b'\n_START_ARTICLE_\nInformasjonsarkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nInformasjonsarkitektur er en fagdisiplin innenfor informasjonsdesign som fokuserer p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det mulig \xc3\xa5 finne og forst\xc3\xa5 en informasjonsressurs. Det inneb\xc3\xa6rer vanligvis \xc3\xa5 utarbeide en modell eller et konsept for informasjon benyttet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 frem detaljer i sammensatte informasjonssystemer. Informasjonsarkitektur benyttes innen utvikling av et nettsted, en applikasjon eller andre informasjonstjenester. _NEWLINE_En ut\xc3\xb8ver av fagdisiplinen kalles en informasjonsarkitekt.\n_START_SECTION_\nDiskusjon\n_START_PARAGRAPH_\nHelt siden Richard Saul Wurman introduserte begrepet informasjonsarkitekt i 1976 har begrepet informasjonsarkitektur v\xc3\xa6rt gjenstand for tolkning. Noe av grunnen kan nok v\xc3\xa6re at begrepet brukes innenfor ulike fagom\xc3\xa5der, og da med noe ulik betydning. For eksempel, innenfor systemutvikling blir informasjonsarkitektur knyttet opp mot virksomhetsarkitektur. Innenfor omr\xc3\xa5det webutvikling har omfanget av informasjonsarkitekturen blitt diskutert, ofte referert til som "big IA vs little IA diskusjonen". \xc2\xabLittle IA\xc2\xbb omfatter da gjerne bare informasjonsstrukturer, inkludert taksonomier, metadata, kontrollerte vokabularer, som gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 finne informasjon i nettressurser. \xc2\xabBig IA\xc2\xbb tar i tillegg hensyn til brukeropplevelsen og ivaretar dermed brukskvalitetperspektivet av informasjonsdesign.\n_START_SECTION_\nForskjellen p\xc3\xa5 informasjonsarkitektur og annen klassifikasjon\n_START_PARAGRAPH_\nInformasjonsarkitektur skiller seg fra andre typer klassifikasjon, for eksempel taksonomi innen biologi, ved at sluttbrukernes behov eller de forretningsmessige m\xc3\xa5lene med l\xc3\xb8sningen ogs\xc3\xa5 blir tatt hensyn til n\xc3\xa5r informasjonen skal klassifiseres._NEWLINE_Forskjellen er glidende heller enn absolutt, og av og til kan arbeid innen informasjonsarkitektur ha mer karakter av klassifikasjon, spesielt innen spesifisering av metadata og strukturer brukt for bibliotektjenester eller arkiv som i dokumentbehandlingssystemer.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nUtdanning innen for informasjonsarkitektur finnes blant annet p\xc3\xa5 NTNU Gj\xc3\xb8vik, hvor det innenfor masterprogrammet tilbys et eget fag, brukerorientert informasjonsarkitektur. Kompetanse p\xc3\xa5 informasjonsarkitektur finnes innen flere utdanningsinstitusjoner, deriblant bibliotekfag ved H\xc3\xb8gskolen i Oslo, interaksjonsdesign ved Arkitektur- og designh\xc3\xb8gskolen i Oslo, industriell design og datateknikk ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og informasjonsfag ved flere institusjoner som H\xc3\xb8gskulen i Volda og Universitetet i Bergen.'