b'\n_START_ARTICLE_\nArbeiderr\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nArbeiderr\xc3\xa5d er organer som under en sosialistisk revolusjon blir valgt blant arbeiderne p\xc3\xa5 en arbeidsplass til \xc3\xa5 fatte beslutninger om hvordan akutte situasjoner skal h\xc3\xa5ndteres, gjerne fungere som streikekomiteer og s\xc3\xb8rge for n\xc3\xb8dvendigheter som matforsyning, transport og lignende i en situasjon hvor det offentlige systemet bryter sammen. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten skulle arbeiderne sikre seg kontroll over arbeidsplassen og dermed over produksjonsmidlene, noe som i neste steg vil gi kontroll over hele samfunnet. Tilsvarende organer for soldater kalles soldatr\xc3\xa5d._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste arbeiderr\xc3\xa5dene oppsto allerede under 1905-revolusjonen i Russland, kalt \xc2\xabR\xc3\xa5d av arbeiderdeputerte\xc2\xbb, men gjenoppstod i februar/mars 1917 i mer faste former under den russiske revolusjonen i Petrograd med Lev Trotskij som leder og drivkraft._NEWLINE_Det ble dannet arbeiderr\xc3\xa5d under novemberrevolusjonen i Tyskland i 1918 og under den spanske borgerkrig 1936\xe2\x80\x931939. Under oppstanden i Ungarn mot Sovjetunionen i 1956 ble det spontant dannet arbeiderr\xc3\xa5d, samt under oppstanden i Polen i 1981._NEWLINE_Andre eksempler p\xc3\xa5 slike danner er Torino i Italia i \xc3\xa5rene 1919\xe2\x80\x931920, i Frankrike i mai-oppr\xc3\xb8ret i 1968, i Chile i 1973 (Cord\xc3\xb3n Industrial) og i Iran i \xc3\xa5rene 1978-1979.\n_START_SECTION_\nArbeider- og soldatr\xc3\xa5d i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge vant id\xc3\xa9en og arbeider- og soldatr\xc3\xa5d en viss oppslutning umiddelbart etter oktoberrevolusjonen i Russland i 1917. Den f\xc3\xb8rste som tok opp tanken var jernarbeideren og fagforeningsmannen Sigurd Simensen ved Thunes mekaniske verksted i Kristiania, som v\xc3\xa5ren 1917 hadde ledet en dyrtidsdemonstrasjon mot Stortinget. 18. desember 1917 samlet han nesten 700 tillitsmenn i Jern- og Metallarbeiderforbundet, som sluttet seg til tanken om \xc3\xa5 opprette arbeiderr\xc3\xa5d. Uavhengig av dette oppfordret Eugene Olaussen p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8te i \xc3\x98vre Eikers Arbeiderparti 26. desember 1917 til \xc3\xa5 starte en r\xc3\xa5dsbevegelse, og snart ble de f\xc3\xb8rste arbeiderr\xc3\xa5dene opprettet i Krokstadelva, Mj\xc3\xb8ndalen og Solbergelva. Jernarbeiderne i Kristiania sluttet seg til id\xc3\xa9en, og over nytt\xc3\xa5r spredte den seg til andre steder i Norge. Ogs\xc3\xa5 soldatr\xc3\xa5d ble opprettet enkelte steder, f\xc3\xb8rst i Trondheim, og i Kristiania ble det opprettet et r\xc3\xa5d med ett medlem fra hver ekserserplass._NEWLINE_Arbeiderr\xc3\xa5det i Kristiania utarbeidet et manifest, \xc2\xabTil Arbeiderne i Norge\xc2\xbb. I manifestet, som peker p\xc3\xa5 hvordan arbeiderklassen i Norge lider under den nylig innf\xc3\xb8rte rasjoneringen, heter det blant annet at \xc2\xabvi st\xc3\xa5r overfor de mest kritiske tider som landet overhoved har gjennemg\xc3\xa5tt. Vi st\xc3\xa5r midt oppe i en levnetsmiddelkrise, som allerede har latt sult og n\xc3\xb8d holde sitt inntog i tusener av arbeiderhjem. [...] Den gjennomf\xc3\xb8rte rasjonering er en klasse-rasjonering, en fattigmannsrasjonering, der lar de rike overklasser uber\xc3\xb8rt. [...] Denne blodige urettferdighet m\xc3\xa5 hos det arbeidende folk utl\xc3\xb8se et enstemmig krav om beslagleggelse av alle levnetsmidler og deres salg til s\xc3\xa5 overkommelige priser at hele befolkningen kan nyte godt av dem.\xc2\xbb Andre krav var blant annet avlysning av milit\xc3\xa6r\xc3\xb8velser, oppl\xc3\xb8sning av n\xc3\xb8ytralitetsvakten, kommunenes rett til \xc3\xa5 ekspropriere boliger og arbeiderrepresentanter i bedriftenes styre._NEWLINE_Arbeiderr\xc3\xa5dene holdt et landsm\xc3\xb8te med 170 fremm\xc3\xb8tte i Kristiania fra 24. til 27. mars 1918, og med taler av Eugene Olaussen, Sigurd Simensen og Martin Tranm\xc3\xa6l. Her ble det utarbeidet et mer detaljert program, og flere krav lagt til, blant annet krav om \xc3\xa5tte timers arbeidsdag. Hvis kravene ikke ble oppfylt, truet r\xc3\xa5dene med generalstreik og milit\xc3\xa6rstreik. En deputasjon fra r\xc3\xa5dene m\xc3\xb8tte statsminister Gunnar Knudsen 2. april 1918. Statsministeren viste seg im\xc3\xb8tekommende, og s\xc3\xb8rget for at det ble utf\xc3\xb8rt forskjellige endringer i bestemmelsene om proviantering. Arbeiderr\xc3\xa5dsrepresentantene var noenlunde forn\xc3\xb8yde, og etter dette m\xc3\xb8tet ble den opphissede stemningen dempet._NEWLINE_I mellomtiden hadde den radikale fl\xc3\xb8yen vunnet makten i Arbeiderpartiet p\xc3\xa5 partiets landsm\xc3\xb8te i Kristiania fra 29. mars til 1. april. Dermed gikk interessen for arbeiderr\xc3\xa5dene tilbake, og etter Amerikaoverenskomsten var dessuten forsyningene til Norge sikret. Det ble f\xc3\xa6rre arbeidskonflikter, og regjeringen og stortinget gikk til en viss grad med p\xc3\xa5 arbeidernes \xc3\xb8nske om \xc3\xa5tte timers arbeidsdag, som ble lovfestet \xc3\xa5ret etter, i 1919._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Arbeiderbevegelsens historie i Norge kom arbeider- og soldatr\xc3\xa5dbevegelsen i Norge \xc2\xabfullstendig overrumplende p\xc3\xa5 den etablerte ledelsen\xc2\xbb av arbeiderbevegelsen. Videre hevdes det at den var \xc2\xabet uttrykk for at den aktivistiske del av arbeiderklassen hadde mistet tilliten til partiets og fagorganisasjonens evne til \xc3\xa5 m\xc3\xa5lb\xc3\xa6re arbeiderklassens interesser\xc2\xbb.'