b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa6dgjemme\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa6dgjemmer, spermateker fra (gr.) spermatheca, formelt (lat.) receptacula seminis (entall: receptaculum seminis) er en del av kj\xc3\xb8nnsorganet til hunner hos mange dyrearter. S\xc3\xa6dgjemmere forekommer i mange grupper, de fleste insekter, edderkopper, snegler, f\xc3\xa5b\xc3\xb8rstemark (meitemark og deres slektninger) og til hos med hos salamandere. Strukturene brukes til \xc3\xa5 lagre s\xc3\xa6den fra hanner. Noen dyr, slik som bier og maur parrer seg bare en eller et f\xc3\xa5tall ganger, og lagrer s\xc3\xa6den og bruker den, noen ganger i flere \xc3\xa5r. Hos hermafroditter som parrer seg selv vil de ogs\xc3\xa5 kunne lagre s\xc3\xa6d fra egen kropp. Hos noen grupper skjer befruktningen i s\xc3\xa6dgjemmerne n\xc3\xa5r eggcellene er tilstrekkelig modne._NEWLINE_Antall s\xc3\xa6dgjemmere varierer med dyregruppene. De aller fleste har parrede spermgjemmere, men meitemark har fire par, p\xc3\xa5 henholdsvis 6., 7., 8. og 9. segment. Disse mottar og lagrer s\xc3\xa6den fra motparten under paring. De er foret med epitel og varierer sterkt i utforming: Noen er lange og sterkt spiralsnodde, mens andre er vake utposinger p\xc3\xa5 de hunnlige delene av det indre kj\xc3\xb8nnsorganet. Utformingen av s\xc3\xa6dgjemmerne er drevet av det store variasjonen av reproduksjonssystemer hos meitemark.\n_START_SECTION_\nStrukturer hos Caenorhabditis elegans\n_START_PARAGRAPH_\nRundormen Caenorhabditis elegans har to s\xc3\xa6dgjemmere, knyttet til hver sin gonade. Hver s\xc3\xa6dgjemmer best\xc3\xa5r av 24 glatte muskelceller som danner et strekkbart r\xc3\xb8r. Actin filamentene ligger rundt r\xc3\xb8ret, slik at det kan vies ut eller sn\xc3\xb8res sammen. S\xc3\xa6rgjemmerne hos C. elegans er ofte brukt som modell i studier av hvordan fysisk p\xc3\xa5virkning omgj\xc3\xb8res til elektriske nervesignaler.\n_START_SECTION_\nKj\xc3\xb8nnsbestemmelse hos edderkopper\n_START_PARAGRAPH_\nFugleedderkopper er propul\xc3\xa6re hubbydyr, men mange av artene har sv\xc3\xa6rt sm\xc3\xa5 kj\xc3\xb8nnsforskjeller s\xc3\xa5 lenge de ikke er voksne. En av m\xc3\xa5tene \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re kj\xc3\xb8nnet p\xc3\xa5 unge individer er \xc3\xa5 se etter s\xc3\xa6dgjemmerne i hammen n\xc3\xa5r en edderkopp har skiftet. S\xc3\xa6rsgjemmerne er sv\xc3\xa6rt variable, og kan i mange tilfeller ikke bare avsl\xc3\xb8re kj\xc3\xb8nnet hos unge individer, men ogs\xc3\xa5 art.\n_START_SECTION_\nBier\n_START_PARAGRAPH_\nEn bir\xc3\xb8kter kan unders\xc3\xb8ke s\xc3\xa6dgjemmene p\xc3\xa5 en d\xc3\xb8d dronningbie for \xc3\xa5 se om hun har blitt parret eller ikke. I mange arter av langtungebier, s\xc3\xa6rlig hos Melipona bicolor, vil dronningens egg passere s\xc3\xa6dgjemmerne under egglegging, og befruktes mens de passerer. P\xc3\xa5 grunn av bienes system der haploide individer blir hanner, kan dronningen selv bestemmer kj\xc3\xb8nnsballansen i kullet ved \xc3\xa5 befrukte eller ikke befruke eggene mens de passerer.'