b'\n_START_ARTICLE_\nSaturnalia\n_START_PARAGRAPH_\nSaturnalia var en romersk religi\xc3\xb8s fest som ble holdt til \xc3\xa6re for guden Saturn eller Saturnus. Opprinnelig var det en innh\xc3\xb8stningsfest, etterhvert flyttet den seg innover i vintertiden og da skjedde den f\xc3\xb8rst kun p\xc3\xa5 den 17. desember. Men den ble med tiden utviklet til i alt syv dager. Festen hadde karakter av karneval, og det ble forventet at den ble feiret med gaver og stor munterhet. _NEWLINE_Det har v\xc3\xa6rt hevdet at kristne p\xc3\xa5 300-tallet i kristendommens barndom la feiringen av Jesu f\xc3\xb8dsel til den denne feiringen (og s\xc3\xa5ledes ogs\xc3\xa5 julefeiringen) til 25. desember ettersom dagen allerede var en hedensk h\xc3\xb8ytid. S\xc3\xa5ledes kunne de gj\xc3\xb8re folket kristent uten \xc3\xa5 fjerne en popul\xc3\xa6r h\xc3\xb8ytid. Saturnalia har uansett satt spor etter seg i b\xc3\xa5de julefeiringen og i middelalderens tradisjon med narrefesten. Teorien om datosammenhengen har lite hold, ettersom det er andre grunner til dateringen av Kristi f\xc3\xb8dselsfest, og at Saturnalia b\xc3\xa5de l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 et annet tidspunkt enn 25. desember og dessuten tilkom p\xc3\xa5 et for sent tidspunkt (senere enn at den 25. desember var etablert som Kristi f\xc3\xb8dselsdag)._NEWLINE_Imidlertid er det opplagt at elementer av feiringene av ikke-kristen art til en viss grad ogs\xc3\xa5 ble med i julefeiringen, alt etter som hvilken kulturkrets det gjelder. Om vinteren er det en rekke andre hedenske fester, som med Midtvinterdagen (eller juleblot eller midtvinterblot) i de nordiske landene, og skikker fra disse, inkludert feiringene i Saturnalia, ble deretter selektivt inkorporert (uten for eksempel orgier, drikkegilder og menneskeoffer for eksempel) og overtatt i den kristne julefeiringen.\n_START_SECTION_\nFeiring\n_START_PARAGRAPH_\nSaturnalia ble en av de mest popul\xc3\xa6re romerske festivalene. Den ble markert av fyllefester eller drikkeorgier, sk\xc3\xb8yerstreker og oppsnudde sosiale roller hvor slaver og herrer tilsynelatende skiftet posisjon, tilsvarende hva som er kjent som \xc2\xabLord of Misrule\xc2\xbb i Storbritannia i senere kristne feiringer, eller Jeppe p\xc3\xa5 Bjerget i Ludvig Holbergs kjente skuespill om omsnudde sosiale roller._NEWLINE_Saturnalia ble introdusert en gang rundt 217 f.Kr. for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke borgernes moral etter et knusende milit\xc3\xa6rt nederlag mot kartagoerne. I begynnelsen ble Saturnalia feiret i l\xc3\xb8pet av en enkelt dag, p\xc3\xa5 den 17. desember, men dens popularitet vokste inntil feiringen varte en hel uke til omme, og ble avsluttet p\xc3\xa5 den 23. desember. Det ble gjort fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forkorte feiringene, men uten hell. Keiser Augustus (d\xc3\xb8d 14 e.Kr.) fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 redusere den til tre dager, og keiser Caligula noe mindre ambisi\xc3\xb8st til fem dager. Disse fors\xc3\xb8kene f\xc3\xb8rte til bestyrtelse og store oppt\xc3\xb8yer blant folkene i Roma._NEWLINE_Saturnalia involverte konvensjonelle ofringer, en sofa (lectisternium) ble plassert i front av Saturns tempel og tauene som bant Saturns statue for resten av \xc3\xa5ret ble l\xc3\xb8snet opp. En Saturnalicius princeps ble valgt som herre for seremoniene for de videre feiringene. Foruten de offentlige ritene var det en rekke h\xc3\xb8ytider og feriedager som ble feiret privat. Feiringene innebar en fridag for de som gikk p\xc3\xa5 skole, \xc3\xa5 lage og gi sm\xc3\xa5 presanger (saturnalia et sigillaricia), store og tallrike gruppeorgier, og et s\xc3\xa6rskilt marked (sigillaria). Gambling ble tillatt for alle, selv for slaver._NEWLINE_Saturnalia var en tid hvor man spiste, drakk, rev av seg kl\xc3\xa6rne og strippet, og var overstadig glade. Toga var ikke lenger en del av den allmenne klesdraktene, men isteden ble det benyttet en form for syntese, det vil si istedenfor hvite drakene kledde folk seg i fargerike, mer uformelle \xc2\xabmiddagsdrakter\xc2\xbb, og pileus, den spisse hatten eller luen som greske seilere benyttet, ble benyttet av alle. Slaver var unntatt fra straff, og behandlet sine herrer med mangel p\xc3\xa5 respekt. Slavene feiret en bankett hvor det var deres herrer som tjente og serverte dem. Omgj\xc3\xb8ringen av den sosiale orden var hovedsakelig overfladisk. Banketten ble eksempelvis forberedt av slavene selv, og de m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 forberede deres herres festm\xc3\xa5ltid i tillegg. Det var tillatelse innenfor bestemte grenser. De sosiale rangordningene ble lekt med, uten at de ble omst\xc3\xb8tt.'