b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Laub\n_START_SECTION_\nMusikalsk reformator\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i tiden p\xc3\xa5 musikkonservatoriet fikk Laub, blant annet under innflytelse av sin l\xc3\xa6rer Johan Christian Gebauer, som var hans forgjenger som organist ved Hellig\xc3\xa5ndskirken, interesse for gammel musikk. Gebauer hadde dessuten selv kritisert kirkemusikken i den retning som Laub senere tok opp. Han leste dessuten skrifter av Carl Georg Vivigens von Winterfeld og Gottlieb von Tucher om kirkesangens historie._NEWLINE_I perioden 1882-1883 var Laub i Italia, hvor han studerte gammel italiensk musikk, og p\xc3\xa5 en senere reise til Bayern i 1886 opplevde han virkningen av en fornyelse av kirkemusikken. _NEWLINE_Han n\xc3\xa5dde frem til den oppfatning at kirkemusikken burde s\xc3\xb8ke tilbake til sine r\xc3\xb8tter, det vil si til musikken fra f\xc3\xb8r \xc3\xa5r 1600. Siden da hadde man f\xc3\xb8rst fra reformasjonstiden overtatt koraler uten rytme og med et slepende tempo, og siden den romansepregede salmetone, som hadde vunnet innpass f\xc3\xb8rst med H.O.C. Zincks og C.E.F. Weyses koralb\xc3\xb8ker fra hhv. 1801 og 1839 og senere med A.P. Berggreens koralbok fra 1853. _NEWLINE_Han offentliggjorde sine tanker i 1887 i boken Musik og kirke og fulgte den opp med en lang rekke komposisjoner som omsatte de fremf\xc3\xb8rte teorier i praksis. Hans tanker reiste en voldsom offentlig debatt, hvor hans reformarbeid ble utsatt for sterk kritikk fra fremtredende personer i musikklivet, men hvor han dog ogs\xc3\xa5 fikk st\xc3\xb8tte fra andre, blant hvilke kan nevnes P.E. Lange-M\xc3\xbcller og Carl Nielsen. _NEWLINE_Hans koralbok fra 1918 med mange av hans komposisjoner er kronen p\xc3\xa5 hans verk p\xc3\xa5 dette omr\xc3\xa5de, og han rundet det hele av i 1918 med boken Musik og kirke, som er hans musikkteoretiske testamente._NEWLINE_Han gjennomf\xc3\xb8rte en tilsvarende rekonstruksjon for en del av de gamle danske folkeviser, som han i 1893 skrev en artikkel om i tidsskriftet Dania med titten \xc2\xabVore folkemelodiers oprindelse\xc2\xbb. Melodisamlingen Danske folkeviser med gamle melodier I-II, 1899 og 1904, inneholder hans kompositoriske oppf\xc3\xb8lgning p\xc3\xa5 hans \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 f\xc3\xb8re dem tilbake til en mer opprinnelig skikkelse._NEWLINE_Laub fant dessuten \xe2\x80\x93 is\xc3\xa6r i sine senere \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 tid til \xc3\xa5 komponere melodier til en rekke danske sanger.\n_START_SECTION_\nKjente salme- og sangmelodier\n_START_PARAGRAPH_\nTh. Laub har dessuten komponert kvarters- og timeslagene til r\xc3\xa5dhusklokkene p\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavn r\xc3\xa5dhus.'