b'\n_START_ARTICLE_\nTingvoll kirke\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nI middelalderen ble det reist 10 steinkirker i M\xc3\xb8re og Romsdal, av disse er Ed\xc3\xb8y og Tingvoll kirker p\xc3\xa5 Nordm\xc3\xb8re. Tidligere omfattet Nordm\xc3\xb8re ogs\xc3\xa5 ytre del av S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag der det ble reist fire steinkirker (Dolm, Veklem, Austr\xc3\xa5tt og Rein). Det er usikkert hvorfor en s\xc3\xa5 stor kirke ble bygget akkurat p\xc3\xa5 Tingvoll. Navnet tyder p\xc3\xa5 at det var tingsted. Ellers er det ingen spor som gir holdepunkt for at Tingvoll var et sentralt sted p\xc3\xa5 Nordm\xc3\xb8re. I middelalderen var den trolig fylkeskirke for Nordm\xc3\xb8re og ble reist p\xc3\xa5 et gammelt tingsted. Det er ukjent hvem kirken var viet til. Presteg\xc3\xa5rdens bygninger er fra omkring 1730._NEWLINE_Johan Meyer antok at det f\xc3\xb8rst har st\xc3\xa5tt en stavkirke p\xc3\xa5 stedet og at steinkirken ble reist etter at stavkirken brant under borgerkrigene p\xc3\xa5 1100-tallet. Kirkestedet ble omtalt i 1357 (\xc3\x9eingualla kirkiu) og presten i 1333 (sira Einare a \xc3\x9eingwelli). Den er ikke eksplisitt omtalt som fylkeskirke i middelalderen. Gerhard Sch\xc3\xb8ning antok i 1773 at den var fylkeskirke. Den var hovedkirke iallfall fra 1443 og omtales som hovedkirke i 1589 med anneks p\xc3\xa5 Frei og \xc3\x98re. Tingvoll g\xc3\xa5rd ga navn til skipreidet fra 1432. Det er usikkert om Tingvoll var presteg\xc3\xa5rd i middelalderen, men fra 1520 tyder kildene p\xc3\xa5 at Tingvoll var embetsg\xc3\xa5rd for presten._NEWLINE_Ved det store kirkesalget 1721-1723 var Tingvoll kirke en av de f\xc3\xa5 som ikke ble solgt. If\xc3\xb8lge Sigurd Fj\xc3\xa6r ble Tingvoll kirke i likhet med andre kirker solgt i 1723. Amtmann Erich Must kj\xc3\xb8pte if\xc3\xb8lge Fj\xc3\xa6r Tingvoll kirke p\xc3\xa5 vegne av allmuen i Tingvoll (i alt 164 partseiere). Kommunen kj\xc3\xb8pte kirken i 1860.\n_START_SECTION_\nBygningen\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnplanet er enkelt med rektangul\xc3\xa6rt skip og kvadratisk kor. Utvendig er skipet 22 meter langt og 13,5 meter bredt, mens koret er 10 ganger 10 meter utvendig. Skipet innvendig er 17,6 meter langt og 9,2 meter bredt. Koret er 7,5 meter langt og 6,7 meter bredt. Skilleveggen mellom kor og skip er 1,4 meter tykk. Grunnplanet har samme dimensjoner som Ve\xc3\xb8y gamle kirke. D\xc3\xb8nnes kirke p\xc3\xa5 Helgeland er mye mindre men minner if\xc3\xb8lge Meyer s\xc3\xa5 mye om Tingvoll kirke at det kan ha v\xc3\xa6rt samme byggmester. V\xc3\xa6rnes og M\xc3\xa6re kirker har st\xc3\xb8rre grunnflate, men bare Trondenes kirke har h\xc3\xb8yere murvegger. Skipets vegger er 9 meter, mens korets er 7 meter h\xc3\xb8ye. Tingvoll kirke har en takvinkel n\xc3\xa6r 60 grader og er som kirkene i Tr\xc3\xb8ndelag mer h\xc3\xb8yreiste enn middelalderkirken p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet der st\xc3\xb8rste takvinkel er 52 grader. Det t\xc3\xb8nnehvelvede taket over koret ble trolig satt inn i senmiddelalderen._NEWLINE_Hj\xc3\xb8rner og \xc3\xa5pninger har kvadersteiner av tilhugget marmor slik det var vanlig p\xc3\xa5 Nordvestlandet. Det er portaler i skipets vegger mot s\xc3\xb8r og nord rett over for hverandre, disse veggene har ogs\xc3\xa5 to vinduer hver. Vestfronten har tre avlange vinduer og ett rundt vindu i toppen av gavlen. Koret har vinduer mot nord og s\xc3\xb8r, og seks vinduer mot \xc3\xb8st i endeveggen. Det er uvanlig mange vinduer for en middelalderkirke. Trekl\xc3\xb8verbuene i vestgavlen er inspirert av Nidarosdomen. De \xc3\xb8vrige \xc3\xa5pningene ut har rundbuer, mens korbuen er spiss som i gotikk. Sigurd Fj\xc3\xa6r antyder at korbuen er tilf\xc3\xb8yd eller endret etter at kirken var reist. Det er usikkert om glassmaleriene skriver seg fra middelalderen. Taket var opprinnelig kledd med takspon som er korte, rektangul\xc3\xa6re trestykker brukt omtrent som takstein. I 1647 gikk det med 18 tynner tj\xc3\xa6re til "bekbr\xc3\xa6ding" av taket. I 1708 fikk kirken r\xc3\xb8de takpanner (som lett bl\xc3\xa5ste av) og i 1906 ble den tekket med skiferheller som ikke bl\xc3\xa5ser s\xc3\xa5 lett av. Takflaten er p\xc3\xa5 i alt 748 m\xc2\xb2._NEWLINE_Takstolen var \xc3\xa5pen slik det var vanlig. Takstolen ble trolig skiftet ut i 1708 og takrytteren er trolig fra samme tid. Meyer beskrev i 1910 et flatt loft som var tenkt skiftet ut i forbindelse med restaurering. Takkonstruksjonen er komplisert med saksestoler. Korbuens hvelving er spiss og er 11 meter over gulvet. Murene er oppf\xc3\xb8rt av bruddstein med marmorkvadre. Veggene er laget som kistemurer og mellomrommet er brukt til ganger, trapper og rom. Vestgavlen er s\xc3\xa5 gjennomsk\xc3\xa5ret av slik passasjer at veggen er trekkfull og p\xc3\xa5 Meyers tid var den bordkledd for \xc3\xa5 holde trekken ute. Meyer antok at veggene innvendig ble pusset med kalk i middelalderen og at den hvite pussen har blitt dekorert med flerfargede bilder eller tekst. Vestfronten er mest utsatt for v\xc3\xa6r og vind, og kalkpussen ble stadig vasket bort og vestveggen ble derfor bordkledd. Det er usikkert n\xc3\xa5r vestveggen ble bordkledd. I 1689 heter det at halv bordkledningen bl\xc3\xa5ste ned, ogs\xc3\xa5 vinduene mot vest var tildekket av bord p\xc3\xa5 den tiden._NEWLINE_Kirken minner om en festning med 2 meter tykke murer med ganger og trapper i hulrom i de tykke veggene. Meyer mente at kirken var bygget for \xc3\xa5 kunne brukes som festning. Adgangen til hulrom i veggene var tildels gjenmurt p\xc3\xa5 Meyers tid og Meyer siterte Gerhard Sch\xc3\xb8nings beskrivelse av utformingen av antatte vaktposter. Bygget har romanske buer over d\xc3\xb8rer og vinduer, ogs\xc3\xa5 noen kl\xc3\xb8verbuer, mens korbuen har spiss bue. Ved siden av D\xc3\xb8nnes kirke er Tingvoll kirke den eneste kirke p\xc3\xa5 landet delvis bygget som festning med gangsystem i de tykke veggene. If\xc3\xb8lge \xc3\x98ystein Ekroll er det ikke grunnlag for \xc3\xa5 hevde at gangsystemet hadde milit\xc3\xa6rt form\xc3\xa5l. Tingvoll kirke er eneste kirke i Norden med et slikt gangsystem som ogs\xc3\xa5 kan ha hatt liturgisk form\xc3\xa5l. Gangsystemet har gjort det mulig \xc3\xa5 synge og messe fra ulike steder rundt kirkerommet, og det var mulig \xc3\xa5 bevege seg rundt hele kirken inne i veggene. Blant annet var det oppgang inne i korets murvegg til et galleri p\xc3\xa5 toppen av et lektorium i korbuen. Fra dette lektoriet var det mulig \xc3\xa5 g\xc3\xa5 rundt hele skipet og koret p\xc3\xa5 niv\xc3\xa5 med vinduene. Lektoriemuren ble revet i 1878 og \xc3\xa5pningen i denne muren brukes n\xc3\xa5 som kirkeg\xc3\xa5rdsport._NEWLINE_Korbuen er uvanlig h\xc3\xb8y (11 meter). Det katolske interi\xc3\xb8ret ble skiftet ut p\xc3\xa5 1600-tallet, og kirken fikk v\xc3\xa5penhus, sakristi (\xc2\xabskrifthus\xc2\xbb) og prekestol. Det er usikkert hvilket \xc3\xa5rstall sakristiet kom opp. V\xc3\xa5penhuset ble satt opp foran sydportalen, trolig p\xc3\xa5 1600-tallet. V\xc3\xa5penhuset var laget av laftet t\xc3\xb8mmer og kledd utvendig med bord, innvendig var stokkene malt med ranker og senere dekket med leirpuss. V\xc3\xa5penhuset og sakristiet ble gjenoppbygget etter rasering av uv\xc3\xa6r i 1689. Ved kirken var det egen kirkebod eller tiendestabbur._NEWLINE_Gangsystemet kan ha v\xc3\xa6rt inspirert av tverrskipet i Nidarosdomen som var under oppf\xc3\xb8ring omkring 1170.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nKirken er enkelt utsmykket med h\xc3\xa5ndverk av h\xc3\xb8y kvalitet. Etter reformasjonen ble mange dekorasjoner fjernet eller tildekket. I 1660 bekostet sogneprest Hans Tausan altertavle, den gamle ble gitt til L\xc3\xb8ken kirke i Sunndal (L\xc3\xb8ken kirke ble \xc3\xb8delagt av sn\xc3\xb8skred i 1685). I 1682 s\xc3\xb8rget Tausan for \xc3\xa5 sette opp et galleri i renessansestil og med fremstilling av apostlene p\xc3\xa5 vestre vegg. Tre av de tolv feltene kom bort da galleri p\xc3\xa5 nordveggen ble satt opp i 1841. Prekestolen av nederlandsk opphav ble satt opp i 1658. Prekestolen er fint h\xc3\xa5ndverk i eik og datert 1632. Etter reformasjonen (p\xc3\xa5 1600-tallet) ble det lagt en flat himling som skjulte takstolene. En stold\xc3\xb8r er datert 1613 og en lysekrone i messing er datert 1624. Et malt epitaf p\xc3\xa5 nordre korveggen er datert 1647 og viser Erick Pedersen som trolig var kirkeverje.  Kalk og disk av s\xc3\xb8lv som ble registrert p\xc3\xa5 inventarlisten i 1646 er fortsatt i bruk. Et epitaf over presten Tausan henger p\xc3\xa5 nordveggen. Flere deler av interi\xc3\xb8ret ble utbedret i siste halvdel av 1600-tallet. Den eldste kirkeklokken er fra 1702. Fj\xc3\xa6r antar kirken opprinnelig ikke hadde t\xc3\xa5rn og at klokkene hang i de runde vinduet i vestgavlen. Det er trapper i muren opp til dette runde vinduet. I 1649 fantes et klokket\xc3\xa5rn (takrytter) som var i d\xc3\xa5rlig stand og en takrytter ble montert \xc3\xa5ret etter p\xc3\xa5 en litt annet sted enn det forrige. T\xc3\xa5rnet bl\xc3\xa5ste i desember 1689 ned slik at klokkene falt ned p\xc3\xa5 himlingen. Et improvisert t\xc3\xa5rn sto til 1708 da en ny takrytter ble satt opp, og den holdt seg til 1787 da dagens takrytter ble reist._NEWLINE_Bygget ble restaurert p\xc3\xa5 slutten av 1300-tallet eller tidlig p\xc3\xa5 1400-tallet tross nedgangstiden etter svartedauden. Kirken fikk da trehvelving i taket over koret og kalkmalerier. Steinalteret i koret har relikvierom og er trolig opprinnelig. Kirken fikk ovner til oppvarming i 1896.\n_START_SECTION_\nRestaurering\n_START_PARAGRAPH_\nMurene st\xc3\xa5r stort sett slik som det var i middelalderen. Stormer i 1689 og 1699 raserte t\xc3\xa5rnet og bordkledningen p\xc3\xa5 vestveggen. I 1707 ble kirkebygget beskrevet som \xc2\xabbr\xc3\xb8stfeldig\xc2\xbb med nedbl\xc3\xa5st t\xc3\xa5rn, r\xc3\xa5tne takbjelker og v\xc3\xa6rslitte vegger, og det ble gjennomf\xc3\xb8rt et stort reparasjonsarbeid i 1708. Tidlig p\xc3\xa5 1900-tallet ble det avdekket at bygget manglet grunnmur og at de tykke veggene sto rett p\xc3\xa5 jorden slik at tele hadde brutt l\xc3\xb8s noen av de nederste steinene og sig har f\xc3\xb8rt til noe sprekker i veggene. Det ble da st\xc3\xb8pt grunnmur under den eksisterende gr\xc3\xa5steinsmuren. Johan Meyer unders\xc3\xb8kte bygget i 1906 (og i 1917 sammen med arkitektstudentene) med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utarbeide plan for restaurering. Kirken ble restaurert i 1928 og interi\xc3\xb8ret skriver seg fra 1928._NEWLINE_I 2016 ble fasaden pusset opp. Riksantikvaren mente bedriften som utf\xc3\xb8rte arbeidet hadde brukt vinkelsliper p\xc3\xa5 en slik m\xc3\xa5te at overflaten p\xc3\xa5 steinene ble endret og sporene etter de opprinnelig bygningsarbeiderne var borte. Saken endte i 2017 i retten.'