b'\n_START_ARTICLE_\nTroms\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 har sj\xc3\xb8grense mot Lenvik i s\xc3\xb8rvest og landegrense mot Balsfjord i s\xc3\xb8r, Storfjord i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st, Lyngen i \xc3\xb8st og Karls\xc3\xb8y i nord\xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nByomr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nByens sentrum ligger p\xc3\xa5 s\xc3\xb8r\xc3\xb8stsida av Troms\xc3\xb8ya, ei gr\xc3\xb8nn og lav \xc3\xb8y p\xc3\xa5 21\xc2\xa0km\xc2\xb2. H\xc3\xb8yeste punkt p\xc3\xa5 Troms\xc3\xb8ya er Varden, 159\xc2\xa0moh., nord p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Midt p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya ligger vannet Prestvannet, som ble demmet opp i 1867. Bebyggelsen dekker store deler av \xc3\xb8ya, men det er skogomr\xc3\xa5der langs h\xc3\xb8ydedraget som strekker seg i retning nord\xe2\x80\x93s\xc3\xb8r. P\xc3\xa5 vestsida av \xc3\xb8ya er det noe jordbruksland._NEWLINE_Mot vest er Troms\xc3\xb8ya forbundet med Kval\xc3\xb8ya over den 1\xc2\xa0220 meter lange Sandnessundbrua. P\xc3\xa5 Kval\xc3\xb8ya ligger bydelen Kval\xc3\xb8ysletta, som ligger umiddelbart over brua. \xc3\x98st for Troms\xc3\xb8ya ligger fastlandet, som er forbundet med Troms\xc3\xb8ya med den 1016\xc2\xa0meter lange Troms\xc3\xb8brua og den 3500 meter lange Troms\xc3\xb8ysundtunnelen. Bydelene p\xc3\xa5 fastlandet heter Kroken, Lunheim, Tomasjord, Tromsdalen og Sollig\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nBefolkning i tettsted respektive landsbygd\n_START_PARAGRAPH_\n1. januar 2017 hadde Troms\xc3\xb8 kommune 74\xc2\xa0541 innbyggere, og av disse bodde 66\xc2\xa0281 i tettsted, 7\xc2\xa0940 p\xc3\xa5 landsbygda og for 320 personer var det ukjent om de bodde i et tettsted i kommunen, eller om de bodde p\xc3\xa5 landsbygda. Andelen bosatte i tettsted utgjorde da 88,9\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98yene utenfor\n_START_PARAGRAPH_\nKval\xc3\xb8ya, Norges femte st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y, ligger i sin helhet innenfor kommunegrensa. Denne \xc3\xb8ya har fjell som n\xc3\xa5r over 1\xc2\xa0000 meters h\xc3\xb8yde. I tillegg til Kval\xc3\xb8ya ligger deler av Ringvass\xc3\xb8ya, Norges sjette st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y og deler av Rebbenes\xc3\xb8ya, innenfor kommunegrensen. Ellers har Troms\xc3\xb8 et stort antall mindre \xc3\xb8yer, og blant dem har Sommar\xc3\xb8ya, Hilles\xc3\xb8ya, Vengs\xc3\xb8ya og H\xc3\xa5k\xc3\xb8ya en vesentlig bebyggelse. Mot nordvest i kommunen ligger en forreven skj\xc3\xa6rg\xc3\xa5rd med sv\xc3\xa6rt spredt bebyggelse, eksempelvis har Sand\xc3\xb8ya tre innbyggere og Musv\xc3\xa6r fem. \xc3\x98ya Tuss\xc3\xb8ya i s\xc3\xb8rvest har ogs\xc3\xa5 en h\xc3\xa5ndfull innbyggere._NEWLINE_P\xc3\xa5 Sommar\xc3\xb8ya og Hilles\xc3\xb8ya lengst s\xc3\xb8rvest i kommunen ligger tettstedet Sommar\xc3\xb8y, et fiskev\xc3\xa6r med ca. 300 innbyggere, og p\xc3\xa5 Kval\xc3\xb8ya like ved ligger jordbruksbygda Brensholmen med ca. 300 innbyggere. Herfra kan man om sommeren ta ferge over til Botnhamn p\xc3\xa5 Senja. Andre st\xc3\xb8rre bygder p\xc3\xa5 Kval\xc3\xb8ya er Ersfjordbotn, Tromvik og Kval\xc3\xb8yv\xc3\xa5gen, samt tettstedene Kaldfjord og Eidkjosen som er i ferd med \xc3\xa5 bli \xc2\xabslukt\xc2\xbb av byens vekst utover Kval\xc3\xb8ya._NEWLINE_Utenfor de bebodde \xc3\xb8yene ligger det flere hundre ubebodde \xc3\xb8yer, holmer og skj\xc3\xa6r. Den ytterste gruppa av holmer heter Auv\xc3\xa6r. \xc3\x98ya G\xc3\xa5sv\xc3\xa6r nordvest i kommunen har ingen fast bosetting, men har et lite kapell som er i bruk under kirkehelger om sommeren. Ris\xc3\xb8ya var bebodd inntil for f\xc3\xa5 \xc3\xa5r siden.\n_START_SECTION_\nFastlandet innenfor\n_START_PARAGRAPH_\nHalv\xc3\xb8ya som fastlandsbydelene i Troms\xc3\xb8 ligger p\xc3\xa5 har det samiske navnet Stuoranjarga. S\xc3\xb8r for byomr\xc3\xa5det ligger Ramfjordnes og den korte fjorden Ramfjorden, samt bygda Andersdal. Nord for byomr\xc3\xa5det ligger bygdene T\xc3\xb8nsvik, V\xc3\xa5gnes og Skittenelv. Det h\xc3\xb8yeste fjellet p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8ya er Hamperokken (1404 moh). Stuoranjarga avgrenses i \xc3\xb8st av Ullsfjorden. Langs vestsida av Ullsfjorden ligger bygdene Oldervik, Breivikeidet og Sjursnes. \xc3\x98st for fjorden ligger Lyngenhalv\xc3\xb8ya med bygdene Lakselvbukt, Olderbakken og J\xc3\xb8vik. P\xc3\xa5 grensa mellom Troms\xc3\xb8 og Lyngen kommune ligger Lyngsalpan og Troms fylkes h\xc3\xb8yeste fjell, Jiehkkev\xc3\xa1rri (1834 moh.). Den nord\xc3\xb8stlige delen av Malangshalv\xc3\xb8ya, i omr\xc3\xa5det rundt Vikran, ligger i Troms\xc3\xb8 kommune.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiske funn viser 11 000 \xc3\xa5r gammel bosetting. I T\xc3\xb8nsvika like ved Troms\xc3\xb8ya har det blitt funnet omfattende spor etter bosetning fra eldre steinalder. I noen av fjordomr\xc3\xa5dene rundt byen har det eksistert samiske boplasser. H\xc3\xb8vdingen Ottar fra H\xc3\xa5logaland, som levde p\xc3\xa5 slutten av 800-tallet, er antatt \xc3\xa5 ha bodd s\xc3\xb8r for dagens Troms\xc3\xb8 kommune. Han omtalte seg selv som boende \xc2\xablengst nord av alle nordmenn\xc2\xbb. I det islandske sagaen Rimbegla fra 1100-tallet heter det seg at Malangen skilte norr\xc3\xb8n fra samisk bosetning, men det har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt noe spredt norr\xc3\xb8n bosetning nord for dette. Blant annet finner man b\xc3\xa5de samiske og norr\xc3\xb8ne spor fra jernalderen p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ndre Kval\xc3\xb8ya.\n_START_SECTION_\nKirkested og norsk utpost\n_START_PARAGRAPH_\nI H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konssons saga finner vi den f\xc3\xb8rste omtale av Troms i skrevne kilder: \xc2\xabHan lod gj\xc3\xb8re Kristkirken i Trums kristnede der kirkesognet\xc2\xbb. Kong H\xc3\xa5kon d\xc3\xb8de i 1263 og det antas at kirken ble bygd midt p\xc3\xa5 1200-tallet. \xe2\x80\x93 Det har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt antatt at festningsanlegget p\xc3\xa5 Skansen er fra samme periode, men om dette er det uenighet. Det antas at  kirken i Troms\xc3\xb8 har hatt beliggenhet ved Prostneset i sentrum hele tiden, hvor de enste spor etter eldre kirker i Troms\xc3\xb8 er funnet. Muligens l\xc3\xa5 den ved Skansen, som ble bygget omtrent samtidig, men det finnes ingen spor som kan bekrefte dette. _NEWLINE_I et konstitusjonsbrev fra pave Clemens 5 av 5. februar 1308, som omhandler organiseringen av kapellene, nevnes ogs\xc3\xa5 en kirke nordp\xc3\xa5: \xc2\xabEcclesia Sanctae Mariae de Trinis juxta paganos\xc2\xbb. Tradisjonelt har historikerne endret navnet \xc2\xabTrinis\xc2\xbb til \xc2\xabTrums\xc2\xbb, og oversatt dette til: \xc2\xabDen hellige Marias kirke i Troms n\xc3\xa6r hedningene\xc2\xbb. Grunnen til denne endringen har v\xc3\xa6rt at man har antatt at \xc2\xabTrinis\xc2\xbb er en feilskriving av \xc2\xabTrums\xc2\xbb. Denne navneendringen er trukket i tvil . Det p\xc3\xa5pekes at det st\xc3\xa5r \xc2\xabTrinis\xc2\xbb i originaldokumentet, og at dette ikke er en feilskriving. Trinnes / Trennes l\xc3\xa5 ved utl\xc3\xb8pet av elven Ponoi, helt \xc3\xb8st p\xc3\xa5 Kola _NEWLINE_Troms\xc3\xb8 var utover i middelalderen og i nytida et lite kirkelig sentrum. P\xc3\xa5 grunn av kirken har folk kommet roende fra et vidt distrikt fra havet og inn til grensa for \xc3\xa5 delta i gudstjeneste, noe som ogs\xc3\xa5 betydde handel og muligens mindre noble aktiviteter. For \xc3\xa5 kunne overnatte, hadde folk satt opp kirkestuer nedenfor kirken p\xc3\xa5 Prostneset. I en sv\xc3\xa6rt tynt befolket region fremsto dermed Troms\xc3\xb8 som et lokalt m\xc3\xb8tested. Det var ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 denne tida en norsk utpost i et omr\xc3\xa5de bebodd stort sett av ikke-nordmenn, men ogs\xc3\xa5 et grensefort mot et uavklart territorium. Tradisjonelt mener historikerne at enda p\xc3\xa5 1300-tallet hadde russerne skatterett langs kysten til Lyngstuva og i innlandet til Skibotnelva eller Malangselva, mens Norge hadde skatterett til og med Kolahalv\xc3\xb8ya. Denne grensen er trukket i tvil. Det p\xc3\xa5pekes at tidligere rakk den norske kongens interesser langt \xc3\xb8stover p\xc3\xa5 Kola, og at det finnes dokumenteter som viser at grensen gikk fra Hen\xc3\xb8yene eller Kareltuven, vest for Fiskerhalv\xc3\xb8ya, ytterst i Varangerfjorden, og langs Petsjengaelven._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av de neste par hundre \xc3\xa5r ble imidlertid Norges nord\xc3\xb8stlige grense forskj\xc3\xb8vet langt i retning av Kola, slik at Troms\xc3\xb8 mistet sin karakter som utkantby. _NEWLINE_1609 var det hekseprosesser i Troms\xc3\xb8. 3 personer ble brent.En ny kirke ble bygget rundt 1708\xe2\x80\x931710.\n_START_SECTION_\nBygrunnleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nI 1789 ble det bergenske handelmonopolet opphevet, og folk i Nord-Norge kunne handle med hvem de ville. Dette \xc3\xa5ret ble ogs\xc3\xa5 Troms\xc3\xb8s eldste hus, Tollbua p\xc3\xa5 Skansen, bygd for \xc3\xa5 administrere skatter og avgifter fra den nye handelen. Byene Hammerfest og Vard\xc3\xb8 ble grunnlagt samme \xc3\xa5r. Man ville ogs\xc3\xa5 ha en tredje by i Nord-Norge, men striden sto om hvor den skulle ligge. Kandidater var Gibostad p\xc3\xa5 Senja samt Gausvik og \xc3\xb8ya Kj\xc3\xb8tta ved Harstad. Valget falt til slutt p\xc3\xa5 Troms\xc3\xb8, og byen fikk kj\xc3\xb8pstadsprivilegier undertegnet av Christian VII i 1794. P\xc3\xa5 dette tidspunktet bodde det ca. 80 mennesker i Troms\xc3\xb8. I 1803 sto en ny kirke ferdig, n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Elverh\xc3\xb8y kirke. Den ble seinere flyttet i 1861._NEWLINE_Lokalhistoriewiki har en oversikt over grenseflyttingene mellom landkommunen Troms\xc3\xb8sund og Troms\xc3\xb8 by.\n_START_SECTION_\nLangsom vekst\n_START_PARAGRAPH_\nByen ble formelt bispesete i 1804, men biskopen bosatte seg ikke der f\xc3\xb8r 1834. I 1807 hadde byen enn\xc3\xa5 ikke 100 innbyggere. Byen gikk trange tider i m\xc3\xb8te, fordi Norge ble viklet inn i Napoleonskrigene. I 1812 ble byen angrepet av engelske styrker, men i slaget ved P\xc3\xb8lsehamna (nord for brua) satte den lille dansk-norske garnisonen seg s\xc3\xa5 kraftig til motverge at engelskmennene ikke v\xc3\xa5get \xc3\xa5 g\xc3\xa5 inn i selve byen. Angrepet skjedde den 2. august 1812, og datoen er fortsatt en merkedag i det danske sj\xc3\xb8forsvar. Kornlageret p\xc3\xa5 Skansen ble reddet. I disse \xc3\xa5rene ble pomorhandelen med Russland stadig viktigere._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste skuta gikk til ishavet i 1820. Ishavsfangsten skulle f\xc3\xa5 avgj\xc3\xb8rende betydning for byens vekst. Fiskehandelen gjorde at veksten i Troms\xc3\xb8 skj\xc3\xb8t fart fra 1820 og utover, og etter hvert strakte byens handelsforbindelser seg helt fra Arkhangelsk til Sentral-Europa. I l\xc3\xb8pet av 1820-\xc3\xa5rene var hele omr\xc3\xa5det langs indre havn fra Strandtorget i s\xc3\xb8r mot dagens bruhode i nord et sammenhengende byomr\xc3\xa5de av brygger, bolighus og med store hager. Troms\xc3\xb8 har fortsatt noe av den karakteristiske trehusbebyggelsen igjen, s\xc3\xa6rlig herskapshus i Sj\xc3\xb8gata og Skippergata fra cirka 1820._NEWLINE_I 1830 hadde Troms\xc3\xb8 1 200 innbyggere. Troms\xc3\xb8borgere \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bygge ut landsteder p\xc3\xa5 Troms\xc3\xb8ya, og fra 1830 kunne man kj\xc3\xb8pe \xc2\xabstykker\xc2\xbb p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Forh\xc3\xa5pningen, N\xc3\xb8ysomheten, Charlottenlund og Sommerlyst er navnet p\xc3\xa5 slike gamle stykker, eller l\xc3\xb8kker/landsteder. I perioden var Sj\xc3\xb8gata hovedgata, mens dagens Storgate var en bakgate med mer beskjeden bebyggelse. De gamle kirkestuene ble flyttet s\xc3\xb8r for Strandskillet, det vil si ut av byen, og omr\xc3\xa5det ble etter hvert et fattigkvarter.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabNordens Paris\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nTilnavnet \xc2\xabNordens Paris\xc2\xbb har sin opprinnelse fra tida rundt 1840. Jentene fra Troms\xc3\xb8 gikk kledd som parisiske sypiker het det da. Bes\xc3\xb8kende p\xc3\xa5 1800-tallet ble ofte sv\xc3\xa6rt overrasket over dannelse, spr\xc3\xa5kkunnskaper og kultur i Troms\xc3\xb8, og en gjestende tysk turist, G. Hartung, skrev i en reiseskildring: \xc2\xabStokholm gjelder for Nordens Paris. Skal det beboende h\xc3\xb8je Norden ogsaa have et, kan det kun v\xc3\xa6re Troms\xc3\xb8.\xc2\xbb, mens Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson rapporterte til sin Karoline at \xc2\xabher er kun champagne og spetakkel\xc2\xbb._NEWLINE_Siden Paris p\xc3\xa5 dette tidspunkt var verdens sentrum, var det sv\xc3\xa6rt vanlig \xc3\xa5 sammenligne enhver by det var noe med, med Paris. En annen \xc3\xa5rsak var at sv\xc3\xa6rt mye av pengestr\xc3\xb8mmen fra fiskeriene i nord konsentrerte seg i Troms\xc3\xb8, noe som f\xc3\xb8rte til \xc3\xb8konomisk vekst og h\xc3\xb8yt privat forbruk og det ble ikke uvanlig \xc3\xa5 importere for eksempel motekl\xc3\xa6r direkte fra Kontinentet i stedet for gjennom handelshusene i Oslo. Den sterke handelen med kontinentet kan ogs\xc3\xa5 sies \xc3\xa5 ha hatt betydning og konsekvens ved at flere steder i byen har franske navn, blant annet s\xc3\xa5 heter moloene (pirene) i byen, sjet\xc3\xa9. I nordre del av havnebassenget finner vi Nordsjeteen og i s\xc3\xb8r, S\xc3\xb8rsjeteen.\n_START_SECTION_\nNedgang og s\xc3\xa5 vekst\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 Seminarium (senere l\xc3\xa6rerskole, og H\xc3\xb8gskolen i Troms\xc3\xb8) ble flyttet hit fra Trondenes i 1848. Fra 1850 var Troms\xc3\xb8 Norges f\xc3\xb8rende ishavsby, tidligere var det Hammerfest. Rundt 1860 g\xc3\xa5r imidlertid byen inn i en nedgangstid. 1861 innvies Troms\xc3\xb8 domkirke, som er en langkirke i nygotisk stil, tegnet av Christian Heinrich Grosch. I 1867 ble det etablert faste lokalb\xc3\xa5truter mellom Troms\xc3\xb8 og bygdene omkring, og byen fikk en sterkere posisjon som sentrum i de midtre deler av Troms._NEWLINE_Troms\xc3\xb8 Museum \xc3\xa5pnet i 1872 og Macks Bryggeri grunnlegges 1877. F\xc3\xb8rste hurtigrute kommer til byen 5. juli 1893. Troms\xc3\xb8 hadde 7 100 innbyggere i 1900. 1902 startet avisen Nordlys. 1902 var ogs\xc3\xa5 en stor brand i sentrum. Mange brygger brant ned. 1918 kom \xc2\xabV\xc3\xa6rvarslinga\xc2\xbb i gang.\n_START_SECTION_\nEkspedisjoner til Arktis\n_START_PARAGRAPH_\nIshavsfangsten, som foregikk i et omr\xc3\xa5de fra Karahavet \xc3\xb8st for Novaja Zemlja til Davisstredet vest for Gr\xc3\xb8nland gjorde at troms\xc3\xb8v\xc3\xa6ringene hadde god greie p\xc3\xa5, og lang erfaring med ekstreme forhold. Dermed var mannskap fra Troms\xc3\xb8 og distriktet rundt verdifulle for ekspedisjoner til Arktis. Roald Amundsen, Umberto Nobile og Fridtjof Nansen var hyppige gjester i Troms\xc3\xb8. Verdens s\xc3\xb8kelys ble spesielt rettet mot byen i \xc3\xa5rene 1926 og 1928 i forbindelse med Nobiles og Amundsens ekspedisjoner til Nordpolen._NEWLINE_Videre ble Nordlysobservatoriet \xc3\xa5pnet 1928 og byen fikk fast flyforbindelse 1938.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nI 1940 ble Troms\xc3\xb8 Radio og Simavik kraftverk bombet i april. I mai sendes 20 tonn gull fra Troms\xc3\xb8 til England. Samme \xc3\xa5r var Troms\xc3\xb8 det frie Norges hovedstad i tre uker mens Oslo og S\xc3\xb8r-Norge var okkupert. Kong Haakon og regjeringen forlot imidlertid Troms\xc3\xb8 med krysseren \xc2\xabDevonshire\xc2\xbb 7. juni 1940._NEWLINE_I Troms\xc3\xb8 ble det etablert 3 st\xc3\xb8rre fangeleir under andre verdenskrig. Det var \xc2\xabSydspissen\xc2\xbb, \xc2\xabKr\xc3\xb8keb\xc3\xa6rsletta\xc2\xbb og \xc2\xabIsrenna\xc2\xbb. \xc2\xabSydspissen\xc2\xbb ble etablert 1941 og var en leir for politiske fanger. Blant de f\xc3\xb8rste som kom dit var alle mannlige j\xc3\xb8der i Troms\xc3\xb8. Ingen av de arresterte hadde gjort noe uten det var bare i forebyggende syfte. I leiren var det cirka 100\xe2\x80\x93120 mann._NEWLINE_I 1942 ble det bygget en st\xc3\xb8rre leir, \xc2\xabKr\xc3\xb8keb\xc3\xa6rsletta\xc2\xbb. Denne var b\xc3\xa5de for politiske fanger og de som hadde v\xc3\xa6rt med om milit\xc3\xa6rt motstandsarbeid. Her var det en del fanger som ble utsatt for en forferdelig behandling. 20 oktober 1943 ble 8 fanger d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og avrettede den 23 oktober. Antall fanger var rundt 250. Cirka 2 500 fanger passerte gjennom \xc2\xabKr\xc3\xb8keb\xc3\xa6rsletta\xc2\xbb p\xc3\xa5 sin vei mot st\xc3\xb8rre leir. Det var ikke noen kvinnelige fanger._NEWLINE_P\xc3\xa5 \xc2\xabIsrenna\xc2\xbb ble det i 1942 etablert en leir for russiske krigsfanger. Her satt det 735 fanger da krigen var slutt. B\xc3\xa5de \xc2\xabKr\xc3\xb8keb\xc3\xa6rsletta\xc2\xbb og \xc2\xabIsrenna\xc2\xbb bruktes etter krigen til blant annet landssvikere og gestapomedlemmer._NEWLINE_Slagskipet \xc2\xabTirpitz\xc2\xbb ble senket ved H\xc3\xa5k\xc3\xb8ya utenfor Troms\xc3\xb8 12. november 1944. \xc2\xabTirpitz\xc2\xbb var det st\xc3\xb8rste tyske slagskip noensinne bygget, noe st\xc3\xb8rre enn \xc2\xabBismarck\xc2\xbb. Etter flere skader p\xc3\xa5 skipet ble det liggende ved H\xc3\xa5k\xc3\xb8ya rett utenfor Troms\xc3\xb8. Det var britiske Lancaster bombefly som sto for bombinga. Over 1000 mann omkom. Skipet ble seinere hugd opp. Under tvangsevakueringen av Nord-Troms og Finnmark ble det p\xc3\xa5 det meste registrert 7381 evakuerte den 14. november 1944. Samtidig var det ankommet om lag 6000 tyske soldater fra Finland, i tillegg til 8000 soldater tilh\xc3\xb8rende garnisonen i Troms\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nEtterkrigstid\n_START_PARAGRAPH_\nDen 7. april 1948 brant mange brygger og forretningsg\xc3\xa5rder ned i Sj\xc3\xb8gate og Fredrik Langes gate. I tida etter den andre verdenskrig ble Troms\xc3\xb8 en nedslitt by. Siden byen var intakt, ble materialer og penger satt inn andre steder i landsdelen. I 1950 hadde Troms\xc3\xb8 15 492 innbyggere. Fra 1960-\xc3\xa5rene skulle veksten imidlertid skyte voldsom fart. I 1960 ble Troms\xc3\xb8brua \xc3\xa5pnet, broen mellom fastlandet og Troms\xc3\xb8ya. I 1961 startet Fjellheisen, en gondolbane som g\xc3\xa5r fra bebyggelsen nede i Tromsdalen og opp til Storsteinen (421 moh.) p\xc3\xa5 fjellet ovenfor._NEWLINE_I 1964 ble bykommunen Troms\xc3\xb8 sl\xc3\xa5tt sammen med nabokommunene Troms\xc3\xb8ysund, Hilles\xc3\xb8y og Ullsfjord, og fikk da sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende utstrekning. P\xc3\xa5 dette tidspunktet hadde kommunen ca. 32\xc2\xa0000 innbyggere. Siden 1964 har byens befolkning blitt mer enn fordoblet til dagens innbyggertall p\xc3\xa5 n\xc3\xa6r 65\xc2\xa0000 (2016). Flyplassen i Troms\xc3\xb8 ble \xc3\xa5pnet i 1964._NEWLINE_Tromsdalen kirke, \xc2\xabIshavskatedralen\xc2\xbb, innvies 1965. 1969 var storbrannen i Troms\xc3\xb8. Samtlige trebrygger og 25 hus ble totalskadd i brannen. 1970 bodde det 28 882 personer i Troms\xc3\xb8. Byens universitet ble vedtatt opprettet i 1968 og \xc3\xa5pnet i 1972._NEWLINE_1974 \xc3\xa5pnet bruen mellom Troms\xc3\xb8ya og Kval\xc3\xb8ya, Sandnessundbrua. Parkeringen inne i fjellet i Troms\xc3\xb8 sentrum ble \xc3\xa5pnet 1987. 1988 ble Nordlysplanetariet \xc3\xa5pnet. Det samme \xc3\xa5ret ble Langnestunnelen \xc3\xa5pnet, en tunnel som forbinder sentrum med Langnes handelspark og Troms\xc3\xb8 lufthavn Langnes. Den 2-3 juni 1989 fikk Troms\xc3\xb8 bes\xc3\xb8k av pave Johannes Paulus II som holdt messe. VM p\xc3\xa5 sk\xc3\xb8yter, sprint, ble arrangert i Tromsdalen den 24\xe2\x80\x9325 februar 1990. 1991 \xc3\xa5pnet Universitetssykehuset Nord-Norge (UNN). 1994 fikk Troms\xc3\xb8 tunnel mellon fastlandet og Troms\xc3\xb8ya, Troms\xc3\xb8ysundtunnelen. Polaria, Polarmilj\xc3\xb8senteret og Norsk Polarinstitutt ble \xc3\xa5pnet i 1998. 1999 ble det \xc3\xa5pnet en tunnel mellom sentrum og sykehus og universitetsomr\xc3\xa5det, Sentrumstangenten.\n_START_SECTION_\n2000-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nI november 2005 ble nybygget til H\xc3\xa5logaland Teater og Fokuskvartalet med r\xc3\xa5dhus, kino og bibliotek \xc3\xa5pnet. I 2005 fikk ogs\xc3\xa5 Troms\xc3\xb8 bes\xc3\xb8k av Nelson Mandela i forbindelse med en 46664 konsert i Troms\xc3\xb8. Konserten ble avholdt i bydelen Tromsdalen p\xc3\xa5 fastlandssiden. Erkebiskop Desmond Tutu, som er hedersdoktor ved Universitetet i Troms\xc3\xb8 og v\xc3\xa6rt i byen flere gang, var p\xc3\xa5 ny i Troms\xc3\xb8 i samband med en milj\xc3\xb8markering i 2007. Det samme \xc3\xa5ret var tidligere president i USA, Bill Clinton, p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8k. Han holdt foredrag i Troms\xc3\xb8. Dav\xc3\xa6rende utenriksminister i USA, Hillary Clinton, var p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8k i Troms\xc3\xb8 2012, i samband med nordomr\xc3\xa5dediskusjoner. Den 1.-14. august 2014 ble den 41. sjakkolympiaden arrangert i Troms\xc3\xb8. 12. desember 2017 kunngjorde ordf\xc3\xb8rer Kristin R\xc3\xb8ymo at Troms\xc3\xb8, som Norges f\xc3\xb8rste by, skulle bli plastfri.\n_START_SECTION_\nVeier\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 er endepunkt for Europavei 8, som g\xc3\xa5r fra \xc3\x85bo via Kilpisj\xc3\xa4rvi, Skibotn og Nordkjosbotn. Mellom Skibotn og Nordkjosbotn deler E8 tras\xc3\xa9 med Europavei 6. Fylkesvei 858 g\xc3\xa5r fra Kval\xc3\xb8ysletta vest for Troms\xc3\xb8 sentrum med tunnel Larseng-Vikran til Storsteinnes i Balsfjorden. Ved T\xc3\xb8mmerelva \xc3\xb8st for Storsteinnes krysser denne E6. Fylkesvei 91 g\xc3\xa5r fra Fagernes, 20 kilometer s\xc3\xb8r for Troms\xc3\xb8, til Breivikeidet. Herfra g\xc3\xa5r det ferge over Ullsfjorden til Svensby i Lyngen kommune. Fra Lyngseidet g\xc3\xa5r det s\xc3\xa5 ferge over Lyngen til Olderdalen i K\xc3\xa5fjord kommune hvor den m\xc3\xb8ter Europavei 6. Fylkesvei 863 g\xc3\xa5r fra Kval\xc3\xb8ysletta via Kvalsundtunnelen til Hansnes i Karls\xc3\xb8y kommune.\n_START_SECTION_\nJernbane\n_START_PARAGRAPH_\nNord-Norgebanen er ikke utbygd til Troms\xc3\xb8. I 1872 ble den f\xc3\xb8rste jernbanekomiteen oppretta.\n_START_SECTION_\nFly\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 lufthavn ligger p\xc3\xa5 Langnes, ca. 4\xc2\xa0km fra sentrum. Flyplassen er Norges femte st\xc3\xb8rste, med over 2 millioner passasjerer i \xc3\xa5ret (2014). Fra Langnes er det tolv daglige avganger til Oslo. Troms\xc3\xb8 er et viktig knutepunkt for flytrafikken i nord. Fra Troms\xc3\xb8 er det daglige avganger til Bod\xc3\xb8, Trondheim, Bergen, Harstad/Narvik, Alta, Hammerfest, Vads\xc3\xb8, Kirkenes, Murmansk, Arkhangelsk og Longyearbyen. I tillegg g\xc3\xa5r det fly til en lang rekke mindre tettsteder og byer: Andenes, Stokmarknes, S\xc3\xb8rkjosen, Hasvik, Lakselv, Honningsv\xc3\xa5g, Mehamn, Berlev\xc3\xa5g, B\xc3\xa5tsfjord og Vard\xc3\xb8._NEWLINE_SAS, Wider\xc3\xb8e, Norwegian, airBaltic, West Air Sweden og Nordavia har ruteflyvinger til og fra Troms\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5t og buss\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruten har daglige anl\xc3\xb8p av Troms\xc3\xb8. Grunnlegger av Hurtigruten, Richard With, var fra Troms\xc3\xb8. Nord-Norgebussen g\xc3\xa5r b\xc3\xa5de s\xc3\xb8rover til Narvik og \xc3\xb8stover til Alta. Hurtigb\xc3\xa5ter s\xc3\xb8rger for rask forbindelse sj\xc3\xb8veien b\xc3\xa5de s\xc3\xb8rover og nordover. Totalt tre hurtigb\xc3\xa5truter g\xc3\xa5r fra Troms\xc3\xb8: en s\xc3\xb8rover til Harstad med anl\xc3\xb8p p\xc3\xa5 Finnsnes, en annen s\xc3\xb8rover til Lysnes p\xc3\xa5 Senja med anl\xc3\xb8p p\xc3\xa5 Vikran og Tennskjer, og en nordover til Skjerv\xc3\xb8y. Fra Breivikeidet g\xc3\xa5r det bilferge til Svensby i Lyngen kommune. I tillegg er det i sommerhalv\xc3\xa5ret bilferge fra Brensholmen p\xc3\xa5 Kval\xc3\xb8ya til Botnhamn i Lenvik p\xc3\xa5 Senja. Innad i kommunen g\xc3\xa5r det ferge fra Bellvika p\xc3\xa5 Kval\xc3\xb8ya til Vengs\xc3\xb8ya. Troms\xc3\xb8s del av Rebbenes\xc3\xb8ya n\xc3\xa5s via fergeforbindelsen Mikkelvik\xe2\x80\x93Bromnes i Karls\xc3\xb8y kommune._NEWLINE_Troms\xc3\xb8s busser kj\xc3\xb8res under varemerket Troms fylkestrafikk. Bussene preges av Nobina Norge, som har konsesjon for kollektivtrafikk i kommunene Troms\xc3\xb8, Karls\xc3\xb8y og delvis Balsfjord.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nDe to st\xc3\xb8rste bedriftene (m\xc3\xa5lt i omsetning) som har hovedkontor i Troms\xc3\xb8 er SpareBank 1 Nord-Norge og Norges R\xc3\xa5fisklag. For\xc3\xb8vrig er selskapene i energikonsernet Troms Kraft betydningsfulle. Industri er av liten betydning for Troms\xc3\xb8, da kun ca. 4\xc2\xa0% av arbeidstakerne er ansatt i industrivirksomhet. Romvirksomhet har f\xc3\xa5tt stor industriell betydning, blant annet med to bedrifter tilknyttet Kongsberg Gruppen som tar ned satellittdata fra verdensrommet og utvikler teknologiske l\xc3\xb8sninger p\xc3\xa5 oppdrag fra kunder i inn- og utland. Macks \xc3\x98lbryggeri er muligens byens mest kjente merkevare, men det finnes ogs\xc3\xa5 dataindustri, produksjon av oljelenser og produksjon av det rekeskallbaserte stoffet kitosan som brukes i kosmetikk. Fiskeindustrien har likevel st\xc3\xb8rst betydning, og en rekke ulike fiskeribedrifter i Kaldfjord, p\xc3\xa5 Sommar\xc3\xb8y, i Tromvik og i Kval\xc3\xb8yv\xc3\xa5gen o.fl. eksporterer torsk, reker og sild for betydelige bel\xc3\xb8p._NEWLINE_En stor andel av den norske fiskerieksporten selges fra Troms\xc3\xb8, og i tillegg til private eksportforetak har Norges sj\xc3\xb8matr\xc3\xa5d (tidligere Eksportutvalget for fisk) sitt hovedkvarter i Troms\xc3\xb8._NEWLINE_Offentlige arbeidsplasser utgj\xc3\xb8r 50\xc2\xa0% av arbeidsplassene. Byens st\xc3\xb8rste arbeidsgiver er Universitetssykehuset Nord-Norge, som 2017 hadde ca. 6300 ansatte. Videre finnes Universitetet i Troms\xc3\xb8 som 2016 hadde 16 000 studenter og 3400 ansatte. Videre Norsk Polarinstitutt, Troms fylkeskommune, Fylkesmannen i Troms og flere mindre institusjoner.\n_START_SECTION_\nMedia\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 er en av f\xc3\xa5 norske byer med to konkurrerende dagsaviser. Regionavisa Nordlys er st\xc3\xb8rst med et opplag p\xc3\xa5 i underkant av 28\xc2\xa0000, mens lokalavisa Troms\xc3\xb8 har et opplag p\xc3\xa5 i overkant av 10\xc2\xa0000. I byen Troms\xc3\xb8 er forskjellen mellom de to avisene mindre, 15\xc2\xa0000 mot vel 9\xc2\xa0000 solgte eksemplarer._NEWLINE_Den kvenske m\xc3\xa5nedsavisa Ruijan Kaiku med et opplag p\xc3\xa5 rundt 600, har ogs\xc3\xa5 sete i byen, det samme har kulturavisa Grus, studentavisa Utropia, samt universitetsavisa Troms\xc3\xb8flaket og gateavisa Virkelig Troms\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nRadiokanaler\n_START_PARAGRAPH_\nOversikten best\xc3\xa5r av radiostasjoner man kan motta ved bruk av FM-b\xc3\xa5ndet, og fra radiosenderne; Troms\xc3\xb8 1 \xe2\x80\x93 T\xc3\xb8nsnesvarden, Troms\xc3\xb8 2 \xe2\x80\x93 Storsteinen og R\xc3\xb8stbakken._NEWLINE_Lokal stasjonRadio Troms\xc3\xb8 \xe2\x80\x93 105,6 og 106,9\xc2\xa0MHz_NEWLINE_Nasjonale stasjoner:_NEWLINE_NRJ (94,4\xc2\xa0MHz) - NRK Alltid Nyheter (89,8\xc2\xa0MHz) - NRK mP3 (96,8\xc2\xa0MHz) - NRK P1 Troms (91,2 og 92,2\xc2\xa0MHz) - NRK P2 (98,4 og 99,1\xc2\xa0MHz) - NRK P3 (102,6\xc2\xa0MHz) - NRK S\xc3\xa1mi Radio (87,6\xc2\xa0MHz) - P4 (101,0\xc2\xa0MHz) - Radio Norge (104,1\xc2\xa0MHz)_NEWLINE_Utenlandske stasjoner:_NEWLINE_BBC World Service (89,8\xc2\xa0MHz) - Euranet (107,3\xc2\xa0MHz) - France Internationale (107,3\xc2\xa0MHz)\n_START_SECTION_\nTV-kanaler\n_START_PARAGRAPH_\nOversikten best\xc3\xa5r av TV-kanaler som kan mottas med digitalt bakkenett, kabel eller satellitt-mottaker. Kanaler man m\xc3\xa5 abonnere p\xc3\xa5 for \xc3\xa5 motta, IPTV og Web-TV er utelatt. Kun riksdekkende kanaler med over 90\xc2\xa0% dekningsgrad i Norge er tatt med p\xc3\xa5 listen._NEWLINE_Regional:_NEWLINE_NRK Nordnytt_NEWLINE_Riksdekkende:_NEWLINE_NRK1 - NRK2 - NRK3/NRK Super - TV 2 - TVNorge\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nDe finnes over 700 lag og foreninger registrert i kommunen.\n_START_SECTION_\nKulturarenaer\n_START_PARAGRAPH_\nTroms\xc3\xb8 har et rikt kulturtilbud, med veletablerte kulturinstitusjoner som H\xc3\xa5logaland Teater, Nordnorsk Opera og symfoniorkester (NOSO), og Nordnorsk Kunstmuseum. Videre har byen et levende musikkmilj\xc3\xb8, en rekke amat\xc3\xb8rteatertrupper og flere private galleri._NEWLINE_Videre kan nevnes Troms\xc3\xb8 Filmklubb, Troms\xc3\xb8 Kulturhus, Troms\xc3\xb8 Kino, Troms\xc3\xb8 By \xe2\x80\x93 Kulturmagasin,_NEWLINE_Studentsamfunnet Driv, Troms\xc3\xb8 byorkester og Verdensteatret.\n_START_SECTION_\nTusen\xc3\xa5rssted\n_START_PARAGRAPH_\nSkansen er kommunens tusen\xc3\xa5rssted. Skansen er et festningsverk og anses \xc3\xa5 v\xc3\xa6re det mest verdifulle kulturhistoriske anlegget i kommunen. Festningsvollen er det eneste synlige middelalderspor i byen. Festningsverket har opprinnelig hatt vollgrav og er antatt anlagt midt p\xc3\xa5 1200-tallet av H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson. Det kan v\xc3\xa6re fra 1000-tallet._NEWLINE_Bygningene p\xc3\xa5 Skansen er de eldste bygningene i Troms\xc3\xb8. De har tidligere v\xc3\xa6rt brukt som tollbod, bolig, skoler, epidemilasarett, aldersheim og bymuseum.\n_START_SECTION_\nKommunev\xc3\xa5pen\n_START_PARAGRAPH_\nKommunens v\xc3\xa5penskjold ble f\xc3\xb8rst foresl\xc3\xa5tt i 1855, og har siden 1941 hatt f\xc3\xb8lgende blasonering: \xc2\xabI bl\xc3\xa5tt en g\xc3\xa5ende s\xc3\xb8lv rein\xc2\xbb. Siden 1941 har byv\xc3\xa5penet hatt et skjold med en s\xc3\xa5kalt nyfransk form (se bilde), og omfattet en murkrone med fem t\xc3\xa5rn._NEWLINE_Kommunens administrasjon benytter i dag en strengt stilisert utgave av v\xc3\xa5penskjoldet p\xc3\xa5 offisielle dokumenter. Denne var tegnet av Hallvard Tr\xc3\xa6tteberg (1898\xe2\x80\x931987), og vedtatt ved kgl. resolusjon av den 24. september 1941.'