b'\n_START_ARTICLE_\nModelljernbane\n_START_PARAGRAPH_\nEn modelljernbane (forkortes ofte MJ) er som ordet sier, en modell av en jernbane \xe2\x80\x93 eller av elementer p\xc3\xa5 en jernbane, s\xc3\xa6rlig lokomotiver, vogner og spor. MJ er f\xc3\xb8rst og fremst en teknisk hobby, men brukes ogs\xc3\xa5 i profesjonelle sammenhenger.\n_START_SECTION_\nEn brei hobby\n_START_PARAGRAPH_\nModelljernbane (MJ) omfatter hele spekteret fra et togsett og noen skinner brukt som leket\xc3\xb8y for barn, til n\xc3\xb8yaktige modeller av lokomotiver, vogner, spor, stasjoner m.m. i et naturtro landskap med fullt av detaljer som kan dekke arealer p\xc3\xa5 over tusen kvadratmeter og/eller satt inn i en kommersiell sammenheng. Dette enorme spennet i m\xc3\xa5ten MJ brukes p\xc3\xa5, gj\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 at MJ kan praktiseres p\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt mange forskjellige m\xc3\xa5ter og niv\xc3\xa5er. Man kan f\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pt nesten alt hva man kan \xc3\xb8nske seg av MJ-utstyr og til nesten alle aspekter av MJ \xe2\x80\x93 eller man kan bygge nesten alt selv dersom man har evner og verkt\xc3\xb8y. For noen er dette en sv\xc3\xa6rt kostbar hobby, mens andre kan drive med dette som en lavkosthobby, avhengig av egeninnsatsen og hva man legger vekt p\xc3\xa5._NEWLINE_Siden modelljernbane kan omfatte mye mer enn \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et togsett til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 noen skinner, vil MJ lett medf\xc3\xb8re at man m\xc3\xa5 skaffe seg kunnskap og ferdigheter fra en rekke andre omr\xc3\xa5der. Flere har derfor poengtert at MJ lett kan utvikles til en allmenndannende hobby. Fagfelt som snekring, elektriker, forming, finmekanikk, dataprogrammering, elektronikk, iscenesetting, lokalhistorie, geologi, arkitektur, generell jernbanekunnskap og fotografering vil v\xc3\xa6re nyttig \xc3\xa5 kunne noe om, eller man vil l\xc3\xa6re seg noe om dette dersom man utvikler sin modelljernbaneinteresse bredt.\n_START_SECTION_\nMJ-anlegg\n_START_PARAGRAPH_\nEn fast oppbygd modelljernbane kalles gjerne bare anlegg eller MJ-anlegg. Et anlegg er en nedskalert modell av en jernbane eller deler av den i en eller annen forstand. Som oftest begrenser modelltroheten seg til det rullende materiellet, dvs. lokomotiver og vogner._NEWLINE_Noen bygger MJ-anlegg der selve banen er en modell av et virkelig sted eller deler av en virkelig jernbane. Hvor n\xc3\xb8yaktig modellen er en miniatyr av et virkelig sted vil variere. En stasjon er i virkeligheten s\xc3\xa5 lang, at en nedskalering for en MJ-modell vil likevel bli mange meter lang. Mange velger derfor i komprimere avstandene mellom elementene, men ellers holde seg strengt til den skalaen MJ-utstyret ellers er laget i._NEWLINE_De fleste MJ-anlegg bygges imidlertid etter frie prinsipper der man ikke pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 etterligne et bestemt sted eller bane. Derimot vil de fleste likevel legge vekt p\xc3\xa5 at alle detaljer ellers er troverdig og i seg selv modeller etter noe i virkeligheten. Man bygger noe som skulle kunne ha fantes i virkeligheten._NEWLINE_Andre igjen er ikke s\xc3\xa5 opptatt av n\xc3\xa6rheten til et forbilde, men samler p\xc3\xa5 modeller som faller i smak, og bryr seg kanskje lite om lokomotivet er fra Tyskland, stasjonsbygningen fra USA og vognene fra Japan, for \xc3\xa5 sette det litt p\xc3\xa5 spissen. I det hele tatt er det en rekke m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve denne hobbyen p\xc3\xa5, og man skal v\xc3\xa6re forsiktig med \xc3\xa5 si at det er \xc3\xa9n bestemt m\xc3\xa5te \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve den korrekt p\xc3\xa5._NEWLINE_De fleste MJ-anlegg bygges som et fast sammenhengende anlegg i ut\xc3\xb8verens hobbyrom eller i et klubblokale. En del museer har ogs\xc3\xa5 MJ-anlegg i forskjellig utforminger og st\xc3\xb8rrelser. En nyere variant er at forskjellige personer bygger moduler med et omforent grensesnitt som kan settes sammen til et kj\xc3\xb8rbart anlegg p\xc3\xa5 egne treff eller p\xc3\xa5 messer. Den europeiske foreningen FREMO er et viktig m\xc3\xb8tested for modulbyggere, og den norske avdelingen arrangerer flere \xc3\xa5rlige treff. En tredje m\xc3\xa5te \xc3\xa5 bygge p\xc3\xa5 er \xc3\xa5 lage et diorama. Det er et sv\xc3\xa6rt lite anlegg som kun viser en detaljert fremstilling, ofte som en n\xc3\xb8yaktig modell av en eksisterende eller historisk jernbanestrekning. P\xc3\xa5 dioramaer kj\xc3\xb8rer man normalt ikke togene, men de er statiske utstillingsstykker.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nModelljernbane som hobby g\xc3\xa5r tilbake til siste halvdel av 1800-tallet. F\xc3\xb8rst kom lokomotiver og vogner som skulle brukes rett p\xc3\xa5 gulvet. B\xc3\xa5de ekte dampmaskin, urverk og elektrisitet ble brukt som framdriftsmiddel. Mot slutten av \xc3\xa5rhundret kom tilh\xc3\xb8rende skinner og etterhvert ogs\xc3\xa5 annen jernbaneinfrastruktur. I 1891 kom det tyske firmaet M\xc3\xa4rklin med et sporviddeprogram som de benevner 0, 1, 2 og 3. Dette er betegnelser som fortsatt gjelder. Allerede i 1901 startet en diskusjon om normer for modelljernbaneutstyr, slik at man kunne bruke utstyr fra ulike utstyrsfabrikanter om hverandre, og man fikk en ensartet betegnelsen p\xc3\xa5 sporviddene og dermed ogs\xc3\xa5 nedskaleringsforholdet. I dag er det to internasjonalt f\xc3\xb8rende normer, en europeisk (NEM) forvaltet av Morop og en amerikansk (NMRA). Disse normene avviker ikke med hensyn p\xc3\xa5 navn p\xc3\xa5 de ulike skalaene, men p\xc3\xa5 detaljer i hvordan hjul, skinner o.l. skal utf\xc3\xb8res. I de seneste \xc3\xa5rene har disse to normsystemene n\xc3\xa6rmet seg hverandre._NEWLINE_I 1900 lanserte M\xc3\xa4rklin sitt 3-skinnesystem, der lokomotivene fikk str\xc3\xb8m gjennom en tredjeskinne liggende mellom de to ordin\xc3\xa6re skinnene som hjulene l\xc3\xb8per p\xc3\xa5 og som brukes som returledning for str\xc3\xb8mmen. Firmaet Bing lanserte i 1922 skalaen 00 med 16,5\xc2\xa0mm sporvidde, som fordi materiellet er omtrent halvparten s\xc3\xa5 stor som skala 0, snart ble kalt H0 (halv-null). Dette er i dag den mest brukte sporvidden i verden. Kombinasjonen skala 00 med 16,5\xc2\xa0mm sporvidde er fortsatt i bruk som egen skala, men brukes nesten utelukkende i Storbritannia og med skalaen 1:76,2 bortsett fra sporvidden, mens H0 med skala 1:87 er en ekte halvering av skala 0 (skala 1:43,5)._NEWLINE_Mens skala 0 var popul\xc3\xa6r i mellomkrigstiden, overtok skala H0 (og 00) mer og mer av markedet etter krigen. Enda mindre skalaer oppstod ogs\xc3\xa5. I 1949 presenterte firmaet Rokal skalaen 1:120, senere kalt TT. Arnold presenterte skala N (1:160) i 1960, og M\xc3\xa4rklin skala Z (1:220) i 1972.\n_START_SECTION_\nBarnelek eller hva?\n_START_PARAGRAPH_\nEn modelljernbane kan av noen sees p\xc3\xa5 som et rent leket\xc3\xb8y, og det kan v\xc3\xa6re en enkel skinneoval og et togsett som tas frem og pakkes ned hver gang det brukes. For andre er modelljernbanen en avansert hobby, og ut\xc3\xb8veren bygger et fast anlegg. Det betyr ikke at det ikke forsatt kan ha med lek \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Modelljernbaner brukes ogs\xc3\xa5 i profesjonell sammenheng enten som egne utstillinger, for eksempel Miniatur-Wunderland i Hamburg, eller i forbindelser med museer og lignende i formidlings\xc3\xb8yemed._NEWLINE_I de senere \xc3\xa5rene er modelljernbane som \xc2\xabbare\xc2\xbb et leket\xc3\xb8y blitt mindre vanlig fordi barn og ungdom n\xc3\xa5 tiltrekkes av andre typer tekniske leket\xc3\xb8y som for eksempel datamaskiner og spillkonsoller. Mange av de tyngste konsumentene av MJ-utstyr i dag startet imidlertid med dette som barn p\xc3\xa5 1950-, 1960- eller 1970-tallet. Den gang var MJ-utstyr lett og f\xc3\xa5 tak i. De fleste leket\xc3\xb8ysforretninger og en rekke sportsforretninger hadde litt MJ-utstyr, mens det i dag forhandles bare av noen f\xc3\xa5 spesialforretninger. Handelen av MJ-utstyr via Internett er imidlertid betydelig.\n_START_SECTION_\nTo hovedsystemer i skala H0\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes to hovedsystemer for modelljernbaner i skala H0, 3-skinne vekselstr\xc3\xb8m og 2-skinne. I skala H0 m\xc3\xa5 man velge ett av disse to. Det er den tyske ledende utstyrsprodusenten M\xc3\xa4rklin som anvender 3-skinne vekselstr\xc3\xb8m, og er i praksis alene om \xc3\xa5 produsere skinner til dette systemet i Europa. N\xc3\xa5r det gjelder rullende materiell er det et godt utvalg til begge systemer._NEWLINE_3-skinne systemet (3R) var lenge forbundet med vekselstr\xc3\xb8mdrift (3RAC), ogs\xc3\xa5 kalt M\xc3\xa4rklin-systemet. Her tar lokomotivene opp str\xc3\xb8m til motorene gjennom en rad med punktkontakter beliggende midt i sporet. Opprinnelig var denne utf\xc3\xb8rt som en regelrett skinne, derav navnet 3-skinne. Den ble fra slutten av 1950-tallet fors\xc3\xb8kt gjort mer usynlig ved at selve skinnen ligger under svillene, men har gjennomf\xc3\xb8ringer i hver enkelt sville til en tupp som stikker s\xc3\xa5 langt opp at lokomotivets underliggende slepekontakt ber\xc3\xb8rer flere slike punkter p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang. Systemet er robust og gir god elektrisk kontakt og krever minimalt med vedlikehold, hvilket har v\xc3\xa6rt anf\xc3\xb8rt som systemets fortrinn av dens forsvarere. Fordi systemet bruker vekselspenning, m\xc3\xa5 kj\xc3\xb8reretningen bestemmes via en egen omskrifter i lokomotivet. Under vanlig vekselstr\xc3\xb8msdrift (se om digitalstyring lenger ned), skiftes kj\xc3\xb8reretningen ved \xc3\xa5 gi en kortvarig spennings\xc3\xb8kning til ca. 24 volt som f\xc3\xa5r et rel\xc3\xa9 til \xc3\xa5 trekke. Denne "perfektomskifteren" bryter f\xc3\xb8rst kontakten mellom skinnen og motoren, f\xc3\xb8r releet endrer kj\xc3\xb8reretningen p\xc3\xa5 lokomotivet, og n\xc3\xa5r overspenningen blir borte, kobles kontakten mellom skinne og motor inn igjen._NEWLINE_2-skinne likestr\xc3\xb8msystemet (2R) tar opp str\xc3\xb8m gjennom hver av skinnene, som dermed m\xc3\xa5 ha motsatt elektrisk polaritet. Dette systemet var lenge forbundet med likestr\xc3\xb8msdrift (2RDC). Lokomotivets kj\xc3\xb8reretning avhenger av polariteten p\xc3\xa5 de to skinnene i sporet. Har den h\xc3\xb8yre skinnestrengen i kj\xc3\xb8reretningen h\xc3\xb8yere spenning (+) enn den til venstre, g\xc3\xa5r lokomotivet framover, og bakover hvis spenningen er lavere (-) enn skinnen til venstre. Lokomotivet trenger derfor ikke utstyres med en egen enhet for retningsskifte. I utgangspunktet er dette systemet enklere enn 3-skinnesystemet, og dens forsvarere legger ogs\xc3\xa5 vekt p\xc3\xa5 at modellsporet kan modelleres helt i samsvar med forbildet som heller ikke har noen tredjeskinne eller punktkontakter. Systemet har to ulemper i forhold til 3-skinnesystemet. Det ene er at all str\xc3\xb8mopptaket m\xc3\xa5 skje gjennom hjulene. Man har ingen ekstra slepesko \xc3\xa5 ty til, og det medf\xc3\xb8rer at systemet er mer s\xc3\xa5rbart for d\xc3\xa5rlig str\xc3\xb8mkontakt mellom hjul og skinne. Vedlikeholdet av sporet p\xc3\xa5 et 2-skinnesystem er i praksis derfor mer krevende, fordi man m\xc3\xa5 hele tiden passe p\xc3\xa5 at b\xc3\xa5de hjul som brukes til str\xc3\xb8mopptak og skinner er tilstrekkelig elektrisk ledende. Egne rensevogner som pusser sporet ved kj\xc3\xb8rsel, brukes av mange til \xc3\xa5 s\xc3\xb8rge for dette. Den andre ulempen er at siden de to skinnestrengene har ulik elektrisk polaritet, s\xc3\xa5 byr det p\xc3\xa5 utfordringer dersom sporet legges slik at det oppst\xc3\xa5r en vendesl\xc3\xb8yfe. Da vil det oppst\xc3\xa5 en kortslutning dersom det ikke legges inn et avgrenset sporavsnitt som holdes elektrisk isolert fra resten. Dette isolerte avsnittet m\xc3\xa5 kunne kobles enten til sporet i den ene enden eller i den andre. Tradisjonelt har det v\xc3\xa6rt l\xc3\xb8st med manuelle polvendere, men kan i dag l\xc3\xb8ses automatisk med elektroniske polvendere som "f\xc3\xb8ler" p\xc3\xa5 om en kortslutning er i ferd med \xc3\xa5 oppst\xc3\xa5._NEWLINE_Etter at man p\xc3\xa5 begge systemer innf\xc3\xb8rte mulighet for digital styring av lokomotivene, er betegnelsen vekselstr\xc3\xb8m og likestr\xc3\xb8m for \xc3\xa5 karakterisere de to systemene er derfor blitt noe misvisende. Digitalstyring medf\xc3\xb8rer i praksis at det brukes vekselspenning som kraftstr\xc3\xb8m for begge systemene._NEWLINE_Det er ofte sterke meninger knyttet til de to systemene. Det er henimot umulig \xc3\xa5 kombinere dem, s\xc3\xa5 tar man et valg s\xc3\xa5 har man utelukket noe annet n\xc3\xa5r det gjelder spor og lokomotiver. Vogner kan under visse forutsetninger brukes om hverandre. M\xc3\xa4rklin har gjennom \xc3\xa5rtier v\xc3\xa6rt forbundet med kvalitet og robusthet, men er gjennomg\xc3\xa5ende noe dyrere. Robustheten har sikkert bidratt til systemets standhaftighet i kontinental-Europa og i Skandinavia, og grovt sett er fordelingen mellom de to systemene i disse landene omtrent likt. I Storbritannia og USA er utbredelsen av M\xc3\xa4rklin ganske liten.\n_START_SECTION_\nKlubber og foreninger\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge finnes flere modelljernbaneklubber som samler lokale MJ-byggere. Ofte bygger og driver medlemmene et felles anlegg i klubbens lokale.  Landets eldste modelljernbaneklubb er Trondhjem Modelljernbaneklubb, stiftet 1955. Det finnes ogs\xc3\xa5 en nasjonal modelljernbaneforening, Modelljernbaneforeningen i Norge (MJF), som utgir tidsskriftet MJ-bladet og driver et sosial forum p\xc3\xa5 sine Internettsider for MJ-interesserte. MJF er en paraplyorganisasjon og har ikke noe MJ-anlegg selv. Norsk Jernbaneklubb (NJK) er en landsomfattende forening for jernbaneinteresserte generelt, men har alltid hatt en viss MJ-profil ogs\xc3\xa5. NJK utgir tidsskriftet P\xc3\xa5 Sporet som normalt ogs\xc3\xa5 har stoff om modelljernbane. Mange modelljernbaneinteresserte er ogs\xc3\xa5 interessert i fullskala jernbaner, og omvendt.\n_START_SECTION_\nVerdens modelljernbanedag\n_START_PARAGRAPH_\n2. desember er verdens modelljernbanedag. Hvert \xc3\xa5r arrangeres begivenheten over hele verden ved at klubber, foreninger og museer holder \xc3\xa5pent for publikum. I tillegg arrangeres det noen lokale initiativ om hobbyen p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pesentere rundt om i landet. Initiativet kom fra MOROP i 2015, men arrangeres ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5 av ulike akt\xc3\xb8rer i USA, Europa og Skandinavia. I Norge er det Modelljernbaneforeningen i Norge som er initiativtaker.\n_START_SECTION_\nNettressurser\n_START_PARAGRAPH_\nDet er etablert en egen uavhengig wiki for modelljernbane, MJwiki. Diskusjonsforum finnes hos uavhengige  Norsk MJ Forum og hos Modelljernbaneforeningen i Norge.'