b'\n_START_ARTICLE_\nGlomfjord kraftverk\n_START_SECTION_\nStore planer for industrireisning\n_START_PARAGRAPH_\nStorglomvatnet og Fykan\xc3\xa5ga er et betydelig vassdrag og tidlig ble potensialet i dette vurdert utnyttet. I 1898 kj\xc3\xb8pte lensmannen og kirkesangeren i Mel\xc3\xb8y sammen fallrettighetene i elva. Imidlertid solgte de rettighetene noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter til Ragnar Schj\xc3\xb8lberg i Bod\xc3\xb8 og Ole Wilhelm Lund, henholdsvis forretningsmann og ingeni\xc3\xb8r, som stiftet Glomfjord Aktieselskap. I sitt selskap hadde ogs\xc3\xa5 de svenske investorer. Deres hensikt var \xc3\xa5 bygge en stor kraftstasjon og lage en fabrikk for utvinning av nitrogen. Selskapet ble stiftet i 1912, syv \xc3\xa5r etter at Norsk Hydro ble etablert og denne typen industri var kommet i gang p\xc3\xa5 Notodden og Rjukan. Imidlertid ble Haber-Bosch-prosessen kjent i 1914 og da var ikke lenger dette aktuelt, men innen da var kraftverk i Glomfjord allerede under bygging. Det ble til at staten kj\xc3\xb8pte kraftverket. Samtidig som dette skjedde hadde det blitt etablert et selskap for \xc3\xa5 bygge et smelteverk for sink i Glomfjord, Glomfjord Smelteverk AS. Dermed kunne staten inng\xc3\xa5 avtale om kraftlevering til denne bedriften. Til denne virksomheten leverte Glomfjord kraftverk str\xc3\xb8m fra to aggregater i 1920, og fra 1922 ble en tredje generator satt inn. Frekvensen var p\xc3\xa5 25 Hz (50 Hz var det vanlige). _NEWLINE_Tidlig i mellomkrigstiden var det stor optimisme for at Glomfjord ville utvikle seg til et betydelig industristed p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som Rjukan og andre steder i Norge p\xc3\xa5 denne tiden. Istedenfor fikk  Glomfjord Smelteverk AS store \xc3\xb8konimiske vansker og gikk konkurs. Staten kj\xc3\xb8pte fabrikken og solgte den vidre til et engelsk selskap som hadde til hensikt \xc3\xa5 produsere aluminium. Dette ble heller ikke noen suksess, og kraftbehovet fra Glomfjord kraftverk tilsvarende redusert. _NEWLINE_Under andre verdenskrig s\xc3\xa5 imidlertid den tyske okkupasjonsmakten muligheten for \xc3\xb8kt aluminiumproduksjon og startet utvidelse. Til dette trengtes enda mer energi og Glomfjord kraftverk ble besluttet utvidet med enda tre nye generatorer . Dette arbeidet ble stoppet i 1942 p\xc3\xa5 grunn av Operasjon muskedunder der 12 allierte kommandosoldater lyktes i \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge sentrale deler av anlegget. Soldatene utf\xc3\xb8rte en sabotasjeaksjon mot Glomfjord Kraftverks turbinhall og r\xc3\xb8rgate. Etter aksjonen oppgav okkupasjonsmakten utbyggingen av aluminiumsverket i Glomfjord.\n_START_SECTION_\nKraftproduksjon for Norsk Hydro\n_START_PARAGRAPH_\nEtter krigen ble det til at staten ved NVE fortsatte installeringen av de tre nye generatorene. Det var da besluttet \xc3\xa5 bygge opp et jernverk i Mo i Rana, som ble hetende Norsk Jernverk, og kraftverket skulle overf\xc3\xb8re kraft til dette. _NEWLINE_Noe senere besluttet en imidlertid at jernverket i Mo i Rana skulle f\xc3\xa5 sitt eget kraftverk og dette ble starten p\xc3\xa5 utbyggingen av Nedre R\xc3\xb8ss\xc3\xa5ga. Aluminiumproduksjonen som ikke var noe vellykket prosjekt ble avviklet og Norsk Hydro overtok denne fabrikken og bygde den om til saltpeterproduksjon, senere ammoniakkproduksjon og fullgj\xc3\xb8dsel . _NEWLINE_I 1949 ble produksjonen i  A/S Glomfjord Salpeterfabrikker satt i gang. Med dette ble det kraftproduksjon fra seks generatorer, hver p\xc3\xa5 20 MVA i kraftverket. Denne produksjonen fortsatte helt til Svartisen kraftverk i 1993 kom i produksjon med vann fra Storglomvatnet. Etter dette har det kun v\xc3\xa6rt drift av en av kraftverkets generatorer. Denne ble da bygget om for \xc3\xa5 produsere 50 Hz kraft til overf\xc3\xb8ring i sentralnettet.'