b"\n_START_ARTICLE_\nPieter Stuyvesant\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nStuyvesant ble f\xc3\xb8dt i Peperga i s\xc3\xb8rlige Friesland i Nederlandene som s\xc3\xb8nn av minister Balthazar Johannes Stuyvesant, og Margaretha Hardenstein. \xc3\x85ret for hans f\xc3\xb8dsel er ikke kjent, og der har blitt antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 1592, 1602, og 1612. Det siste \xc3\xa5rstallet har i nyere tid blitt sett p\xc3\xa5 som det mest sannsynlige. Han studerte i Franeker og slo seg sammen med Det nederlandske vestindiske kompani en gang rundt 1635, og var direkt\xc3\xb8r for selskapets koloni i Cura\xc3\xa7ao fra 1642 til 1644._NEWLINE_I april 1644 angrep han den spanskbesatte \xc3\xb8ya Saint Martin i nord\xc3\xb8stlige Karibia, og ble s\xc3\xa5ret. Han reiste tilbake til Nederlandene hvor hans h\xc3\xb8yre fot ble amputert og erstattet med en trestokk. Tilsynelatende fikk han tilnavnet \xc2\xabGamle trefot\xc2\xbb av sin trefot pyntet med nagler av s\xc3\xb8lv._NEWLINE_I mai 1645 ble han valgt av det nederlandske vestindiske selskapet til \xc3\xa5 erstatte Willem Kieft som guvern\xc3\xb8r for Ny-Nederland. Han kom til Ny-Amsterdam den 11. mai 1647. I september 1647 utpekte han et r\xc3\xa5d med representanter._NEWLINE_Han giftet seg med Judith Bayard (ca. 1610\xe2\x80\x931687) i 1645. Hun var f\xc3\xb8dt i Nederlandene og var s\xc3\xb8ster av Samuel Bayard fra Amsterdam som var gift med Anna Stuyvesant. Peter og Judith hadde en s\xc3\xb8nn, Nicholas William Stuyvesant (1648\xe2\x80\x931698), som ble gift med Maria Beckman, datter av William Beckman. _NEWLINE_Stuyvesant ble blandet inn i en strid med Theophilus Eaton, guvern\xc3\xb8r av Connecticut, ang\xc3\xa5ende grensesettingen mellom de to koloniene. I 1648 oppsto det en strid mellom ham og Brant Arent Van Slechtenhorst, bestyrer for Rensselaerwyck - et patroonschap. Stuyvesant hevdet at han hadde myndighet over Rensselaerwyck til tross for spesielle privilegier som ble gitt til Rensselaerwycks patroon(som ikke var Van Slechtenhorst)   i henhold til privilegium av 1629._NEWLINE_I 1649 marsjerte Stuyvesant med en milit\xc3\xa6r eskorte til festningen Fort Orange og beordret husene til \xc3\xa5 bli revet ned for \xc3\xa5 gi bedre forsvar for fortet i tilfelle angrip fra de innf\xc3\xb8dte amerikanerne. Da Van Slechtenhorst nektet sendte Stuyvesant en gruppe soldater for \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re hans ordre med makt. I striden som fulgte resulterte i at bestyreren opprettholdt rettighetene til sin sjef - Rensselaerswijcks patroon -  og guvern\xc3\xb8ren mistet popul\xc3\xa6r st\xc3\xb8tte. P\xc3\xa5 grunn av denne striden ble Stuyvesant bedt om \xc3\xa5 reise tilbake til Nederlandene, men Stuyvesant nektet og uttalte: \xc2\xabJeg gj\xc3\xb8r som jeg vil!\xc2\xbb Stuyvesant fikk Van Slechtenhorst arrestert en gang, og etter en annen arrestasjon ble Van Slechtenhorst brakt til Ny-Amsterdam, og Van Slechtenhorst reiste tilbake til Nederland tre \xc3\xa5r seinere._NEWLINE_I september 1650 kom det til et m\xc3\xb8te mellom kommisjn\xc3\xa6rene om grensesetting i Hartford, Connecticut. Dette m\xc3\xb8tet erkl\xc3\xa6rte at \xc2\xabguvern\xc3\xb8ren har avgitt nok territorier til \xc3\xa5 grunnlegge femti kolonier hver p\xc3\xa5 \xc3\xa5tti kvadratmil\xc2\xbb. Stuyvesant truet deretter med \xc3\xa5 oppl\xc3\xb8se r\xc3\xa5det. En ny plan for en styring av koloniene ble satt sammen i Nederlandene og navnet \xc2\xabNy-Amsterdam\xc2\xbb ble offisielt erkl\xc3\xa6rt den 2. februar 1653. Stuyvesant holdt en tale ved anledningen hvor han erkl\xc3\xa6rte at hans autoritet forble lik den hadde v\xc3\xa6rt tidligere._NEWLINE_Stuyvesant ble n\xc3\xa5 beordret tilbake til Nederlandene for andre gang, men ordren ble snart trukket tilbake ved erkl\xc3\xa6ringen om krig med England. Stuyvesant forberedte seg p\xc3\xa5 et angrep ved \xc3\xa5 beordre innbyggerne \xc3\xa5 grave en skyttergrav fra North River til East River og til \xc3\xa5 reise festningsmur. I 1653 krevde et m\xc3\xb8te mellom av fullmektiger fra hver landsby i Ny-Nederland reformer, og Stuyvesant kommanderte denne forsamlingen til \xc3\xa5 bli oppl\xc3\xb8st ved \xc3\xa5 si: \xc2\xabVi f\xc3\xa5r v\xc3\xa5r autoritet fra Gud og selskapet, og ikke fra noen f\xc3\xa5 uvitende unders\xc3\xa5tter\xc2\xbb._NEWLINE_I 1655 seilte han inn i Delaware River med en fl\xc3\xa5te p\xc3\xa5 syv fart\xc3\xb8yer og omtrent 700 mann. Han erobret stort sett uten kamp og tok den svenske kolonien Nye Sverige under sin besittelse og d\xc3\xb8pte den om til \xc2\xabNye Amstel\xc2\xbb. I hans frav\xc3\xa6r ble Ny-Amsterdam angrepet av indianere (innf\xc3\xb8dte)._NEWLINE_I 1657 lot Stuyvesant, som ikke tolererte full religi\xc3\xb8s frihet i religionen, og spesielt tilstedev\xc3\xa6relsen av kvekere, Robert Hodgson \xe2\x80\x93 en 23 \xc3\xa5r gammel mann som hadde konvertert til kvekerne og hadde blitt en innflytelsesrik forkynner \xe2\x80\x93 bli offentlig torturert. Stuyvesant ga deretter en forordning at enhver som ble funnet skyldig i \xc3\xa5 skjule kvekere ville bli straffet med b\xc3\xb8ter og fengselsstraff. Dette f\xc3\xb8rte til en protest fra borgerne i Flushing, Queens, som siden har blitt kjent som \xc2\xabProtesten i Flushing\xc2\xbb, betraktet av noen som en forl\xc3\xb8per til bestemmelsen i USAs grunnlov om religionsfrihet i deklarasjon om rettigheter._NEWLINE_I 1664 avga kong Karl II av England til sin bror, Jakob II, en stor traktat av land som omfattet Ny-Nederland. Fire engelsk skip med 450 mann, kommandert av Richard Nicolls, erobret den nederlandske kolonien. Den 30. august 1664 sendte George Cartwright guvern\xc3\xb8ren et brev hvor han forlangt overgivelse. Han lovte \xc2\xabliv, eiendommer, og frihet til alle som ville b\xc3\xb8ye seg for kongens autoritet\xc2\xbb. Stuyvesant singerte en avtale ved sitt Bouwerij-hus den 9. september 1664. Nicolls ble erkl\xc3\xa6rt guvern\xc3\xb8r og byen ble omd\xc3\xb8mt til New York._NEWLINE_I 1665 dro Stuyvesant til Nederlandene for rapportere om hans tid som guvern\xc3\xb8r. Etter at han kom tilbake Amerika tilbrakte han resten av sitt liv p\xc3\xa5 sin g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 sekstito acre utenfor byen som ble kalt for Store Bouwerie, bortenfor strakte det seg skogsomr\xc3\xa5der til landsbyen Haarlem. Et p\xc3\xa6retre som han etter sigende skal ha brakt med seg fra Nederlandene i 1647 forble p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet av 13. gate og 3. avenue inntil 1867 og hadde frukt nesten hvert \xc3\xa5r. Huset ble \xc3\xb8delagt av brann i 1777. Han bygde ogs\xc3\xa5 en omfattende herskapsbolig av stein kalt Whitehall. Han d\xc3\xb8de i august 1672 og ble gravlagt ved St Mark's Church in-the-Bowery i Manhattan, New York.\n_START_SECTION_\nArv og etterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nStuyvesant hadde stor tiltro til utdannelse. I 1660 er han blitt sitert for \xc3\xa5 ha sagt at \xc2\xabIngenting er av st\xc3\xb8rre betydning enn en tidlig bel\xc3\xa6ring av de unge\xc2\xbb. I 1661 hadde Ny-Amersterdam en grunnskole, to fire element\xc3\xa6re skoler og lisensierte 28 andre skoler. For \xc3\xa5 \xc3\xa6re Stuyvesants dedikasjon til utdannelse og Ny-Amsterdams rettslig-kulturelle tradisjon om toleranse under Stuyvesant ble Stuyvesant High School i Manhattan navngitt etter ham til tross for hans innledende innvending til ankomsten av en stor gruppe av sefardiske j\xc3\xb8der uten selskapets pass fra Nederlandsk Brasil i 1654. Stuyvesant High School var hovedsakelig en j\xc3\xb8disk skole for gutter i all sin tid siden dens grunnleggelse i 1904._NEWLINE_Stuyvesant og hans familie var store jordeiere i den nordvestlige delen av Ny-Amsterdam, og navnet til familien er knyttet til Stuyvesant Towns huskompleks og til skolen Stuyvesant High School hvor han huskes som \xc2\xabPegleg Pete\xc2\xbb og et fotballag som kalles for Peglegs i hans \xc3\xa6re. Denne g\xc3\xa5rden, kalt \xc2\xabBouwerij\xc2\xbb (et nederlandsk ord fra 1600-tallet for g\xc3\xa5rd, ogs\xc3\xa5 benyttet for andre g\xc3\xa5rder i omr\xc3\xa5det) var opprinnelsen for navnet til en gate i Manhattan, Bowery, og et kapell mot Bouweries veg, i dag Stuyvesant Street, som ble utviklet til St. Mark's Church in-the-Bowery. Stuyvesants herskapsbolig p\xc3\xa5 enden av Manhattan ble omd\xc3\xb8pt til \xc2\xabWhitehall\xc2\xbb av engelskmennene og er bevart i et annet gatenavn i New York; Whitehall Street._NEWLINE_Mer beskjedent er Peter Island i De britiske Jomfru\xc3\xb8yer som ogs\xc3\xa5 er navngitt etter Stuyvesant i l\xc3\xb8pet av nederlandske vestindiske selskapets administrasjon av dette omr\xc3\xa5det. Ogs\xc3\xa5 navngitt etter ham er grendene Stuyvesant og Stuyvesant Falls i Columbia County, New York, hvor etterkommere fra tidlige nederlandske bosettere fortsatt lever og hvor den nederlandske reformerte kirke er fortsatt en viktig del av lokalsamfunnet._NEWLINE_Stuyvesant er ogs\xc3\xa5 kreditert for \xc3\xa5 ha introdusert te til de amerikanske kolonier._NEWLINE_Den siste direkte etterkommer av Pieter Stuyvesant som b\xc3\xa6rer hans etternavn var Augustus van Horne Stuyvesant, Jr., som d\xc3\xb8de som en ungkar i 1953 i en alder av 83 \xc3\xa5r i hans Cass Gilbert-formgitte herskapsbolig p\xc3\xa5 2 East 79th Street. Rutherford Stuyvesant, en utvikler i New York p\xc3\xa5 1800-tallet og hans etterkommere nedstammer ogs\xc3\xa5 fra Pieter Stuyvesant. Imidlertid endret Rutherford Stuyvesant sitt navn til Stuyvesant Rutherford som f\xc3\xb8lge av et testamente. Andre etterkommere av Stuyvesant er blant annet Hamilton Fish, guvern\xc3\xb8r av New York og Tom Kean, guvern\xc3\xb8r av New Jersey, og musikeren Loudon Wainwright III, og dennes s\xc3\xb8nn Rufus Wainwright, ogs\xc3\xa5 musiker. Etterkommere av Pieter Stuyvesants s\xc3\xb8ster er blant annet kongressmannen James A. Bayard, skuespiller Michael Douglas, og poeten Harry Crosby._NEWLINE_I Albany, New York er det et kj\xc3\xb8pesenter kalt Stuyvesant Plaza._NEWLINE_Stuyvesant Yacht Club er lokalisert p\xc3\xa5 City Island, Bronx, New York._NEWLINE_Et sigarettmerke fra American Tobacco het \xc2\xabPeter Stuyvesant\xc2\xbb som var popul\xc3\xa6re i Australia, Hellas og S\xc3\xb8r-Afrika hvor de var kjent som \xc2\xabStuyves\xc2\xbb._NEWLINE_Peter Stuyvesant er en betydelig figur i Kurt Weills og Maxwell Andersons musikal fra 1938, Knickerbocker Holiday, hvor han er skurken i stykket. Han synger den kjente sangen \xc2\xabSeptember Song\xc2\xbb i stykket. I teaterproduskjonen ble han portrettert av Walter Huston, og i ganske forskjellige filmutgaven fra 1944 ble han portrettert av Charles Coburn i dennes eneste syngerolle."