b'\n_START_ARTICLE_\nDe schlesiske trikkene\n_START_PARAGRAPH_\nDe schlesiske trikkene er et polsk sporvognsystem, hvor de f\xc3\xb8rste linjene ble \xc3\xa5pnet i 1894. Det omfatter Katowice, hovedstaden i \xc3\x98vre Schlesien (s\xc3\xb8r i Polen), og tolv andre byer i Det \xc3\xb8vreschlesiske industriomr\xc3\xa5det, en region med 2 millioner innbyggere. Med 96,5 km ensporede og 112,75 km dobbeltsporede linjer (322 km av jernbanespor) er det et av verdens st\xc3\xb8rste trikksystemer. Det drives av selskapet, De schlesiske trikkene (polsk: Tramwaje \xc5\x9al\xc4\x85skie SA, tysk: schlesischen Strassenbahn). Kommuner som f\xc3\xa5r tjenesten, unntatt B\xc4\x99dzin, er andelseier i selskapet._NEWLINE_Sporsystemet forbinder 13 byer og en rekke mindre tettsteder. Viktige knutepunkter er Bytom (tysk Beuthen), Katowice, Chebzie og Zabrze. Selv om omr\xc3\xa5det er tett befolket (ca. 2 millioner innbyggere), g\xc3\xa5r flere linjer gjennom utpreget landlige omgivelser. Pr. juli 2011 omfatter systemet 27 ruter, som betjenes med 236 vogner._NEWLINE_Det er det siste slike systemet i Europa, med noen historisk rullende materiell, mange ensporede linjer som omfatter forsteder og bygder, m\xc3\xb8testasjoner som lar motg\xc3\xa5ende trikk passere, gamle typer semaforer og interessante industrielle og landlige utsikter. Det inspirerer mange trikkentusiaster fra Polen og utlandet \xc3\xa5 dra dit. Systemets mest str\xc3\xa5lende stjerne er linje 38 i Bytom, langs Piekarska gate, med ei klassisk Konstal N vogn med treseter og h\xc3\xa5ndopererte skyved\xc3\xb8rer.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSystemet ble anlagt da dette omr\xc3\xa5det var en del av Det tyske keiserrike. Senere har eierskapet skiftet, avhengig av stormaktenes politikk overfor Polen. Oberschlesien fikk mot slutten av 1800-tallet en stor kull- og st\xc3\xa5lindustri og har hatt det inntil omfattende nedleggelser siden 1990-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nTidlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nSystemets historie begynte i 1894. F\xc3\xb8rste dampsporvognlinje Wielkie Piekary \xe2\x80\x93 Szarlej \xe2\x80\x93 Bytom (tysk: Deutsch Piekar \xe2\x80\x93 Scharley \xe2\x80\x93 Beuthen) ble \xc3\xa5pnet den 27. mai 1894 av et berlinsk selskap \xc3\x98vreschlesiske dampsporvogn (tysk: Oberschlesische Dampfstrassenbahnen AG, kort: ODS). Samme \xc3\xa5ret ble to andre linjer \xc3\xa5pnet: Gliwice \xe2\x80\x93 Zabrze (Gleiwitz \xe2\x80\x93 Hindenburg) og Zabrze \xe2\x80\x93 Ruda \xc5\x9al\xc4\x85ska \xe2\x80\x93 Chorz\xc3\xb3w \xe2\x80\x93 Bytom (Hindenburg \xe2\x80\x93 Ruda \xe2\x80\x93 K\xc3\xb6nigsh\xc3\xbctte \xe2\x80\x93 Beuthen). Hele linjen fra Piekary til Gliwice var 34,5 km lang. Det var 853 158 passasjerer til slutten av det f\xc3\xb8rste operasjons\xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nElektrifisering\n_START_PARAGRAPH_\nDampdrevne sporvogner ble aldri noen suksess. I september begynte elektrifiseringen av nettverket, som da omfattet 75 km. Det ble dermed en av Europas f\xc3\xb8rste mellombytrikker. 7. september 1899 \xc3\xa5pnet et annet selskap, Schlesiske Sm\xc3\xa5baner (tysk: Schesische Kleinbahn AG) sin f\xc3\xb8rste trikklinje, Katowice \xe2\x80\x93 Chorz\xc3\xb3w (Kattowitz \xe2\x80\x93 K\xc3\xb6nigsh\xc3\xbctte). De to selskapene fikk felles styre i 1904._NEWLINE_I 1919 ble Polen gjenopprettet som egen stat, og systemet ble delt mellom de to nabostatene. Trafikken over grensen \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 noen av verdens f\xc3\xa5 grenseoverskridende trikkelinjer \xe2\x80\x93 ble opprettholdt fram til 1937. I denne perioden ble mesteparten av systemet p\xc3\xa5 begge sider av grensen ombygget til standard sporvidde, 1435 mm. I 1939 ble s\xc3\xa5 denne delen av Polen h\xc3\xa6rtatt av det nasjonalsosialistiske Tyskland, og dermed kom hele systemet igjen p\xc3\xa5 tyske hender. F\xc3\xb8rst n\xc3\xa5, under andre verdenskrig, ble trikkelinjene i omr\xc3\xa5det fullt integrert i ett system.\n_START_SECTION_\nSporbredde\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste linjene hadde smalspor (785 mm bredde) og har blitt omgjort til normalspor siden slutten av 1920-tallet. Den f\xc3\xb8rste normalsporlinjen, fra torget i Katowice til Ko\xc5\x9bciuszko-parken, ble bygget i 1912, mens det i 1913 ble dannet normalspor Bytom bysporvogn (tysk: Stadtische Strassenbahn Beuthen), som ble uavhengig til 1945. Den siste smalsporlinjen (nr 12: Chorz\xc3\xb3w Miasto \xe2\x80\x93 Alfreds plass) ble fjernet i 1951.\n_START_SECTION_\nMellomkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEtter f\xc3\xb8rste verdenskrig og schlesiske oppr\xc3\xb8r ble regionen og dens trikksystem oppdelt mellom Polen og Tyskland, og grenseoverskridende linjer ble bygget (den siste ble fjernet i 1937).\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDa Tyskland h\xc3\xa6rtok det meste av Polen ved begynnelsen av andre verdenskrig i 1939, bestemte de tyske myndighetene seg for \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 sammen alle de ulike systemene. Siden da har de forblitt integrert. Enn\xc3\xa5 er det mulig \xc3\xa5 merke de gamle grensene. Det integrerte nummeringssystemet som ble introdusert i 1940 er fremdeles i bruk.\n_START_SECTION_\nEtterkrigsperioden\n_START_PARAGRAPH_\nEtter hvert begynte Tyskland \xc3\xa5 tape terreng, s\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten. I 1944 rykket Sovjetunionen inn i Polen fra \xc3\xb8st. Den 27. januar 1945 ble omr\xc3\xa5det erobret av sovjetiske og polske styrker. Byene og infrastrukturen var forholdsvis intakte. Den 29. januar ble den f\xc3\xb8rste trikkforbindelsen under ny polsk forvaltning mellom Sosnowiec og B\xc4\x99dzin tatt i bruk._NEWLINE_P\xc3\xa5 Jalta-konferansen i februar 1945 vedtok de allierte stormaktene \xc3\xa5 flytte Polen vestover, med en grense mot Tyskland som fulgte Oder-Neisse-linjen. Dermed kom hele sporveissystemet under Polen og fikk sitt n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende navn. I 1945-90 l\xc3\xa5 Polen under sovjetregimet. \xc3\x98stblokklandene satset mye p\xc3\xa5 kollektivtransport. Utbyggingen av Tramwaje \xc5\x9al\xc4\x85skie fortsatte til slutten av 1970-\xc3\xa5rene, da det n\xc3\xa5dde sin st\xc3\xb8rste utstrekning. Deretter ble vedlikeholdet fors\xc3\xb8mt, og denne utviklingen fortsatte etter \xc3\x98stblokkens sammenbrudd. Flere linjer ble oppgitt. Enkelte linjer er midlertidig oppgradert, og en del nytt materiell er innkj\xc3\xb8pt._NEWLINE_Ved slutten av 1970-tallet oppn\xc3\xa5dde nettverket sin maksimale lengde p\xc3\xa5 ca. 235 km. Siden 1986 har lengden v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 rundt 208 km.'