b'\n_START_ARTICLE_\nLycaena dispar\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHannen har r\xc3\xb8d orange farge p\xc3\xa5 vingenes overside. Diskalflekken er tydelig og m\xc3\xb8rk.  Langs vingeranden, et m\xc3\xb8rkere brun svart b\xc3\xa5nd. _NEWLINE_Hunnen har r\xc3\xb8d organge farge, med flere m\xc3\xb8rke flekker, p\xc3\xa5 oversiden av framvingene, men mer m\xc3\xb8rk brun farge p\xc3\xa5 oversiden av bakvingene.  Langs vingeranden finnes et smalt hvitt b\xc3\xa5nd eller kant (frynser), og innenfor en m\xc3\xb8rkt bredt felt. Langs bakvingens kant har hunnen et r\xc3\xb8d-orange b\xc3\xa5nd med uten m\xc3\xb8rke runde flekker.  _NEWLINE_Undersiden er ganske lik for begge kj\xc3\xb8nn.  Framvingeundersiden er orange, med m\xc3\xb8rke flekker.  Bakvingenes underside er lys bl\xc3\xa5-gr\xc3\xa5 og har et gulorange b\xc3\xa5nd langs vingekanten._NEWLINE_Vingespennet er mellom 33\xc2\xa0og\xc2\xa039\xc2\xa0millimeter. _NEWLINE_Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bl\xc3\xb8te indre organer p\xc3\xa5 plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen  er brunsvart og lite h\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 oversiden. Undersiden har tett h\xc3\xa5rbekledning av gr\xc3\xa5hvite h\xc3\xa5r. _NEWLINE_Hodet er smalt foran, palpene stikker spisst fram foran hodet. Fasett\xc3\xb8ynene er m\xc3\xb8rke. Antennene sitter over og helt inntil fasett\xc3\xb8ynene. Antennene er tr\xc3\xa5dformet og har en utvidelse (antenneklubbe)._NEWLINE_Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, n\xc3\xa5r den ikke er i bruk.\n_START_SECTION_\nIndre organer\n_START_PARAGRAPH_\nBakkroppens indre organer best\xc3\xa5r av ford\xc3\xb8yelsesorganer, forplantningsorganer og \xc3\xa5ndedrett. \xc3\x85ndedrettet hos sommerfugler foreg\xc3\xa5r ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom sm\xc3\xa5 hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et sv\xc3\xa6rt finmasket system av trak\xc3\xa9er som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodv\xc3\xa6ske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt r\xc3\xb8rformet hjerte.  Brystpartiet best\xc3\xa5r for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet best\xc3\xa5r av en bukmarg med to nervestrenger og \xc3\xa9n nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den f\xc3\xb8rste nerveknuten, som ligger foran munn\xc3\xa5pningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.\n_START_SECTION_\nLarven\n_START_PARAGRAPH_\nLarven har generelt tykk hud og er ganske hardf\xc3\xb8re.  Bak hodet, p\xc3\xa5 bryststykket, som best\xc3\xa5r av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukf\xc3\xb8tter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til \xc3\xa5 holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. _NEWLINE_Larvens hode best\xc3\xa5r av en hard hodekapsel med noen punkt\xc3\xb8yne. Under \xc3\xb8ynene er det noen sm\xc3\xa5 antenner larven bruker til \xc3\xa5 finne riktig f\xc3\xb8de. Larvens bakkropp best\xc3\xa5r nesten bare av ford\xc3\xb8yelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer f\xc3\xb8r all n\xc3\xa6ringen er tatt opp. Avf\xc3\xb8ringen kommer ut som sm\xc3\xa5 kuler helt bakerst p\xc3\xa5 kroppen.  Larvene \xc3\xa5nder gjennom \xc3\xa5pninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena dispar finnes p\xc3\xa5 fuktige og frodige gresskledde og blomsterrike lokaliteter ved innsj\xc3\xb8er, v\xc3\xa5tmarker, gjerne med noen busker eller annen h\xc3\xb8y vegetasjon._NEWLINE_Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, og  vingeundersiden gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse. Flygetiden er fra slutten av juni til juli. _NEWLINE_Voksne glansvinger lever av nektar de suger opp fra blomstene p\xc3\xa5 ulike planter (urter). Sugesnabelen, p\xc3\xa5 hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 inn i dype blomster for \xc3\xa5 suge til seg nektar. Sugesnabelen gj\xc3\xb8r at sommerfugler er avhengig av flytende f\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParringen skjer ved sammenkobling mellom de to kj\xc3\xb8nnene. Under parring utskiller hannene en duft fra sm\xc3\xa5 duftskjell p\xc3\xa5 vingene, dette kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hunnen mer villig til \xc3\xa5 parres.\n_START_SECTION_\nLarvene\n_START_PARAGRAPH_\nLarven er radikalt forskjellige fra de voksne, b\xc3\xa5de i levevis og i kroppsbygning.  Den lever som plantespiser.  Larvens kroppstemperatur er mellom 35\xc2\xa0og\xc2\xa038\xc2\xa0grader\xc2\xa0C\xc2\xb0. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv.  Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke skygge. Larvene lever som plantespisere.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena dispar tilh\xc3\xb8rer gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomg\xc3\xa5r  en metamorfose i l\xc3\xb8pet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens b\xc3\xb8yelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. N\xc3\xa5r skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) glansvingen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8dlisteart\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena dispar er p\xc3\xa5 IUCN r\xc3\xb8dlisten (2007 IUCN Red List of Threatened Species.), og har kategorien LR/nt \xe2\x80\x93 N\xc3\xa6r truet (Near Threatened)\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena dispar finnes i Europa og \xc3\xb8stover  i Asia til Kina. I Norden, i det sydlige Finland. Mangler i Danmark, Sverige og Norge.  Arten har hatt tilbakegang i Europa.'