b'\n_START_ARTICLE_\nSkorpionfluer\n_START_SECTION_\nLiv og utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nSkorpionfluer lever av forskjellig organisk materiale, som d\xc3\xb8de insekter, plantesaft og nektar. Dette er ikke en \xc2\xabekte\xc2\xbb flue, selv om navnet sier s\xc3\xa5. De \xc2\xabekte\xc2\xbb fluene er alle plassert i ordenen Diptera._NEWLINE_Skorpionfluer liker seg best p\xc3\xa5 litt skyggefulle steder. Hanner og hunner finner hverandre ved lukt (kj\xc3\xb8nnsferomoner). Hannen har ofte med en \xc2\xabbryllupsgave\xc2\xbb til hunnen, for kunne f\xc3\xa5 parre seg med henne. Er ikke gaven bra nok blir han avvist, men da kan det likes\xc3\xa5 godt hende at han \xc2\xabtar henne med makt\xc2\xbb. Eggene legges i jorden. _NEWLINE_Skorpionfluer gjennomg\xc3\xa5r en fullstendig forvandling. Larvene, som ikke er helt ulik enkelte sommerfugllarver, m\xc3\xa5 gjennom et puppestadium, der gjennomgripende forandringer av kroppsbygningen skjer. Puppen ligger nede i vegetasjonen eller like under jordoverflaten.\n_START_SECTION_\nEgentlige skorpionfluer\n_START_PARAGRAPH_\nDe egentlige skorpionfluene (Panorpidae). Kroppen er langstrakt, for det meste gul, med noe svart, hos de tre norske artene i denne familien. Vingene, med et vingespenn p\xc3\xa5 25-30 mm., har sorte flekker, men dette kan ogs\xc3\xa5 mangle. Hannen, har et oppb\xc3\xb8yd og stort r\xc3\xb8dfarget kj\xc3\xb8nnsapparat. Dette kan ligne p\xc3\xa5 en skorpionhale, og herav kommer det norske navnet. Hunnene har ikke en slik \xc2\xabhale\xc2\xbb, men en spiss (eggleggningsr\xc3\xb8r) avslutning av bakkroppen. Skorpionfluene finner en lettest p\xc3\xa5 litt skyggefulle plasser i utkanten av en skog eller lignende. Gjerne der det er frodig urterik vegetasjon.\n_START_SECTION_\nSn\xc3\xb8skorpionfluer\n_START_PARAGRAPH_\nSn\xc3\xb8skorpionfluene (Boreidae) er vingel\xc3\xb8se arter. De mangler \xc2\xabskorpionhalen\xc2\xbb og navnet er derfor egentlig misvisende. \xc2\xabSn\xc3\xb8nebbfluer\xc2\xbb er nok et mer riktig navn. De er \xc2\xabaktive\xc2\xbb om vinteren og legger egg i l\xc3\xb8pet av vinteren (!). [H\xc3\xa5gvar, 2001]. De har larvestadiet sitt om sommeren, helt omvent av det som er vanlig for insektene. De voksne individene er ikke uvanlig i mose, gjerne i skogen, fra sensommeren og helt til forsommeren \xc3\xa5ret etter. P\xc3\xa5 milde vinterdager er de ofte oppe p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8en, der de er lett \xc3\xa5 oppdage, ettersom de er m\xc3\xb8rk brunsorte av farge.'