b'\n_START_ARTICLE_\nHoppeb\xc3\xb8rstehaler\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHoppeb\xc3\xb8rtehaler er vingel\xc3\xb8se insekter. Den er tett besatt av sm\xc3\xa5 skjell som har et spraglet m\xc3\xb8nster i gr\xc3\xa5 og brune farger. Kroppen er ganske sylindrisk, langstrakt og smalner jevn bakover i en lang \xc2\xabtredelt hale\xc2\xbb, best\xc3\xa5ende av to kortere haler (cerci) p\xc3\xa5 hver side og en lengre i midten (epiproct). Mange arter har pukkelrygg. Fasett\xc3\xb8ynene er store og m\xc3\xb8tes ofte (st\xc3\xb8ter sammen) oppe p\xc3\xa5 hodet. Foran fasett\xc3\xb8ynene er ofte to punkt\xc3\xb8yne, og v\xc3\xa5re to slekter i Norge kan skilles p\xc3\xa5 dette: Dilta har to punkt\xc3\xb8yne som to runde punkter foran fasett\xc3\xb8ynenes ytterkant, mens Petrobius har to smale lister foran fasett\xc3\xb8ynene.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nHoppeb\xc3\xb8rstehaler finnes i fuktig milj\xc3\xb8 ofte langs havstrender. De lever av alger og visne planter. Blir de forstyrret l\xc3\xb8per de og kan gj\xc3\xb8re lange hopp, herav kommer navnet hoppeb\xc3\xb8rstehaler. _NEWLINE_Eggene legges i grupper i sprekker. Utviklingen til voksen er omtrent to \xc3\xa5r. _NEWLINE_Hoppeb\xc3\xb8rstehaler gjennomg\xc3\xa5r ingen forvandling. Nymfene skiller seg ikke fra det fullvoksne insektet, utenom ved st\xc3\xb8rrelsen. De h\xc3\xb8rer til blant de ametabole insektene.'