b"\n_START_ARTICLE_\nPelshandelen p\xc3\xa5 den amerikanske pr\xc3\xa6rien 1785-1850\n_START_PARAGRAPH_\nPelshandelen p\xc3\xa5 den amerikanske pr\xc3\xa6rien 1785-1850 fant sted etter seks forskjellige systemer. Fem av disse betinget pr\xc3\xa6rieindianernes medvirkning. Peddlers bes\xc3\xb8kte \xc3\xa5rlig bestemte indianerbyer, mens residents var bofaste handelsmenn som var integrerte i de indianske lokalsamfunnene. Det f\xc3\xb8derale faktorisystemet fors\xc3\xb8kte ved offentlig konkurranse \xc3\xa5 holde de private handelsforetakenes priser og praksis p\xc3\xa5 et anstendig niv\xc3\xa5, men ble avskaffet p\xc3\xa5 grunn av sin ineffektivitet. Handelen kom senere til \xc3\xa5 bli dominert av de store handelskompaniene som likesom karavanseraiene var avhengige av indianske produsenter. Det sjette systemet fors\xc3\xb8kte ved \xc3\xa5 benytte euro-amerikanske jegere \xc3\xa5 utnytte naturressursene uten \xc3\xa5 gi noe tilbake til urbefolkningen.\n_START_SECTION_\nNordhandelsmenn 1785-1812\n_START_PARAGRAPH_\nPeriodisk reisende peddlers (farihandlere) eller Northern Traders (nordhandlere) bes\xc3\xb8kte regelmessig visse pr\xc3\xa6rieindianske byer og leirer, enten p\xc3\xa5 eget initiativ eller som utsendte fra et pelshandelskompani. Systemet hadde sin opprinnelse i Canada og det var fremfor alt Montr\xc3\xa9albaserte handelskompanier, for eksempel Nordvestkompaniet, som p\xc3\xa5 dette vis fant avsetning for sine produkter p\xc3\xa5 den nordlige pr\xc3\xa6rien. Farihandlere dro rundt til fots med hjelp av indianske veivisere. De hadde med seg mindre varer, som ildv\xc3\xa5pen, v\xc3\xa5pentilbeh\xc3\xb8r, kniver, tobakk, filter og glassperler. De hadde ofte med seg utdrag fra handelskompaniene som viste hvilke indianer som hadde f\xc3\xa5tt ut varer mot forskusst fra handelsfaktoriene nord for grensen. Indianerne gav i bytte b\xc3\xb8ffelhuder, ulve- og revepelser, beverpelser og andre pelsverk. Handelsmennene tok ogs\xc3\xa5 imot hunder, mais og slavekvinner. Kl\xc3\xb8vhester var en absolutt n\xc3\xb8dvendighet for \xc3\xa5 kunne f\xc3\xa5 med seg de tunge byttevarene nordover.\n_START_SECTION_\nBofaste handelsmenn\n_START_PARAGRAPH_\nResidenters (bofaste agenter eller fritthandlende) bodde i pr\xc3\xa6rieindianske byer og leirer der de var fast rotfestede i det indianske samfunn ved ekteskap.\n_START_SECTION_\nDet f\xc3\xb8derale faktorisystemet\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Jefferson var initiativtaker til de f\xc3\xb8derale faktorisystemet som ble innrettet i 1795. Det bestod av en kombinasjon av lisensierte private pelshandlere og f\xc3\xb8derale handelsfaktorier. Hensikten var \xc3\xa5 lokke bort de amerikanske indianerne fra de britiske og spanske kommersielle og dermed politiske influenser og oppmuntre gode relasjoner med USA samt ved at for billige priser selge gode varer forhindre at private handelsintresser skodde seg p\xc3\xa5 indianerne. Da de Montr\xc3\xa9albaserte handelskompaniene etter 1812 \xc3\xa5rs krig i stor utstreckning kunne forhindres fra \xc3\xa5 bedrive virksomhet p\xc3\xa5 amerikansk territorium, begynte de private intressene \xc3\xa5 virke for at de f\xc3\xb8derale faktoriene skulle legges ned. Senator Thomas Hart Benton var den drivende politiske kraft og n\xc3\xa5dde sitt m\xc3\xa5l i 1822, ved \xc3\xa5 p\xc3\xa5vise de stora kostnader for statsverket som faktorisystemet avstedkom, selv om at det skulle v\xc3\xa6re selvb\xc3\xa6rende.\n_START_SECTION_\nPrivate handelsfaktorier\n_START_PARAGRAPH_\nPrivate handelsfaktorier, handelsstasjoner eller handelsfort var vel utviklet av b\xc3\xa5de Nordvestkompaniet og Hudson's Bay Company. Fra amerikansk side var de fremste eksponentene American Fur Company, Columbia Fur Company og Pratte, Chouteau & Company. Et handelsfort var depot for et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de. Det var beroende av at de indianske \xc2\xabprodusenter\xc2\xbb, det vil si jegerne og fangstmennene, tok med sine pelsverk og huder til fortet. For indianerne fungerte fortet som en \xc2\xabbank\xc2\xbb drr man kunne f\xc3\xa5 kreditt for varer over vinteren som senere ble betalt for p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren med fangstens avkastning. I omr\xc3\xa5der med kraftig konkurranse tjente alkohol ofte som et sjebnesvangert konkurransemiddel.\n_START_SECTION_\nPelshandel som en del av karavanenettet\n_START_PARAGRAPH_\nDa Santa Fe Trail var blitt \xc3\xa5pnet i 1821 oppstod en \xc3\xa5rlig karavanehandel mellom Missouri og New Mexico. Langs Santa Fe Trail og Oregon Trail reiste ikke bare handelskaravaner og nybyggertog, men ogs\xc3\xa5 handelsmenn som kj\xc3\xb8pte opp b\xc3\xb8ffelhuder fra pr\xc3\xa6rieindianerne. Langs Santa Fe Trail ble Bent's Fort bygget b\xc3\xa5de som et handelsfort og som et karavanserai og ogs\xc3\xa5 der kj\xc3\xb8pte man opp b\xc3\xb8ffelhuder.\n_START_SECTION_\nRocky Mountains-systemet\n_START_PARAGRAPH_\nEuro-amerikanske fangstmenn som selv bedrev fangst og dermed omgikk de indianske jegerne var grunnlaget for det som kalles Rocky Mountain system. John Colter var en av de f\xc3\xb8rste hvite trappers p\xc3\xa5 pr\xc3\xa6rien og Manuel Lisa var den f\xc3\xb8rste som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 systematisk organisere denne handels- og produkdjonsform. De m\xc3\xb8ttes imidlertid av stor motstand frade lokale indianerne. Den f\xc3\xb8rste som med framgang gjennomf\xc3\xb8rte denne metode var William Henry Ashley som, til tross for Arikarakrigen, skapte et system som ikke var avhengig av indiansk medvirkning eller faste handelsfort eller stasjoner."