b"\n_START_ARTICLE_\nKarl Ludvig Reichelt (1877\xe2\x80\x931952)\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nHans far var en sj\xc3\xb8kaptein som d\xc3\xb8de da Karl Ludvig enn\xc3\xa5 var et barn. Moren, som var matrone p\xc3\xa5 et barnehjem, s\xc3\xb8rget for at gutten fikk l\xc3\xa6rerutdannelse p\xc3\xa5 Notodden l\xc3\xa6rerskole. Deretter var han i noen \xc3\xa5r l\xc3\xa6rer i Telemark, og lekpredikant p\xc3\xa5 fritiden._NEWLINE_Karl Ludvig Reichelt begynte p\xc3\xa5 Misjonsskolen i Stavanger i en alder av 20 \xc3\xa5r i 1897. Han ble ordinert i V\xc3\xa5r Frelsers kirke i Oslo 20. mars 1903 av biskop A. Chr. Bang, og ble s\xc3\xa5 sendt av Det norske Misjonsselskap (NMS) til Kina. _NEWLINE_I oktober 1903 kom han sammen med sin forlovede og senere ('05) hustru, Anna Dorthea Gerhardsen, til Shanghai, men dro snart etter alene  innover i landet til Hunanprovinsen. Anna Dorothea kom etter senere. Her i provinshovedstaden Changsha slo de seg ned for \xc3\xa5 begynne sine spr\xc3\xa5kstudier. Karl Ludvig Reichelt hadde den f\xc3\xb8rste del av sitt virke i Hunan. Etter det ett\xc3\xa5rige spr\xc3\xa5kstudiet ble han sendt til byen Ningxiang, som var p\xc3\xa5 Misjonsselskapets misjonsfelt. I 1906 hadde han der en opplevelse som skulle f\xc3\xa5 avgj\xc3\xb8rende betydning for hans senere virke. Da foretok han sitt f\xc3\xb8rste bes\xc3\xb8k til det ber\xc3\xb8mte buddhistiske Weishanklosteret n\xc3\xa6r byen. Han skrev senere at han der fikk et glimt av en s\xc3\xa6regen og eksklusiv verden preget av dyp religi\xc3\xb8s mystisisme, av hjerteskj\xc3\xa6rende tragedie, men ogs\xc3\xa5 um\xc3\xa5telig rik. Han f\xc3\xb8lte at Gud kalte ham til en s\xc3\xa6rlig m\xc3\xa5te til \xc3\xa5 arbeide blant buddhistenre, og dyrke en vennskapelig dialog med munkene og med det opplyste buddhistiske lekfolk. Dette brukte han endel krefter til i sine \xc3\xa5r i Hunan og Hubei, f\xc3\xb8rst som pion\xc3\xa9rmisjon\xc3\xa6r (til 1911, da han returnerte til Norge for en tid), dernest som l\xc3\xa6rer i NT ved presteskolen i Shekou (1913\xe2\x80\x931920)._NEWLINE_Han egnet seg s\xc3\xa6rlig til studiet av buddhismen og de buddhistiske religi\xc3\xb8se skrifter. I 1919 fikk han anledning til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 d\xc3\xb8pe en buddhistmunk._NEWLINE_Under et Norgesopphold 1920\xe2\x80\x931922 fikk han gr\xc3\xb8nt lys fra NMS til \xc3\xa5 bygge et kristent senter de buddhistmunker kunne komme og oppholde seg i kortere eller lengre tid, og der f\xc3\xa5 personlig kontakt med kristendommen. Han reiste i disse \xc3\xa5rene rundt i Sverige, Danmark, Finland, Tyskland og USA for \xc3\xa5 vekke interesse for sitt prosjekt, og fikk ogs\xc3\xa5 endel l\xc3\xb8fter om st\xc3\xb8tte, blant annet fra den svenske lutherske kirke og Det danske missionsforbund. En koordineringskomite for misjonsselskaper i de tre skandinaviske land ble etablert for \xc3\xa5  garantere et minstebel\xc3\xb8p av st\xc3\xb8tte i tilfelle gavetilgangen ikke ville n\xc3\xa5 opp i den forventede st\xc3\xb8rrelse. NMS lovet ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 betale ham l\xc3\xb8nn, selv om han i det \xc3\xb8vrige var p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. _NEWLINE_Reichelt og misjon\xc3\xa6ren Notto Normann Thelle reiste s\xc3\xa5 tilbake og reiste sitt planlagte senter, kalt Ching Fong Shan (\xc2\xabDen lysende vinds berg\xc2\xbb), like utenfor Nanjing. Det tok ikke lang tid f\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste omvandrende buddhistmunk fant veien til dette kristne \xc2\xabklosteret\xc2\xbb, og etter hvert kom antallet slike bes\xc3\xb8kende opp i ca. 1\xc2\xa0000 i \xc3\xa5ret, og de fleste ble der i en lengre eller kortere periode. Enkelte ble kristne og lot seg d\xc3\xb8pe._NEWLINE_I sitt m\xc3\xb8te med Kinas buddhistmunker kom Karl Ludvig Reichelt til \xc3\xa5 utvikle sitt eget misjonssyn, et syn som gjorde ham kontroversiell. Dette hang s\xc3\xa6rlig sammen med hans syn p\xc3\xa5 Guds \xc3\xa5penbaring og p\xc3\xa5 religionene (spesielt buddhismen) som en forberedelse for evangeliet (praeparatio evangelica), hans dialogiske metode og hans positive bed\xc3\xb8mmelse av andre religioner. Men NMS ble etter hvert engstlig for at Reichelts \xc3\xa5penhet overfor buddhismen gikk for langt, s\xc3\xa6rlig da Reichelt mente \xc3\xa5 kunne finne \xc2\xablyspunkter og tilknytningspunkter frembragt ved Guds hellige \xc3\x85nd ... i deres hellige skrifter (og) i deres ritualer og tenkesystemer\xc2\xbb. Det endte med at NMS kalte Reichelt hjem for konsultasjoner om dette og om noen finansielle problemer, og det endte med at de br\xc3\xb8t med Reichelt i 1925._NEWLINE_I 1926 stiftet da Reichelt Den Nordiske Kristne Buddhistmisjon  (eller  Den nordiske \xc3\x98stasia-misjon, senere Areopagos). Arbeidet i Nanjing fortsatte, og i 1927 ble 22 kinesere d\xc3\xb8pt. Men samme \xc3\xa5r ble misjonsstasjonen rasert under et oppr\xc3\xb8r, og Reichelt og Thelle m\xc3\xa5tte r\xc3\xb8mme byen. _NEWLINE_I to \xc3\xa5r arbeidet de s\xc3\xa5 i Shanghai. I 1929 kom Reichelt til Hongkong, og fikk bygd institusjonen Tao Fong Shan (\xc2\xabFjellet der Logosvinden bl\xc3\xa5ser\xc2\xbb) i Shatin i Sha Tin-distriktet i New Territories. Dette instituttet er senere blitt hovedsetet for Buddhistmisjonens virke i Kina._NEWLINE_Reichelt skrev flere l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker p\xc3\xa5 kinesisk og flere verker om \xc3\x98st-Asias religioner, bl.a. Kinas religioner (1. utg. 1913) og Fromhetstyper og helligdommer i \xc3\x98stasia (Tre bind, 1947-49). Han fikk i 1939 St. Olavsmedaljen for fortjenstfull virksomhet. I 1941 ble han utnevnt til \xc3\xa6resdoktor ved Uppsala universitet for sin omfattende forskning p\xc3\xa5 \xc3\x98stens religi\xc3\xb8se liv. For ettertidens misjonsteologer, religionsforskere og sinologer har Karl Ludvig Reichelts omfattende og dokumenterte kjennskap til kinesisk kultur og religion samt hans bidrag til sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om kontekstualisering av kristen tro i Kina blitt en litter\xc3\xa6r skattkiste._NEWLINE_Han forlot Republikken Kina i 1947, og slo seg i 1951 ned i Hongkong. Han d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Tao Fong Shan i Hongkong den 13. mars 1952.\n_START_SECTION_\nSalmedikter\n_START_PARAGRAPH_\nReichelt var en habil poet og skrev b\xc3\xa5de salmetekster og sangtekster. Hans viktigste innsats p\xc3\xa5 dette feltet var \xc3\xa5 finne fram til gamle kinesiske tekster som kunne bearbeides, nytolkes og integreres i en kristen liturgi og gudstjenesteform._NEWLINE_Hans mest kjente - trolig ogs\xc3\xa5 eneste kjente - tekst p\xc3\xa5 norsk, er misjonssalmen Din rikssak, Jesus, v\xc3\xa6re skal, som st\xc3\xa5r i en lang rekke kristne sang- og salmeb\xc3\xb8ker. I Norsk Salmebok st\xc3\xa5r den som nummer 691."