b'\n_START_ARTICLE_\nAdam Egede-Nissen\n_START_SECTION_\nLiv og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nEgede-Nissen var f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden \xc3\x98vre Rinnan i Frol ved Levanger og begynte \xc3\xa5 studere filologi samtidig som han jobbet i postvesenet. I 1897 ble han postmester i Vard\xc3\xb8, og i 1900 ble han valgt inn p\xc3\xa5 Stortinget for Venstre, der var en talsperson for venstrefl\xc3\xb8yen i partiet. Som bosatt i Vard\xc3\xb8 hadde han ogs\xc3\xa5 en del kontakt med Russland, og han var en av de f\xc3\xb8rste nordmennene som kom i kontakt med den fremvoksende russiske kommunistiske bevegelsen.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabVard\xc3\xb8saken\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1902 trykking og smugling av revolusjon\xc3\xa6r litteratur over grensa. I 1906 gjennomf\xc3\xb8rte politiet en razzia i Vard\xc3\xb8 p\xc3\xa5 oppfordring fra Justisdepartementet. Mengder russiske skrifter ble beslaglagt i trykkeriet til avisa Finnmarken og virksomheten med \xc3\xa5 trykke politiske skrifter som angrep keiserstyret i Russland ble forbudt. Saken ble kjent som \xc2\xabVard\xc3\xb8saken\xc2\xbb, og ble debattert b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Stortinget og avisene. Egede Nissen saks\xc3\xb8kte staten for brudd p\xc3\xa5 loven om \xc3\xa5ndsfrihet og vant til slutt._NEWLINE_I 1906 sto han ogs\xc3\xa5 i spissen for grunnleggelsen av den radikale gruvearbeiderforeningen Nordens Klippe.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at Arbeiderpartiet ved valget i 1903 fikk sine f\xc3\xb8rste valgte representanter forlot han Venstre og sluttet seg i 1905 til Arbeiderpartiets gruppe, der han skulle bli v\xc3\xa6rende til han takket nei til gjenvalg i 1912, da han \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r hadde f\xc3\xa5tt stillingen som postmester i Stavanger.  Egede-Nissen markerte seg blant annet med radikale forslag om n\xc3\xb8ytralitet og fullstendig avv\xc3\xa6pning av forsvaret, under debatten om H\xc3\xa6rordningen av 1910 i stortinget i august 1909._NEWLINE_I 1913 ble Egede-Nissen innvalgt i bystyret i Stavanger, og i 1916 ble han valgt til ordf\xc3\xb8rer,  et verv han beholdt til 1919. Ordf\xc3\xb8rerperioden var imidlertid ikke problemfri, blant annet ble han b\xc3\xb8telagt for sin ledende rolle i generalstreiken som ble avholdt til st\xc3\xb8tte for den russiske revolusjon i 1919. En periode var han ogs\xc3\xa5 formann for Stavanger Orkesterforening. I 1918 ble han valgt inn i Arbeiderpartiets ledelse, og i 1921 ble han p\xc3\xa5 nytt valgt inn p\xc3\xa5 Stortinget. I 1918 dro han ogs\xc3\xa5 til Russland, der han m\xc3\xb8tte Lenin og ogs\xc3\xa5 deltok p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8te for \xc3\xa5 legge grunnen for opprettelsen av Komintern. Ved partisplittelsen i 1923 fulgte Egede-Nissen mindretallet og ble medlem av NKP.  Motstanden mot Peder Furubotn og hans venstre-linje \xe2\x80\x93 Egede-Nissen var for eksempel en av to som stemte mot hans kandidatur som partisekret\xc3\xa6r p\xc3\xa5 stiftelseslandsm\xc3\xb8tet \xe2\x80\x93 bidro imidlertid at han ble skj\xc3\xb8vet ut i periferien i partiet. Han skulle for \xc3\xb8vrig i 1945 bli den eneste i partiledelsen som gikk mot Furubotns kandidatur som partisekret\xc3\xa6r._NEWLINE_I 1933 flyttet han til B\xc3\xa6rum, og i 1934 ble han p\xc3\xa5 en landskonferanse valgt til formann i NKP. Bakgrunnen for dette var delvis skuffelse over valgresultatet ved Stortingsvalget i 1933 og delvis behovet for en leder med stor autoritet i et parti som var preget av spenninger mellom to fl\xc3\xb8yer. I 1935 reiste han p\xc3\xa5 Kominterns 7. kongress, og i 1937 ble han \xc3\xa6resmedlem av Sovjetunionens Venner. NKP var imidlertid p\xc3\xa5 denne tiden et sv\xc3\xa6rt svekket parti, og ble stadig svakere under Egede-Nissens ledelse. I motsetning til hva som hadde v\xc3\xa6rt tilfellet med Christopher Hornsruds regjering i 1928, valgte NKP \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte Johan Nygaardsvolds regjering da den tiltr\xc3\xa5dte i 1935, og ved valget i 1936 stilte partiet bare lister i Bergen, uten \xc3\xa5 bli valgt._NEWLINE_Han var formann for Sovjetunionens Venner 1933-1935._NEWLINE_P\xc3\xa5 NKPs landsm\xc3\xb8te i 1946 ble Egede-Nissen erstattet av Emil L\xc3\xb8vlien, samtidig som han ble gjort til \xc3\xa6resmedlem av partiet. I forbindelse med striden mot Furubotn i 1949 sto han p\xc3\xa5 L\xc3\xb8vliens side, dog uten at han spilte noen spesielt stor rolle lenger.\n_START_SECTION_\nFamilie\n_START_PARAGRAPH_\nAdam Egede-Nissen var gift med Georga \xc2\xabGoggi\xc2\xbb Wilhelma, f\xc3\xb8dt Ellertsen, og hadde 11 barn. Flere av barna ble kjente skuespillere; s\xc3\xb8strene Ada Kramm, Gerd Grieg, Aud Richter, Lill Egede-Nissen og G\xc3\xb8ril Havrevold og br\xc3\xb8drene Oscar Egede-Nissen og Stig Egede-Nissen. Adam Egede Nissen d\xc3\xb8de i 1953, 84 \xc3\xa5r gammel.'