b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85dal\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85dal er et landskap og et dalf\xc3\xb8re i Ringerike kommune, Buskerud. Dalf\xc3\xb8ret strekker seg nordover fra Kilemoen i s\xc3\xb8rvestvest og Nymoen i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st, langs begge sider av \xc3\x85dalselva, Sperillen og Europavei 16, opp til grensen mot S\xc3\xb8r-Aurdal kommune i Valdres i nord og S\xc3\xb8ndre Land, Gran og Jevnaker kommuner i nord\xc3\xb8st og \xc3\xb8st, alle i Oppland. Nedb\xc3\xb8rsmessig tilh\xc3\xb8rer det meste av dalen Begnavassdraget.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85dal ble opprettet som egen kommune (herred) i 1857 og bestod til den store kommunesammensl\xc3\xa5ingen i 1964, da de tidligere landkommunene \xc3\x85dal, Norderhov, Tyristrand og Hole slo seg sammen med bykommunen H\xc3\xb8nefoss til storkommunen Ringerike. Hole trakk seg imidlertid ut av storkommunen igjen og ble p\xc3\xa5 nytt egen kommune fra 1977._NEWLINE_Det er kjent at det fantes minst to stavkirker i dalen f\xc3\xb8r svartedauden i 1349\xe2\x80\x931350, den ene l\xc3\xa5 i Viker og den andre p\xc3\xa5 Hvalshaugen ved Hallingby. F\xc3\xb8r reformasjonen i 1536 tilh\xc3\xb8rte befolkningen i dalf\xc3\xb8ret Norderhov prestegjeld, men etter dette ble Viker kirke (den gamle stavkirken), som p\xc3\xa5 den tiden trolig var den eneste kirka i dalen, annekskirke til Hole kirke, som selv ble annekskirke til Norderhov kirke. Denne situasjone varte til like f\xc3\xb8r \xc3\xa5r 1600, da Hole prestegjeld gjenoppsto. Kirka i Viker ble da annekskirke under Norderhov, en situasjon som varte til \xc3\x85dal prestegjeld ble opprettet i 1857, samtidig med at grenden ble eget herred (kommune). Viker kirke ble da sognekirke, men etter hvert som det ble bygget nye kirker i b\xc3\xa5de Nes i \xc3\x85dal (1860) og p\xc3\xa5 Hallingby (1862), overtok Hval kirke p\xc3\xa5 Hallingby som hovedkirke i prestegjeldet, som i dag er avl\xc3\xb8st inndeling i tre sogn.\n_START_SECTION_\nDS \xc2\xabB\xc3\xa6gna\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDampskipet \xc2\xabB\xc3\xa6gna\xc2\xbb gikk i rutetrafikk mellom Hen i \xc3\x85dalselva og S\xc3\xb8rum i Begnadalen fra jomfruturen den 13. oktober 1868 til og med den 11. oktober 1929. Fram til 1869 gikk b\xc3\xa5ten bare til Nes i \xc3\x85dal, men da ble ruten lagt opp til S\xc3\xb8rum. \xc2\xabB\xc3\xa6gna\xc2\xbb hadde faste stoppesteder i elva ved Semmen, Skollerud, Bergsund og Flaskerud. Ved disse plassene m\xc3\xa5tte folk ro ut til b\xc3\xa5ten. Ved Killingstr\xc3\xb8mmen m\xc3\xa5tte det bygges et sluseanlegg for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 b\xc3\xa5ten opp i Sperillen. Der hadde b\xc3\xa5ten faste anl\xc3\xb8p ved Finsand, Viker, Voldvik og Nes, samt ved endekaia p\xc3\xa5 S\xc3\xb8rum nord i Begna. Strekningen fra Hen til S\xc3\xb8rum utgjorde ca. 75 km. Da Sperillbanen \xc3\xa5pnet ble Finsand det s\xc3\xb8rligste punktet p\xc3\xa5 ruten. Etter \xc2\xabB\xc3\xa6gna\xc2\xbb overtok en motorb\xc3\xa5t fram til b\xc3\xa5ttrafikken ble endelig nedlagt i 1933. \xc2\xabB\xc3\xa6rgna\xc2\xbb ble ogs\xc3\xa5 benyttet til postbefordring, og i \xc3\xa5rene 1925\xe2\x80\x931929 hadde b\xc3\xa5ten eget brevhusstempel med nummeret 753. Etter at Valdresbanen kom i drift fram til Fagernes i 1906 forsvant turistene, der spesielt mange dansker hadde benyttet seg av reiseruten._NEWLINE_\xc2\xabB\xc3\xa6gna\xc2\xbb var p\xc3\xa5 46 brutto tonn og m\xc3\xa5lte 26 meter i lengde, med en st\xc3\xb8rste bredde p\xc3\xa5 4,5 meter. B\xc3\xa5ten ble bygget ved Akers mekaniske verksted og fraktet i stykker fra Drammen. Besetningen besto av en kaptein, tre dekksgutter og to mann i maskinrommet. Den var opprinnelig serifisert for 162 personer til \xc3\xa5 begynne med, siden redusert til 127 personer. Lastekapasiteten var p\xc3\xa5 20 tonn, og da stakk kj\xc3\xb8len ca. 160 cm dypt.\n_START_SECTION_\nDS \xc2\xabSperillen\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDS \xc2\xabSperillen\xc2\xbb var et annet dampskip som trafikkerte p\xc3\xa5 Sperillen. B\xc3\xa5ten ble bygget for NSB av Christiansand Verksted og satt i drift 1. juli 1896, etter at Stortinget i 1894 hadde bevilget penger til byggingen. \xc2\xabSperillen\xc2\xbb var bygget for isbryting og frakt av t\xc3\xb8mmervelter. Den var sertifisert for 200 passasjerer, hvorav 100 kunne serveres samtidig i salongene. Den 24. mai 1909 overf\xc3\xb8rte imidlertid NSB skipet til Kr\xc3\xb8deren og solgte det til et privat selskap. Siden sank b\xc3\xa5ten.\n_START_SECTION_\nSperillbanen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 20. juli 1921 vedtok Stortinget \xc3\xa5 bygge Sperillbanen, som \xc3\xa5pnet for trafikk mellom jernbanestasjonen p\xc3\xa5 Hen (Randsfjordbanen) og Finsand den 31. juli 1926. Jernbanestrekningen var 24,9 km lang og hadde fem stasjoner; Gr\xc3\xb8nvold, Hallingby, Somdalen, Ringmoen og Finsand ved Sperillen, der det var et kaianlegg for omfrakting til b\xc3\xa5t. Den 1. juli 1933 ble det imidlertid vedtatt \xc3\xa5 nedlegge persontrafikken ved Sperillbanen. Godstrafikk fortsatte fram til 1957. Da ble banen nedlagt.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nVest i dalf\xc3\xb8ret rager \xc3\x85dalsfjellene langs grensen mot Str\xc3\xb8msoddbygda i nabodalen Soknedalen, og i nord mot sagnomsuste Vassfaret og Vidalen, der den gamle kongeveien snor seg mot Hedalen og Valdres. Nord i disse fjellene ligger ogs\xc3\xa5 Gyranfisen (1 127 moh.) og Treknatten (1 101 moh.), Ringerikes to h\xc3\xb8yeste fjelltopper. Fra Skollerud er ogs\xc3\xa5 veien kort til den myteomspunnende Tjuvenborgen s\xc3\xb8r i \xc3\x85dalsfjellene. \xc3\x98st i dalf\xc3\xb8ret stiger landskapet inn mot \xc3\xa5sdragene p\xc3\xa5 fylkesgrensen til Oppland, der det finnes en rekke flotte vann, inkludert V\xc3\xa6lsvanna, Samsj\xc3\xb8en og de vestlige delene av Fjorda._NEWLINE_Mens \xc3\x85dalselva dominerer nedre del av dalf\xc3\xb8ret er det Sperillen som dominerer \xc3\xb8vre del. Sperillen er Ringerikes nest st\xc3\xb8rte innsj\xc3\xb8, etter Tyrifjorden. Innsj\xc3\xb8en har tilsig fra elvene Begna og Urula i nord, og utgj\xc3\xb8r sammen med deler av \xc3\x85dalselva et yndet sted for sportsfiskere. I Sperillen har det tradisjonelt ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt drevet med yrkesfiske gjennom mange ti\xc3\xa5r, spesielt etter sik. Den s\xc3\xa5kalte sperillsiken holder nemlig sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8y kvalitet og brukes utstrakt til \xc3\xa5 lage rakfisk. E16 g\xc3\xa5r langs \xc3\xb8stsiden av elva og Sperillen, mens den s\xc3\xa5kalte Vestsideveien (fylkesvei 172 i Buskerud) strekker seg langs vestiden av dalf\xc3\xb8ret, opp til Elsrud der veien stopper.'