b'\n_START_ARTICLE_\nNiels Ryberg Finsen\n_START_SECTION_\nFamilie og utdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nNiels Ryberg Finsen ble f\xc3\xb8dt inn i en embedsmannsslekt i T\xc3\xb3rshavn p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene som s\xc3\xb8nn av fogd og senere amtmann Hannes Finsen og hustru Johanne Formann. Den islandske farsslekten har blitt f\xc3\xb8rt tilbake til \xc3\x9e\xc3\xb3r\xc3\xb0ur Bjarnarson, som var landn\xc3\xa5msmann p\xc3\xa5 H\xc3\xb6f\xc3\xb0a p\xc3\xa5 900-tallet. Morsslekten kan f\xc3\xb8res tilbake til en bergensk kj\xc3\xb8pmannsfamilie p\xc3\xa5 1500-tallet; morfaren var godsforvalter Niels Ryberg Formann p\xc3\xa5 Falster. Han hadde tre hels\xc3\xb8sken, den to \xc3\xa5r eldre Olaf Finsen, lilles\xc3\xb8steren Elisabeth \xc2\xabLisbeth\xc2\xbb Finsen samt yngstebroren Vilhelm Hannes Finsen. Lisbeth ble senere gift med overlege Axel Reyn ved Finsen-Institutet. Olaf ble apoteker og T\xc3\xb3rshavns f\xc3\xb8rste borgermester, mens Vilhelm ble postmester i K\xc3\xb8benhavn. Alle hadde dansk som morsm\xc3\xa5l._NEWLINE_Niels hadde et s\xc3\xa6rlig godt forhold til Lisbeth, men var ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt knyttet til Olaf gjennom barndommen, og f\xc3\xb8rte en omfattende brevkorrespondanse med begge to hele livet. Moren d\xc3\xb8de da s\xc3\xb8nnen var fire \xc3\xa5r gammel, og \xc3\xa5ret etter giftet Hannes Finsen seg med hennes kusine, Birgitte Kirstine Formann. Niels hadde et godt forhold til stemoren, som han betraktet som sin mor. Han var en frisk og livlig gutt uten s\xc3\xa6rlig interesse for b\xc3\xb8ker, men heller \xc3\xa5 utforske naturen omkring T\xc3\xb3rshavn, til sin forsiktige fars store bekymring. Niels og Olaf var ogs\xc3\xa5 ivrige tilskuere av vanlige f\xc3\xa6r\xc3\xb8yingers gj\xc3\xb8rem\xc3\xa5l, is\xc3\xa6r grindhvalfangsten, hvor faren ikke tillot s\xc3\xb8nnene \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med.\n_START_SECTION_\nSkolegang\n_START_PARAGRAPH_\nGutten gikk f\xc3\xb8rst ved ulike skoler i T\xc3\xb3rshavn, men han var langt fra noen flittig elev, og faren bestemte seg derfor for \xc3\xa5 sende ham til kostskolen Herlufsholm i Danmark i 1874. Samme \xc3\xa5r m\xc3\xa5tte han derfor ta ekstratimer i fransk og tysk, som en forberedelse p\xc3\xa5 den nye skolen. Rektoren skrev at \xc2\xabNiels var en veldig god gutt, men hans gaver var sm\xc3\xa5, og han var ganske oppbrukt for energi\xc2\xbb. Dette kan ha skyldtes mobbing fra eldre elever, for da Finsen ble overflyttet til en skole i Reykjav\xc3\xadk p\xc3\xa5 Island i 1876, klarte han seg mye bedre, til tross for at han ikke kunne islandsk p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd._NEWLINE_Han var fortsatt en lite flittig leser, men desto mer interessert i h\xc3\xa5ndarbeid. Allerede under skolegangen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene eksperimenterte han med ulike materialer og lagde modellskip og kniver for bruk under hvalfangst. Hjertesykdommen gjorde at han ikke kunne sitte stille s\xc3\xa6rlig lenge av gangen. Derfor fikk han ordnet et h\xc3\xb8yt lesebord, som tillot ham \xc3\xa5 lese st\xc3\xa5ende.\n_START_SECTION_\nMedisinstudier\n_START_PARAGRAPH_\nFinsen begynte p\xc3\xa5 medisinstudiet ved K\xc3\xb8benhavns Universitet vinteren 1882. Han var bosatt p\xc3\xa5 Regensen ved Rundet\xc3\xa5rn under hele studiet, og fikk med sitt sjarmerende og muntre vesen mange nye venner, i begynnelsen mest f\xc3\xa6r\xc3\xb8yinger og islendinger. Han m\xc3\xb8tte ogs\xc3\xa5 Holger Forchhammer, som i 1884 var utdannet innenfor spr\xc3\xa5k og historie fra Herlufsholm, og som var s\xc3\xb8nn av Herlufholms rektor. Forchhammer ble videre Finsens n\xc3\xa6re venn og medarbeider._NEWLINE_Finsen la ogs\xc3\xa5 mye flid i studiene; det ble etterhvert karakteristisk for ham \xc3\xa5 ha en kritisk og selvstendig holdning til faget, og utviklet derigjennom sin evne til \xc3\xa5 se sammenhenger og nyvinninger. Han bestod andre og siste del av den medisinske embedseksamen i juni 1890. Resultatet var noe d\xc3\xa5rligere enn p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste ett \xc3\xa5r tidligere, men han fikk en god karakter i operasjonsfaget. D\xc3\xa5rlig helse gjorde ham nok d\xc3\xa5rligere i stand til \xc3\xa5 lese til eksamen s\xc3\xa5 grundig som det han egentlig \xc3\xb8nsket._NEWLINE_P\xc3\xa5 fritiden var Finsen en ivrig idrettsmann, prim\xc3\xa6rt innen seiling, roing og rifleskyting. I likhet med mange medstudenter ble han aktivt medlem av Akademisk Skytteforening, og konsentrerte fra 1883 sine krefter her, da hans helse ikke tillot de mer fysisk anstrengende \xc3\xb8velsene. Han deltok p\xc3\xa5 flere skandinaviske ungdomsm\xc3\xb8nstringer, og vant s\xc3\xa5pass mange premier at skjeftet p\xc3\xa5 riflen hans ble prydet med s\xc3\xb8lvplater._NEWLINE_Politisk hadde Finsen klare sympatier for de liberale, og engasjerte seg sterkt for ytringsfriheten gjennom studietiden. Finsen og flere av hans medstudenter organiserte seg og holdt skytev\xc3\xa5pen, i tilfelle ryktene om utkastelse av \xc2\xabradikale\xc2\xbb studenter fra Regensen skulle vise seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sanne. Sine liberale verdier og antiautorit\xc3\xa6re holdninger beholdt han resten av livet, og han ble sv\xc3\xa6rt forn\xc3\xb8yd med systemskiftet i 1901.\n_START_SECTION_\nEkteskap og barn\n_START_PARAGRAPH_\nFinsens familie p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene flyttet til Danmark i 1884, da Hannes Finsen ble utnevnt til stiftsamtsmann i Ribe amt. Den unge Finsen tilbrakte fra da av sine ferier i Ribe, hvor han blant annet pleide \xc3\xa5 dra p\xc3\xa5 rideturer for \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 natur og dyreliv. Det var ogs\xc3\xa5 i Ribe at han m\xc3\xb8tte sin blivende ektefelle, Ingeborg Dorothea Balslev (1868\xe2\x80\x931963), datter av biskop Carl Frederik Balslev og Maria Elise Hansen. Det unge paret forlovet seg i 1889. I november 1892 d\xc3\xb8de Hannes Finsen og ble gravlagt ved Ribe domkirke. I samme kirke ble Ingeborg Balslev og Niels Ryberg Finsen viet seks uker senere, den 29. desember 1892._NEWLINE_Ekteparets f\xc3\xb8rste barn var en gutt f\xc3\xb8dt i 1895, men han d\xc3\xb8de bare et d\xc3\xb8gn etter f\xc3\xb8dselen. Gutten rakk \xc3\xa5 bli d\xc3\xb8pt Gunnar. Senere ble paret foreldre til Halldor (1896\xe2\x80\x931987), Gudrun (1900\xe2\x80\x931948) og Valgerda (1903\xe2\x80\x931998). Halldor Finsen utdannet seg ogs\xc3\xa5 til lege, men valgte \xc3\xa5 praktisere som allmennlege fremfor \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge i farens fotspor innen forskning. Gudrun Finsen giftet seg i 1925 med avdelingslege Svend Lomholt ved Finsen-Instituttet.\n_START_SECTION_\nTidlig legepraksis og forskning\n_START_PARAGRAPH_\nHans f\xc3\xb8rste legestilling var som vikar ved Kommunehospitalet i K\xc3\xb8benhavn i en periode fra september 1887. Like f\xc3\xb8r han avla andre del av den medisinske embedseksamenen, ble han oppfordret av Johan Henrik Chievitz, professor i anatomi ved K\xc3\xb8benhavns Universitet, til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke p\xc3\xa5 stillingen som hans prosektor. Finsen mente at den d\xc3\xa5rlige eksamenen gjorde ham diskvalifisert til en slik stilling, men s\xc3\xb8kte allikevel etter ny oppfordring fra Chievitz. Chievitz hadde lagt merke til Finsens manuelle ferdigheter, og i august 1890 begynte han i stillingen som prosektor ved Chirurgisk Akademi i Bredgade. Han ble v\xc3\xa6rende i stillingen inntil 1893._NEWLINE_Fra rundt 1887 dannet enkle observasjoner grobunn for Finsens teori om at sollyset m\xc3\xa5tte ha en biologisk virkning. Det var f\xc3\xb8rst og fremst hans egne lidelser som fikk ham til \xc3\xa5 tilbringe mer tid i solen, for \xc3\xa5 se om dette ga positive virkninger for hans eget helbred. Han pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 finne svar i fysiologien, men trakk til slutt konklusjonen at han selv hadde rett, og fysiologien feil. Han merket seg at en katt som ofte la seg p\xc3\xa5 et tak utenfor vinduet hans, flyttet seg vekk fra skyggen og inn i solskinnet. Ved broen over Slotsholmen merket han seg en vannl\xc3\xb8per, som beveget seg raskt tilbake til et opplyst omr\xc3\xa5de s\xc3\xa5 snart vannstr\xc3\xb8mmen hadde f\xc3\xb8rt den ut i skyggen av broen._NEWLINE_I 1877 hadde engelskmennene Arthur Downes og Thomas P. Blunt p\xc3\xa5vist at sollyset kunne drepe og hemme utviklingen av sykdomsfremkallende bakterier. De oppdaget at det var det energirike fiolette og ultrafiolette lyset som gjorde utslaget. Med denne kunnskapen og sin hverdagslige inspirasjon gjorde Finsen mange fors\xc3\xb8k. De skulle vise hvordan man mest effektivt kunne drepe bakterier ved hjelp av lys.\n_START_SECTION_\nLysterapi\n_START_PARAGRAPH_\nFinsen manglet stabilt sollys, og gjorde at han snart begynte \xc3\xa5 bruke kunstig lys fra en elektrisk kullbuelampe, et Finsen-apparat. Lyset ble absorbert i litt vann, og det ultrafiolette lyset ble konsentrert ved hjelp av kvartslinser._NEWLINE_I november 1895 tok han kontakt med Ib Windfeld-Hansen, som var direkt\xc3\xb8r ved K\xc3\xb8benhavns Elektriske Lysstation i Gothersgade, kort vei fra Kongens Have. Dette var K\xc3\xb8benhavns f\xc3\xb8rste elektrisitetsverk, innviet i mars 1892. Finsen fikk lov til \xc3\xa5 eksperimentere i lysstasjonens laboratorium. En av ingeni\xc3\xb8rene p\xc3\xa5 stedet, Niels Mogensen, led av hudtuberkulose i ansiktet. I mangel p\xc3\xa5 antibiotika var behandlingen vanligvis kirurgisk, og gav stygge, varige arr. Selv om Mogensen var hardt angrepet av sykdommen, ble han smertefritt helbredet med Finsens lysterapi._NEWLINE_Windfeld-Hansen \xc3\xa5pnet raskt \xc3\xb8ynene for Finsens lysterapi, og ville samle kapital til \xc3\xa5 etablere en institusjon for \xc3\xa5 utvikle lysterapien. Han tok kontakt med kjemiingeni\xc3\xb8ren og industrimannen Gustav Adolph Hagemann. Hagemann gikk sammen med sin n\xc3\xa6re venn Vilhelm J\xc3\xb8rgensen, direkt\xc3\xb8r for \xc3\x98resunds Chemiske Fabrikker, om \xc3\xa5 sponse Finsens arbeid. Finansborgermester Ludvig Christian Borup i K\xc3\xb8benhavn stilte en tomt ved Kommunehospitalet til r\xc3\xa5dighet. I en midlertidig brakke begynte lysterapien av to pasienter den 12. august 1896. Ved utgangen av 1897 hadde pasienttallet steget til femten. Mellom november 1895 og mars 1903 behandlet Finsen og hans medarbeidere mer enn 950 tilfeller av hudtuberkulose._NEWLINE_P\xc3\xa5 et m\xc3\xb8te den 23. oktober 1896 ble Finsens medicinske Lysinstitut stiftet, med borgermester Borup som styreformann og professor i patologisk anatomi, Carl Lange, som nestformann. If\xc3\xb8lge form\xc3\xa5lsparagrafen skulle instituttet \xc2\xabanstille og fremme Unders\xc3\xb8gelser over Lysets Virkninger paa de levende Organismer, hovedsageligt med det Formaal for \xc3\x98je at anvende Lysstraalerne i den praktiske Medicins Tjeneste.\xc2\xbb Holger Fochhammer ble overlege, og ledet pasientbehandlingen og systematiserte pasientinformasjon. I 1900 representerte Forchhammer klinikken p\xc3\xa5 en verdenskongress for leger i Paris, idet Finsen var ved d\xc3\xa5rlig helse. P\xc3\xa5 kongressen ble Finsens lysterapi gjort kjent for et st\xc3\xb8rre publikum._NEWLINE_Den 10. august 1901 flyttet lysinstituttet inn i st\xc3\xb8rre bygninger p\xc3\xa5 \xc3\x98sterbro, hvor man straks ogs\xc3\xa5 begynte \xc3\xa5 behandle med r\xc3\xb8ntgenstr\xc3\xa5ling og radioaktiv str\xc3\xa5ling, og deltok dermed i radiologiens spede begynnelse. Samme \xc3\xa5r som han mottok Nobelprisen, i 1903, ble den f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6reboken i lysterapi utgitt p\xc3\xa5 fransk, med forord av Finsen.\n_START_SECTION_\nNobelprisen i medisin\n_START_PARAGRAPH_\nNobelstiftelsen i Stockholm hadde mottatt flere innstillinger med Finsen som kandidat til Nobelprisen for 1903. Andre aktuelle kandidater var Robert Koch og Paul Ehrlich, som begge fikk prisen i \xc3\xa5rene som fulgte. Niels Bohrs far, Christian Bohr, datidens mest fremtredende professor i fysiologi, gikk imot en tildeling til Finsen, da Finsens innsats ikke i tilstrekkelig grad representerte teoretisk og akademisk vitenskap. Et fremtredende medlem av Nobelstiftelsen var professor Karl M\xc3\xb6rner, rektor ved Karolinska Institutet og formann i Nobelkomiteen for fysiologi og medisin. Han hadde bes\xc3\xb8kt Finsens institutt, og da komiteen fikk vite at Finsen ville leve h\xc3\xb8yst ett \xc3\xa5r til, ble dette utslagsgivende. Finsen ble tildelt Nobelprisen i medisin for 1903 for sin lysbehandling, spesielt av hudtuberkulose._NEWLINE_Da utdelingen av Nobelprisen fant sted i Stockholm den 10. desember 1903, kunne ikke Finsen delta grunnet sin d\xc3\xa5rlige helse. Han satt da hjemme i rullestol, og fikk gratulasjoner fra instituttets personale og mange venner. Forchhammer leste Finsens takketale, mens denne ogs\xc3\xa5 ble sendt som telegram og lest av M\xc3\xb6rner under banketten i Stockholm:_NEWLINE_\xc2\xabHerr Rektor Greve M\xc3\xb6rner! Jeg beder dem overbringe den h\xc3\xb8jt\xc3\xa6rede Forsamling min Hilsen og min Beklagelse \xc3\xb6ver ikke at kunne v\xc3\xa6re tilstede ved denne Fest. Til dem og de \xc3\xb8vrige Medlemmer af det Karolinske Instituts L\xc3\xa6rerkollegium sender jeg min bedste Tak for den \xc3\x86re, som de har vist mig ved Tildelelsen af den medicinske Nobelpris. Denne \xc3\xa6refulde, internationale Pris, som i saa h\xc3\xb8j Grad opildner til nyt Arbeide og nye Anstr\xc3\xa6ngelser, har jeg tillige modtaget med en dyb F\xc3\xb8lelse af, at den ogsaa forpligter. Mine bedste \xc3\x98nsker for det Karolinske Institut.\xc2\xbb_NEWLINE_Av prisen p\xc3\xa5 140\xc2\xa0000 kroner tildelte Finsen instituttet 50\xc2\xa0000 kroner samt 60\xc2\xa0000 kroner til et sanatorium for hjerte- og leversykdommer. Dette f\xc3\xb8rte igjen til at to av hans hovedsponsorer donerte 50\xc2\xa0000 kroner til instituttet. Som takk for godt utf\xc3\xb8rt arbeid og godt vennskap fikk personalet en ekstra m\xc3\xa5nedsl\xc3\xb8nn.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og obduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nNi m\xc3\xa5neder etter at han vant Nobelprisen, d\xc3\xb8de Niels Ryberg Finsen den 24. september 1904, 43 \xc3\xa5r gammel. Han etterlot seg kone og tre sm\xc3\xa5 barn. Minneh\xc3\xb8ytideligheten fant sted i Marmorkirken, og den ble en av de mest storslagne utenfor kongehuset: Alle ville hylle Danmarks f\xc3\xb8rste nobelprisvinner, som ble begravet p\xc3\xa5 Vestre kirkeg\xc3\xa5rd den 29. september._NEWLINE_Finsen skj\xc3\xb8nte p\xc3\xa5 sine senere \xc3\xa5r at han kom til \xc3\xa5 d\xc3\xb8 tidlig, og ble derfor ogs\xc3\xa5 etter eget \xc3\xb8nske obdusert. Formiddagen den 25. september ble obduksjonen foretatt av patolog Victor Scheel, under oppsyn av Anton Fl\xc3\xb8ystrup og instituttets leger. Finsens lungehinner var fortykket og delvis sammenvokst med brystveggen, og det fantes v\xc3\xa6ske i begge brysthuler. Lungene var sterkt v\xc3\xa6skefylte, men det ble ikke p\xc3\xa5vist rester etter tuberkulose eller blodpropp. I hjertehinnen, som var sammenvokst med hjertet, fant man tykke kalkplater, alts\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalt panserhjerte. Hjertet var i seg selv lite og slapt, og selv om hjerteklaffene var normale, var \xc3\xa5pningene mellom forkamrene og hjertekamrene ganske store. I underlivet var det 500\xc2\xa0cm\xc2\xb3 klar v\xc3\xa6ske, men det ble riktignok foretatt en uttapping dagen f\xc3\xb8r d\xc3\xb8den. Scheel mente at tilstanden med panserhjerte utviklet seg tidlig hos Finsen, og dermed hemmet hjertets vekst og pumpefunksjon. Hele leveren og milten var innkapslet i et porselenaktig lag. Leveren var noks\xc3\xa5 liten, mens milten var veldig stor. Nyrene var normale og uten nyrestein. Scheel konkluderte med at Finsen hadde lidd av Niemann-Picks sykdom._NEWLINE_Av uviss grunn ble Finsens hjerte, lever og milt oppbevart ved K\xc3\xb8benhavns Universitet. Den 8. november 1938 ble hjertet brukt under en forelesning om hjertesykdommer av professor Erik Warburg. Warburg sendte rundt hjertet blant tilh\xc3\xb8rerne, men disse ble pinlig ber\xc3\xb8rt over Warburgs opptreden da han fortalte hvem det opprinnelig tilh\xc3\xb8rte. Da enken Ingeborg fikk h\xc3\xb8re om hendelsen, sendte hun et brev til rektor Carl Edvard Bloch hvor hun understreket at hun aldri hadde gitt tillatelse til at \xc2\xabmin Mands Hjerte blev benyttet til et anatomisk Pr\xc3\xa6parat.\xc2\xbb Bloch svarte at han hadde p\xc3\xa5talt Warburg p\xc3\xa5 det kraftigste, og organene ble senere utlevert og begravet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x86resbevisninger og etterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nAv ordener ble han ridder av Dannebrogordenen i 1899, som siden ble utvidet til storkors av samme orden. Foruten Nobelprisen mottok han ogs\xc3\xa5 en fortjenstmedalje i gull samt Cameronprisen fra University of Edinburgh i 1904._NEWLINE_I T\xc3\xb3rshavn p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene er hovedgaten Niels Finsens g\xc3\xb8ta oppkalt til \xc3\xa6re for ham. K\xc3\xb8benhavns Universitet bestilte et maleri av Finsen kort tid etter hans d\xc3\xb8d, hvilket ble utf\xc3\xb8rt av danske C. Wentoft. Maleriet viser Finsen i hvit legefrakk, som var symbolet p\xc3\xa5 det vitenskapelige fremskritt i datiden. I 1983 ble Finsen avbildet p\xc3\xa5 et av Postverk F\xc3\xb8royas frimerker, utf\xc3\xb8rt av tsjekkeren Czes\xc5\x82aw S\xc5\x82ania._NEWLINE_Skulpt\xc3\xb8ren Rudolph Tegner laget et momument til Finsens \xc3\xa6re, hvilket ble installert i K\xc3\xb8benhavn i 1909. Det viser en naken mann, flankert av to knelende, nakne kvinner, som strekker seg mot himmelen. Dette var noe kontroversielt i begynnelsen. Skulpturen ble titulert \xc2\xabMod lyset\xc2\xbb, og symboliserer Finsens vitenskapelige teori om at sollyset har helsebringende effekt._NEWLINE_Gustav Adolph Hagemann bestilte flere malerier fra Peder Severin Kr\xc3\xb8yer, deriblant et av Finsens medicinske Lysinstitut. P\xc3\xa5 maleriet skulle ogs\xc3\xa5 Finsen, Hagemann og Vilhelm J\xc3\xb8rgensen v\xc3\xa6re avbildet. Kr\xc3\xb8yer utferdiget en skisse i pastell, men fullf\xc3\xb8rte aldri verket p\xc3\xa5 grunn av sykdom. Skissen har siden tilh\xc3\xb8rt Det Nationalhistoriske Museum p\xc3\xa5 Frederiksborg Slot._NEWLINE_I 1930 ble Finsens medicinske Lysinstituts navn endret til Finsen-Instituttet, og i 1980 ble det lagt inn under Rigshospitalet. I Norge eksisterte Finsenavdelingen ved Rikshospitalets hudavdeling helt frem til begynnelsen av 1970-\xc3\xa5rene, da dav\xc3\xa6rende avdelingsleder gikk av med pensjon. I dag behandles tuberkulose med antibiotika, og Finsens behandlingsmetode med utrafiolett str\xc3\xa5ling er dermed foreldet. I dag vet man ogs\xc3\xa5 at for store mengder av ultrafiolett str\xc3\xa5ling kan f\xc3\xb8re til hudkreft. Det er imidlertid ukjent om noen av Finsens pasienter utviklet hudkreft. Han pr\xc3\xb8vde ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 helbrede hudkreft med lys, men dette lyktes ikke.'