc3\xa4set og der p\xc3\xa5 stranden fylket de kongelige sin h\xc3\xa6r klar for slag. Store deler av h\xc3\xa6ren var lite erfarne stridsmenn med d\xc3\xa5rlig utstyr og med d\xc3\xa5rlig lyst til ufred. Dessuten hadde Magnus valgt en h\xc3\xb8ytidsdag til \xc3\xa5 sette den store, men d\xc3\xa5rlig disiplinerte h\xc3\xa6ren p\xc3\xa5 land i h\xc3\xa5p om \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 et tidlig motangrep. Dette ble ikke godt mottatt og skipene ble beordret lenger ut p\xc3\xa5 vannet. Med seg hadde Magnus og kong Nils hele den danske kirkens representasjon fra alle landsdeler med synlig unntak av Sk\xc3\xa5ne._NEWLINE_Erik hadde kalt til samling og rykket ut med sine rytterne i forveien mot landgangsstedet der de fant en stor, men d\xc3\xa5rlig sammensatt h\xc3\xa6r i fylking. Rytterne kastet opp en stor st\xc3\xb8vsky i den t\xc3\xb8rre dagen. Nils og hans f\xc3\xb8lge hadde ved synet trukket seg tilbake og tok med seg h\xc3\xa6ren ned mot sandstrenden og skipene. Allerede f\xc3\xb8r de f\xc3\xb8rste sverdslag hadde falt var den store leidangsh\xc3\xa6ren i oppl\xc3\xb8sning._NEWLINE_Etter en samtidig kilde hadde Erik skaffet seg cirka tre hundre pansrede rytterne fra Tyskland, men f\xc3\xa5 andre kilder bekreftet dette utover Saxo Grammaticus som opplyste i sin kr\xc3\xb8nike at det var en \xc2\xabtalrige rytterskare\xc2\xbb. Mot en allerede slagen fiende var rytterne et d\xc3\xb8delig v\xc3\xa5pen som straks spredte menn i alle retninger og for\xc3\xa5rsaket blind panikk og et blodbad._NEWLINE_Bare Magnus den sterke og hans hird sammen med flere stormenn og de kirkelige representanter holdt stand, men ble nedkjempet av overmakten etter blodige n\xc3\xa6rkamper med drepte i mengder mens mesteparten av leidangsh\xc3\xa6ren vadet ut i vannet mot skipene. Under panikken sank flere skip under vekten av mennene. Flere druknet i trengsel mellom Eriks stridsmenn og sine kamerater p\xc3\xa5 skipene som hugget av hender og stakk ned dem som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 ta seg over relingen._NEWLINE_Kong Nils klarte \xc3\xa5 flykte fra slaget med en hest som f\xc3\xb8rte ham til et skip lenger vekk, men m\xc3\xa5tte etterlate sin s\xc3\xb8nn som d\xc3\xb8de en tapper d\xc3\xb8d sammen med hirden som var utryddet til siste mann sammen med Roskildebispen, fire jyske bisper, en svensk biskop og 60 geistlige. Tilbake p\xc3\xa5 slagmarken l\xc3\xa5 flere tusen drepte, de fleste var meiet ned muligens uten motstand.\n_START_SECTION_\nKongemordet\n_START_PARAGRAPH_\nNederlaget ved Fodevig var s\xc3\xa5 hardt at danskekongen flyktet til Jylland der han utnevnte Harald Kesja til medkonge og etterf\xc3\xb8lger, deretter fors\xc3\xb8kt han \xc3\xa5 f\xc3\xa5 st\xc3\xb8tte fra den tyske keiser Lothar III._NEWLINE_Av uklare \xc3\xa5rsaker dro han til byen Slesvig som var delt i to leire, den kirkelige som st\xc3\xb8ttet danskekongen som hadde pavelige st\xc3\xb8tte og den verdslige som ikke hadde glemt mordet p\xc3\xa5 hertugen som var popul\xc3\xa6r i byen. Nils nektet \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge r\xc3\xa5det om \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke tilflukt i bykirken og ville heller til borgen. Underveis ble han og hans f\xc3\xb8lge overfalt av v\xc3\xa6pnede borgere fra den verdslige leiren som massakrerte dem alle sammen. Med dette var borgerkrigen om mordet p\xc3\xa5 Knud Lavard avsluttet den 25. juni 1134._NEWLINE_Seierherrene hadde dratt til Sejer\xc3\xb8 p\xc3\xa5 den nordvestlige kysten av Sj\xc3\xa6lland der de fikk h\xc3\xb8re om kongemordet i Slesvig. Erik var blitt konge av Danmark. Hans siste rival, den upopul\xc3\xa6re halvbroren Harald Kesja, hadde flyktet i mellomtiden. I februar 1135 fant den nye kongen dette siste hinderet p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd i utkanten av Vejle. Etter Harald Kesjas d\xc3\xb8d var hans \xc3\xa5tte s\xc3\xb8nner i fangenskap henrettet p\xc3\xa5 Eriks ordre.\n_START_SECTION_\nEtterspillet\n_START_PARAGRAPH_\nMassemordet p\xc3\xa5 Harald Kesjas tolv s\xc3\xb8nner ble ikke fullf\xc3\xb8rt fordi den siste s\xc3\xb8nnen, Oluf, hadde kommet seg til Norge med livet i behold. Oluf skulle starte stridighetene p\xc3\xa5 nytt i 1137-1139 og holde p\xc3\xa5 fram til sin d\xc3\xb8d i 1143._NEWLINE_Den nye danskekongen ble snart s\xc3\xa5 upopul\xc3\xa6r ved sin ustyrlige oppf\xc3\xb8rsel og sitt hardstyre at mange stormenn snudde ryggen til i stigende sinne. Under et tingm\xc3\xb8te i Urnehoved ved \xc3\x85benr\xc3\xa5 ble han stukket ned med spyd og drept. Han fikk tilnavnet Emune som betyr den minneverdige. Det hadde ogs\xc3\xa5 en annen betydning: Han skal vi sent glemme.'