b'\n_START_ARTICLE_\nIsbre\n_START_PARAGRAPH_\nEn isbre eller j\xc3\xb8kel er en stor, langvarig masse av is som er blitt til p\xc3\xa5 landjorden og som beveger seg p\xc3\xa5 grunn av gravitasjon og som gjennomg\xc3\xa5r indre deformasjon.\n_START_SECTION_\nGlasiologi\n_START_PARAGRAPH_\nIsbreer utgj\xc3\xb8r den st\xc3\xb8rste samling ferskvann p\xc3\xa5 Jorda, og nest etter havene den st\xc3\xb8rste samling av alt vann. De forekommer vesentlig i polaromr\xc3\xa5dene, men fins p\xc3\xa5 alle jordas kontinenter unntatt Australia._NEWLINE_Isbreer er mer eller mindre permanente samlinger av is og hard sn\xc3\xb8, som har en tilstrekkelig tykkelse og tyngde til \xc3\xa5 flyte p\xc3\xa5 grunn av sin egen vekt. Som en tommelfingerregel kan man si at n\xc3\xa5r ispakken overstiger 20 m tykkelse vil isen bli plastisk og derved begynne \xc3\xa5 bevege seg gjennom deformasjon. _NEWLINE_Geologiske formasjoner som er skapt av isbreer er blant annet U-daler og botner, og morener som er dannet ved at en isbre har transportert stein og l\xc3\xb8smasser. Fjordene og de fleste dalene i Norge er eksempler p\xc3\xa5 breskapte landformer.\n_START_SECTION_\nTyper av isbreer\n_START_PARAGRAPH_\nDet er flere metoder for \xc3\xa5 klassifisere breer. Den svenske glasiologen Hans Wilhelmsson Ahlmann laget et system for \xc3\xa5 klassifisere isbreene basert p\xc3\xa5 temperatur. _NEWLINE_P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten kan det skilles mellom varme eller tempererte isbreer som har en temperatur n\xc3\xa6r frysepunktet fra overflaten til bunnen hele \xc3\xa5ret, og kalde eller polare isbreer som alltid er under frysepunktet. I praksis har det imidlertid vist seg at mange isbreer har partier som er varme og andre kalde, slik at denne klassifikasjonen er vanskelig \xc3\xa5 anvende i praksis. P\xc3\xa5 Svalbard er de fleste isbreene kalde._NEWLINE_Ahlmann laget ogs\xc3\xa5 et klassifikasjonssystem basert p\xc3\xa5 isbreenes utseende (morfologi), der han skilte mellom 10 typer av isbreer. Av de som er utbredt i Europa er plat\xc3\xa5bre, dalbre, botnbre, hengebre og isstr\xc3\xb8mnett. Disse kalles ofte med en samlebetegnelse alpine isbreer. I tillegg fins det innlandsis som dekker en stor del av et kontinent, som p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland._NEWLINE_De minste alpine isbreer dannes i fjellsider og -daler og som botnbreer og dalbre. I noen fjellomr\xc3\xa5der dannes slike isbreer s\xc3\xa5 tett at de former hele omr\xc3\xa5det med alpine former: dype, bratte botner avskilt av tynne og bratte fjellrygger. I bratteste partiene kan dessuten isbreer ha \xc3\xa5pne fjellpartier, slik at breen over danner en hengebre som tilf\xc3\xb8rer masse til resten av isbreen ved isras._NEWLINE_St\xc3\xb8rre isbreer kan dekke hele fjellomr\xc3\xa5der og kalles plat\xc3\xa5bre. Plat\xc3\xa5breer har gjerne utl\xc3\xb8pere i form av dalbreer rundt plat\xc3\xa5et, som kan g\xc3\xa5 titalls km fra isbreens hovedmasse. Den st\xc3\xb8rste plat\xc3\xa5breen i Norge og p\xc3\xa5 fastlandet i Europa er Jostedalsbreen. Slike isbreer fins bl.a. ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Svalbard, Island, i Canada og Alaska_NEWLINE_De st\xc3\xb8rste isbreene er innlandsis, som er ismasser som dekker meget store landomr\xc3\xa5der. Antarktis og Gr\xc3\xb8nland er de eneste stedene hvor det er innlandsis n\xc3\xa5. Innlandsisen p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland inneholder s\xc3\xa5 store mengder med ferskvann, at hvis den smeltet fullstendig ville medf\xc3\xb8re at havniv\xc3\xa5et steg med 6 \xe2\x80\x93 7 meter. Hvis den Antarktiske innlandsisen smeltet, ville havniv\xc3\xa5et stige med ca. 65 meter. Gjennomsnittlig istykkelse p\xc3\xa5 innlandsisen i Antarktis er ca. 2000 meter._NEWLINE_Isbreer kan ha utl\xc3\xb8pere i havet. Ved iskanten vil da isblokker kalve i havet (dvs. brekke l\xc3\xb8s) og danne isfjell som flyter vekk. Hvis isbreen er bratt n\xc3\xa6r iskanten, kan ras og kalving ovenfra gi store plask n\xc3\xa5r isblokker faller ned i sj\xc3\xb8en. Hvis vannet er dypt, kan ogs\xc3\xa5 kalving skje under vann, noe som medf\xc3\xb8rer at isfjellet kommer til overflaten med stor kraft._NEWLINE_Bl\xc3\xa5is betegner den nedre delen av en isbre, der sn\xc3\xb8en smelter om sommeren og overflaten best\xc3\xa5r av is.\n_START_SECTION_\nDanning av isbreer\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8en som danner tempererte isbreer omdannes fra nysn\xc3\xb8 til kompakt sn\xc3\xb8 ved gjentatt smelting og frysing i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xb8rste sommer. Under presset fra p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rs sn\xc3\xb8, omdannes sn\xc3\xb8en til grove iskrystaller som kalles firn. Etter flere \xc3\xa5r vil presset \xc3\xb8ke ytterligere og firnen vil bli omdannet til kompakt bre-is. _NEWLINE_Hvis mengden is og sn\xc3\xb8 er tilstrekkelig stor, vil bre-isen f\xc3\xa5 plastiske egenskaper og komme i \xe2\x80\x9dflyt\xe2\x80\x9d. Dette skjer i de dypere delene av isbreen og skaper bevegelse i hele isbreen. Normalt flyter isbreen nedover, selv om en isbre ikke trenger en nedoverbakke for bevegelse, siden de kan drives av en kontinuerlig opphoping av sn\xc3\xb8 og is i det indre som presser isen ut mot kantene. Dette gjelder spesielt store isbreer og innlandsis. _NEWLINE_N\xc3\xa6r overflaten er isbreen mindre plastisk og f\xc3\xb8yelig, og det vil ofte dannes bresprekker. Bresprekkene skyldes interne spenninger i isbreen p\xc3\xa5 grunn av forskjeller i bevegelse og hastighet, som f\xc3\xb8lge av variasjoner i underlaget eller sidene rundt isbreen, friksjon mot fjellsider, m.m.. Bresprekker blir ikke dypere enn 50 m, og er ofte vesentlig grunnere. Bresprekkene kan opptre i alle deler av isbreen, men hyppigst der bevegelsen er st\xc3\xb8rst. Der isbreen for eksempel sklir over en kant eller kul i underlaget vil det normalt oppst\xc3\xa5 tverrg\xc3\xa5ende sprekker. Tilsvarende i en yttersving eller et annet sted der hastigheten \xc3\xb8ker. P\xc3\xa5 flatere parter vil sprekkene helt eller delvis lukke seg igjen. Der isbreen har bevegelse rett vekk fra en fjellside vil det oppst\xc3\xa5 en bregleppe. Slike sprekker kan v\xc3\xa6re dypere og videre enn sprekker p\xc3\xa5 andre deler av isbreen. N\xc3\xa6r fjellsider kan det om sommeren oppst\xc3\xa5 smeltekl\xc3\xb8fter, som skyldes at smeltevann har rent langs fjellet og smeltet isen._NEWLINE_Bresprekkene oppst\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 i de delene av isbreen som er sn\xc3\xb8dekt, slik at det dannes sn\xc3\xb8broer over bresprekkene. Sn\xc3\xb8fall og vind vil dekke til bresprekkene ytterligere, slik at sn\xc3\xb8broer ofte er vanskelige \xc3\xa5 se. Bresprekker med mer eller mindre solide sn\xc3\xb8broer utgj\xc3\xb8r en vesentlig fare ved usikret ferdsel over isbreer._NEWLINE_Temperatur og avsmelting varierer p\xc3\xa5 isbreens overflate og kan skilles i flere soner. I de \xc3\xb8verste delene av breen kan sn\xc3\xb8en v\xc3\xa6re t\xc3\xb8rr hele \xc3\xa5ret, selv om sommeren, og ingen smelting vil skje. I lavere h\xc3\xb8yde vil deler av sn\xc3\xb8en smelte og skape smeltevann som siger nedover i sn\xc3\xb8laget. Under dette vil v\xc3\xa5tsn\xc3\xb8sonen v\xc3\xa6re omr\xc3\xa5det hvor all sn\xc3\xb8en som har kommet siden sist sommer vil ha oppn\xc3\xa5dd 0 \xc2\xb0C. I omr\xc3\xa5det under dette vil overflaten best\xc3\xa5 av is om sommeren, og smelting vil p\xc3\xa5skyndes av sollys, regn og mild vind._NEWLINE_Smeltevannet danner ofte sm\xc3\xa5 bekker nedover isbreens avsmeltingsomr\xc3\xa5de. Bekkene ender som regel i bresprekker, men kan i enkelte tilfeller danne vannhull til bunnen av breen. Mesteparten av smeltevannet renner ut gjennom en tunnel nederst p\xc3\xa5 breen. Utgangen til tunnelen kalles breporten._NEWLINE_Isbreens bl\xc3\xa5 farge blir ofte feilaktig sagt \xc3\xa5 skyldes sm\xc3\xa5 luftbobler i isen. Imidlertid skyldes bl\xc3\xa5fargen det samme som gj\xc3\xb8r at vann er bl\xc3\xa5tt, p\xc3\xa5 grunn av vannmolekylenes tendens til \xc3\xa5 absorbere litt r\xc3\xb8dt lys. _NEWLINE_Et kaldt klima er ikke tilstrekkelig for \xc3\xa5 danne isbreer. Det fins steder p\xc3\xa5 jorda der klimaet er kaldere enn ved isbreene i Norge, uten at det dannes isbreer. Dette har v\xc3\xa6rt tilfellet under istidene i kvart\xc3\xa6r i store omr\xc3\xa5der av Sibir, sentrale deler av Alaska og i Mandsjuria. I dag fins slike omr\xc3\xa5der i Antarktis\xe2\x80\x99 t\xc3\xb8rre daler og i deler av Andesfjellene mellom 19\xc2\xb0S og 27\xc2\xb0S over den sv\xc3\xa6rt t\xc3\xb8rre Atacama\xc3\xb8rkenen, der fjellene n\xc3\xa5r 6700 meter over havet.\n_START_SECTION_\nIsbreens oppbygging\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xb8vre delen av en isbre f\xc3\xa5r mest sn\xc3\xb8fall og kalles akkumulasjonssonen, siden det er i dette omr\xc3\xa5det isbreen samler masse. Generelt vil minst 60 \xe2\x80\x93 70% av en isbres areal v\xc3\xa6re i akkumulasjonssonen. _NEWLINE_I den nedre delen av isbreen mister isbreen mer masse gjennom smelting enn den mottar ved sn\xc3\xb8fall og dette omr\xc3\xa5det kalles ablasjonssonen. _NEWLINE_Forholdet mellom isbreens akkumulasjon og ablasjon kalles isbreens massebalanse. Endringer i massebalansen skyldes f\xc3\xb8lgelig mengden av nedb\xc3\xb8r og s\xc3\xa6rlig sn\xc3\xb8 den mottar i forhold til mengden som fordamper og som smelter og renner vekk. M\xc3\xa5linger av massebalansen er mulig ved \xc3\xa5 m\xc3\xa5le mengde og tetthet p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8fall om vinteren, og smelting om sommeren. I Norge m\xc3\xa5ler NVE massebalansen p\xc3\xa5 flere norske isbreer, b\xc3\xa5de vinterbalanse (hovedsakelig tilvekst) og sommerbalanse (hovedsakelig smelting)._NEWLINE_Mellom akkumulasjons- og ablasjonssonene ligger likevektslinjen, og angir de stedene hvor mottaket av ny sn\xc3\xb8 er lik mengden av smelting. Endringer i en isbres massebalanse kan indikeres ut fra bevegelser i likevektslinjen, men er langt mindre sikker metode enn massebalansem\xc3\xa5linger.\n_START_SECTION_\nIsbreens bevegelse\n_START_PARAGRAPH_\nIs er et materiale som lett sprekker opp helt til tykkelsen overstiger ca. 50 meter. Ved st\xc3\xb8rre tykkelse vil trykket f\xc3\xb8re til at isen blir plastisk og f\xc3\xa5 flytende egenskaper. Bre-is er bygget opp av lag p\xc3\xa5 lag med molekyler med relativt svake bindinger mellom lagene. N\xc3\xa5r stresset p\xc3\xa5 lagene overstiger bindingen mellom dem, vil laget over bevege seg raskere enn laget under._NEWLINE_I en annen form for bevegelse, kan isbreen dessuten skli mot underlaget, med smeltevann som glidemiddel. Ettersom trykket \xc3\xb8ker mot bunnen av isbreen, vil ogs\xc3\xa5 frysepunktet for breen minke og isen smelte. Friksjon mellom is og underlag (stein) og dessuten geotermisk varme fra jorda bidrar ogs\xc3\xa5 til smelting. Denne type bevegelse dominerer for tempererte isbreer. Geotermisk varme betyr mer jo tykkere isbreen blir.\n_START_SECTION_\nOppsprekking\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc3\xb8verste 50 metrene av isbreen (n\xc3\xa6rmest overflaten) har andre egenskaper. Her beveger isen seg mer som en fast enhet og det oppst\xc3\xa5r sprekker der bevegelsen varierer pga. terrenget. Disse sprekkene kan bli opptil 50 meter dype, f\xc3\xb8r isbreens plastiske sjikt dypere ned vil hindre dypere oppsprekking.\n_START_SECTION_\nHastighet\n_START_PARAGRAPH_\nHastigheten for isbreens bevegelse er delvis bestemt av friksjon. Friksjon gj\xc3\xb8r at isen i bunnen av isbreen beveger seg saktere enn is h\xc3\xb8yere opp. I alpine isbreer vil det ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re friksjon mot sidene, som bremser isbreens fart langs kantene i forhold til midten. Dette ble demonstrert allerede p\xc3\xa5 1800-tallet, ved at staker ble festet i isen langs en linje, og etter noe tid ville stakene midt p\xc3\xa5 isbreen ha beveget seg lenger enn de p\xc3\xa5 kantene._NEWLINE_Overflatehastighet i isbreer varierer vesentlig. Norske isbreers hastighet varierer fra noen f\xc3\xa5 meter pr \xc3\xa5r til 500 meter pr \xc3\xa5r. Det normale p\xc3\xa5 en brearm er trolig mellom 10 og 30 meter per \xc3\xa5r._NEWLINE_Noen isbreer har sterkt varierende bevegelser av brefront og overflatehastighet. Over mange \xc3\xa5r kan hastigheten v\xc3\xa6re lav, samtidig som brefronten trekker seg sakte tilbake. Plutselig kan s\xc3\xa5 isbreen forandre hastighet og i l\xc3\xb8pet av ett eller to \xc3\xa5r gj\xc3\xb8re sterk fremrykning av brefronten over mange km, samtidig som overflatehastigheten \xc3\xb8ker kraftig. Slike fremrykninger kalles surges p\xc3\xa5 engelsk og pulserende isbreer p\xc3\xa5 norsk. Slike fremrykninger er godt dokumentert fra Svalbard, men det fins ogs\xc3\xa5 eksempler fra Island.  Det er i dag fortsatt ingen fullgod forklaring p\xc3\xa5 pulserende isbreer, men den aksepterte teori lansert av Meier & Post i 1969 er basert p\xc3\xa5 at enkelte isbreer kan akkumulere masse over et kritisk niv\xc3\xa5 som dramatisk endrer egenskapene for isbreen._NEWLINE_N\xc3\xa5r ishastigheten forandrer seg, oppst\xc3\xa5r et brefall der underlaget blir brattere, og bresprekker er vanlige i brefall. Et brefall kan sammenlignes med en frosset foss, og er ofte rundt 30 \xe2\x80\x93 40 meter dype, og nederst lukker sprekkene seg. Voksende isbreer f\xc3\xa5r ofte en bratt front, og bevegelser i isen kan f\xc3\xb8re til at store isblokker raser ned.\n_START_SECTION_\nKlimaforandringer\n_START_PARAGRAPH_\nIsbreer er meget f\xc3\xb8lsomme i relasjon til klimaforandringer og blir derfor regnet av FNs klimapanel (IPCC) som en n\xc3\xb8kkelindikator for klimaforandringer._NEWLINE_Fremtiden til om lag f\xc3\xb8rti prosent av jordklodens innbyggere vil kunne bli omfattet av smeltingen av sn\xc3\xb8 og breer. _NEWLINE_Mindre sn\xc3\xb8 og is medf\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 at jordoverflaten (ofte i permafrost) absorberer mer varme, hvilket kan forsterke den globale oppvarmingen._NEWLINE_18. august 2019 ble isbreen Okj\xc3\xb6kull p\xc3\xa5 Island offisielt erkl\xc3\xa6rt forsvunnet p\xc3\xa5 grunn av global oppvarming. Det er f\xc3\xb8rste gang en bre er blitt permanent borte i landet.\n_START_SECTION_\nArkeologi\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r isbreer minker har det i flere tilfeller kommet godte bevare gjenstander av organiske materiale til syne. Isen bevarer materialet som raskt kan g\xc3\xa5 i oppl\xc3\xb8sning n\xc3\xa5r isen smelter. I 1991 ble den mumifiserte \xc2\xab\xc3\x96tzi\xc2\xbb funnet i Alpene. Omkring 2014 ble 50\xc2\xa0% av alle arkeologiske funn i verden ved isbreer gjort i Oppland. I 2006 ble en 3400 \xc3\xa5r gammel sko av skinn funnet p\xc3\xa5 Kvitingskj\xc3\xb8len. Skos\xc3\xa5len var slitt hull p\xc3\xa5 og den var i st\xc3\xb8rrelse 39. P\xc3\xa5 Juvfonna i Jotunheimen er det registrert 600 funn fra jernalderen. Gjenstandene som kommer til synes blir i f\xc3\xb8lge arkeologene stadig eldre fordi dypere lag av isen smelter. I 2019 ble det i Breheimen funnet et forseggjort skrin av tre og l\xc3\xa6r, trolig flere hundre \xc3\xa5r gammelt. En minst 500 \xc3\xa5r gammel intakt hestetruge ble ogs\xc3\xa5 funnet, den kan v\xc3\xa6re opp mot 1700 \xc3\xa5r gammel. I Breheimen mellom Lom og Skj\xc3\xa5k ble det i 2011 avdekket 1000 \xc3\xa5r gammelt utstyr etter reinjegere. Funnet omfattet sko, tekstiler, jaktutstyr og teltplugger omkring 2000 meter over havet. I 2014 fant arkeologer i Reinheimen det som ble omtalt som Norges eldste ski. Ved en bre i Fresvik ble det funnet 2019 funnet en 70 cm lang med pilspiss og ved Voss ble det funnet en 1500 \xc3\xa5r gammel slede. Plat\xc3\xa5breene i Oppland beveger seg lite og gjenstandene blir der bedre bevart, mens breene p\xc3\xa5 Vestlandet beveger seg mer og knuser lettere gjenstandene.\n_START_SECTION_\nIsbreer i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nNorges hovedland hadde (per 2003) 2534 breer som dekket et areal p\xc3\xa5 2692 km\xc2\xb2, litt over halvparten av dette breearealet er i S\xc3\xb8r-Norge. Isbreene dekker om lag 0,8\xc2\xa0% av hovedlandet._NEWLINE_Jostedalsbreen er med 474 km\xc2\xb2 Norges st\xc3\xb8rste isbre hvis man ser bort fra Svalbards Austfonna og den st\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 Europas fastland. Medregnet n\xc3\xa6rliggende breer dekker Jostedalsbreen 800 km\xc2\xb2. Svartisens to deler og Folgefonna er andre store breer p\xc3\xa5 fastlandet. Vestre Svartisen har med 636 meter den st\xc3\xb8rste m\xc3\xa5lte istykkelsen p\xc3\xa5 Norges hovedland. De 40 st\xc3\xb8rste breene st\xc3\xa5r for 66\xc2\xa0% av brearealet. Austfonna er den st\xc3\xb8rste isbreen i Europa (Gr\xc3\xb8nland ikke medregnet), s\xc3\xa5vidt st\xc3\xb8rre enn Vatnaj\xc3\xb6kull p\xc3\xa5 Island._NEWLINE_Sommerski er skiaktiviteter som foreg\xc3\xa5r om sommeren og da p\xc3\xa5 isbreer. Det finns tre sommerskisenter i Norge: Folgefonna, Galdh\xc3\xb8piggen sommerskisenter og Strynefjellet.'