b'\n_START_ARTICLE_\nClausberget gruve\n_START_PARAGRAPH_\nClausberget gruve eller Klasberget var en de mindre gruvene til R\xc3\xb8ros Kobberverk for utvinning av kobbermalm. Gruven ligger i Klasberget tre km nord\xc3\xb8st for det mer kjente Storwartsfeltet i retning Aursunden og ca 13 km nord\xc3\xb8st for R\xc3\xb8ros. Gruven hadde regul\xc3\xa6r drift 1652-93 og fors\xc3\xb8ksdrift 1914-18._NEWLINE_Forekomsten ble oppdaget 1648 av Joen Ryen og Anders Skotte og mutet av Kobberverkets f\xc3\xb8rste bergskriver Claus Rasmussen i 1656/57, derav navnet Clausberg. Rasmussen drev gruven for egen regning, men finansiert av finansmannen Heinrich M\xc3\xbcller, under navnet \xc3\x98resundske Kobberverk, sammen med Brekken skjerp (Gruvsj\xc3\xb8forekomsten) og Klinkenberg gruve. For \xc3\xa5 smelte malmen oppf\xc3\xb8rte \xc3\x98resundske sin egen smeltehytte ved N\xc3\xb8ren i Os i 1654, omkring 10 km s\xc3\xb8rvest for Bergstaden. Gruven og hytten l\xc3\xa5 imidlertid innenfor Kobberverkets sirkumferens, hvis direkt\xc3\xb8r Joachim Irgens hevdet at det ikke var nok skog til to bergverk. Rasmussen fikk avskjed som bergskriver og etter en herredagsdom av 1656 frad\xc3\xb8mt retten til gruven, ettersom den l\xc3\xa5 for n\xc3\xa6r R\xc3\xb8ros. Clausbergets gruve og N\xc3\xb8ren hytte ble s\xc3\xa5ledes overtatt av Kobberverket dette \xc3\xa5ret. Driften ved hytten fortsatte til 1672, mens gruven hadde diskontinuerlig drift til 1691, senere usikkert. Gruven ble drevet p\xc3\xa5 tre niv\xc3\xa5er og best\xc3\xa5r egentlig av to atskilte forekomster som er mineralogisk forskjellige. Det \xc3\xb8vre niv\xc3\xa5et ble lenset i 1742, men det ble ingen produksjonsdrift. Det var ogs\xc3\xa5 pr\xc3\xb8vedrift i nedre niv\xc3\xa5 under F\xc3\xb8rste verdenskrig.'