b'\n_START_ARTICLE_\nSaltdal\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet g\xc3\xa5r en glimmerskifer-marmorformasjon fra Skjerstad og \xc3\xb8stover gjennom Saltdalen. Bergartene best\xc3\xa5r videre av glimmerskifer og glinsende og sort skifer. Mange steder der elvene g\xc3\xa5r ned i fjorden er det marmor og kalkstein. \xc3\x98st for hoveddalen forekommer gneis og sandstenlignende glimmerskifer og kvartsskifer. S\xc3\xb8r for Junkerdalen og p\xc3\xa5 begge sider av L\xc3\xb8nsdalen er det granitt. Et spesiell fenomen er alle de underjordiske elver, som har blitt dannet gjennom kalk og marmorformasjonene, mest kjente er Russ\xc3\xa5grotta der elva Russ\xc3\xa5ga har sitt l\xc3\xb8p.\n_START_SECTION_\nTidlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nSaltdalen er rikt p\xc3\xa5 kulturminner med stort mangfold som spenner over et langt tidsrom. Kulturminner viser ulike etniske gruppers utnytting av fjell, vann, elver og dalomr\xc3\xa5der, og her er grenseomr\xc3\xa5der mellom tradisjonell samisk og ekspanderende norsk kultur. P\xc3\xa5 flere g\xc3\xa5rder i Saltdalen, Evenesdalen og Junkerdalen er det gamle kulturminner som bruer, sagbruk, kverner og m\xc3\xb8ller. Det er ogs\xc3\xa5 spor etter tj\xc3\xa6rebrenning og t\xc3\xb8mmerfl\xc3\xb8ting._NEWLINE_Arkeologiske unders\xc3\xb8kelser beskrevet p\xc3\xa5 slutten av 1950-tallet oppsummerer at det er funnet boplasser i Saltdal fra yngre steinalder, n\xc3\xa6rmere bestemt p\xc3\xa5 Vassboten og Storjord. P\xc3\xa5 begge stedene har en funnet beinknusere og brynestein. P\xc3\xa5 Storjord er det i tillegg funnet ildsted, fiskes\xc3\xb8k, en pimpstein, en \xc3\xb8ks av gr\xc3\xb8nn skifer, en kniv og en spydspiss av skifer. I L\xc3\xb8nsdalen, s\xc3\xb8r for Heimervatnet, ble det i 1931 funnet del av en ski._NEWLINE_P\xc3\xa5 Langset, ute ved Saltdalsfjorden, er det to gravhauger fra jernalderen. Dessuten er det funnet flere langhauger p\xc3\xa5 Saksenvik, ogs\xc3\xa5 fra jernalderen._NEWLINE_Fra middelalderen er det p\xc3\xa5 Sets\xc3\xa5 mange spor etter kvernsteinsbrudd, det samme har en rester etter p\xc3\xa5 Sets\xc3\xa5._NEWLINE_P\xc3\xa5 Saltnes, \xc3\xb8st for Saltdalselvas utl\xc3\xb8p, ble den f\xc3\xb8rste kirke i Saltdalen bygget i 1651, denne ble revet i 1776 da en ny kirke ble reist. Kirken som ble oppf\xc3\xb8rt i 1776 ble i 1865 flyttet til Sk\xc3\xa5nland i Trondenes._NEWLINE_P\xc3\xa5 Skansen, som n\xc3\xa5 er et st\xc3\xb8rre boligfelt \xc3\xb8st for selve Rognan sentrum, er det funnet rester etter et festningsanlegg, som skal v\xc3\xa6re anlagt av Preben von Ahnen p\xc3\xa5 midten av 1600-tallet._NEWLINE_Fra Samisk jernalder er det funnet fangstgraver for villrein ved Vensmoen. Videre er det p\xc3\xa5 Trettnes et stykke ovenfor Kjem\xc3\xa5gas utl\xc3\xb8p i Saltdalselva funnet fallgraver for villreinsfangst, det samme har en funnet mellom Storjord og Stornes. Av samiske offersteiner er de tre steinene ved St\xc3\xb8di stasjon godt kjent. Det er ogs\xc3\xa5 en samisk offerplass, formet som en ringmur med diameter 4-5 meter mellom Nordre Bj\xc3\xb8ll\xc3\xa5vatnet og S\xc3\xb8re Bj\xc3\xb8ll\xc3\xa5vatnet.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rder i Saltdal\n_START_PARAGRAPH_\nSets\xc3\xa5 beskrives av geolog og kulturgeograf Amund Helland (1846-1918) som en av de eldste g\xc3\xa5rdene i Saltdalen. For \xc3\xb8vrig utf\xc3\xb8rte Helland en stor geografiske beskrivelse av Norge p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet. I erkebiskop Aslak Bolts jordebok fra 1430 nevnes Sets\xc3\xa5 som en g\xc3\xa5rd tilh\xc3\xb8rende erkebispestolen i Trondheim, som ogs\xc3\xa5 hadde eierandel i kvernsteinsbruddet der. Herfra ble det tatt ut kvernsteiner for hele Nordland. Etter tradisjonell oppfatning stod det f\xc3\xb8rste huset med vinduer p\xc3\xa5 Sets\xc3\xa5. I gammel tid var det vanlig med kveitsj\xc3\xa5, det vil si at mavesekken til fisken kveite ble renset og spent opp p\xc3\xa5 en ramme og brukt istedenfor vindusglass._NEWLINE_Sundby var i gammel tid den st\xc3\xb8rste og mest betydningsfulle g\xc3\xa5rd i Saltdalen. Det ble holdt ting p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, den fikk den f\xc3\xb8rste vanndrevne sag og det var her poteter ble dyrket f\xc3\xb8rste gang i Saltdal._NEWLINE_Andre g\xc3\xa5rder som er nevne i Aslak Bolts jordebok er Drageid, Saksenvik, Os, Nesby, Medby, Fiskv\xc3\xa5g og Langv\xc3\xa5g. At disse g\xc3\xa5rdene tilh\xc3\xb8rer kirken vil si at de er drevet av leilendinger eller bygslingsmenn. Etter reformasjonen ble g\xc3\xa5rdene lagt under kronen (kongen). I \xc3\xa5rene 1793 til rundt 1815 ble g\xc3\xa5rdene solgt til bygslingsmennene._NEWLINE_Lensregnskapen fra 1567 viser at det i Saltdalen var totalt 35 g\xc3\xa5rdbrukere fordelt p\xc3\xa5 18 g\xc3\xa5rder. Liv Krane har i sin artikkel i Saltdalsboka 1994 antatt at det kunne ha v\xc3\xa6rt 6-7 personer p\xc3\xa5 hver g\xc3\xa5rd, og da kan hele Saltdalens befolkning estimeres til 250 personer.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rden Fiskev\xc3\xa5g\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rden Fiskev\xc3\xa5g ved Fiskv\xc3\xa5gvannet, rundt 1 kilometer fra fjordbotnen, m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt ganske stor etter nord-norske forhold. Landskylden som g\xc3\xa5rden betalte i 1386 var p\xc3\xa5 6 v\xc3\xa5ger og 2 pund. (I t\xc3\xb8rrfisk vil dette si ca. 120\xc2\xa0kg.) G\xc3\xa5rden strakk seg helt fra H\xc3\xb8yarfall ned til fjorden, alt det som i dag er Rognan-sentrum og Skansen, i \xc3\xb8st strakk den seg til Saltdalselva ved Saltnes. Lensregnskapen fra 1612 nevner to brukere p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, nemlig Skipper Oluff Johannesen og Morten Christensen.  Morten Christensen er Saltdalens f\xc3\xb8rste prest og kalles \xc2\xabherr Morten\xc2\xbb, sannsynligvis er han dansk. P\xc3\xa5 denne tiden hadde Saltdal egentlig felles prest med Skjerstad, men dette var en upraktisk ordning fordi presten skulle roes over fjorden til s\xc3\xb8ndagspreken \xc3\xa9n gang i m\xc3\xa5neden. Denne presten betale skatter og avgifter for \xc3\xa5 bo p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden til presten i Bod\xc3\xb8 som har rettighetene. Da denne presten d\xc3\xb8r rundt 1646, \xc3\xb8nsker saltdalingene seg b\xc3\xa5de prest og egen kirke. Dette blir innvilget og det blir bestemt at ogs\xc3\xa5 den nye presten skal bo p\xc3\xa5 Fiskev\xc3\xa5g. For \xc3\xa5 spe p\xc3\xa5 prestens beskjedne inntekt forpliktet allmuen seg til \xc3\xa5 betale s\xc3\xa5kalt juleskjenk. Denne best\xc3\xa5r av et kj\xc3\xb8ttl\xc3\xa5r og 8-12 lys annethvert \xc3\xa5r fra hver mann, samt 32 shilling hvert \xc3\xa5r._NEWLINE_Liv Krane skriver i sin artikkel i Saltdalsboka 1994 at p\xc3\xa5 denne tiden var hele det som i dag er Rognan-sentrum en utmark for Fiskev\xc3\xa5g g\xc3\xa5rden, og at det neppe bodde noen mennesker ut mot fjordbotnen. Imidlertid mener hun at det er sannsynlig at det p\xc3\xa5 denne tiden var en rekke buer og naust langs Rognan-fj\xc3\xa6ra, dette fordi fjorden var hovedferdsels\xc3\xa5ren. I buene og naustene arbeidet folk med b\xc3\xa5tene og overnattet n\xc3\xa5r det falt seg slik._NEWLINE_Ved Fiskv\xc3\xa5gvatn, n\xc3\xb8yaktig \xc3\xa9n kilometer fra havet, var det i tidligere tider forbindelse til havet. Helland nevner at eldre folk sa at en kunne ro fra havet og opp til dette vannet. Det sies at det var en dyp renne inntil fjellet som var farbar med b\xc3\xa5t, men at et mektig jordskred fylte rennen. Mens rennen var farbar var det jektehavn her, noe som har gitt navn til Store og Lille J\xc3\xa6gtbakken. Imidlertid viser nyere forsking utf\xc3\xb8rt ved Universitetet i Troms\xc3\xb8, at det neppe har v\xc3\xa6rt forbindelsen mellom Fiskv\xc3\xa5gvannet og havet siden vikingtiden, alts\xc3\xa5 rundt \xc3\xa5r 1000._NEWLINE_Jektefart var transport fra Nord-Norge til Bergen med t\xc3\xb8rrfisk, i retur fikk bygdene  ettertraktede varer som var  umulig \xc3\xa5 produsere i Nord-Norge, eller for eksempel korn som det ikke ble produsert tilstrekkelig av. Denne transporten  var organisert som s\xc3\xa5kalte bygdefar, det vil si at \xc3\xa9n jekt foretar transporten p\xc3\xa5 vegne av en hel bygd. Den f\xc3\xb8rste sikre opplysning om en bygdefarordning i Salten har en fra Saltdalen i 1666._NEWLINE_Bygningene p\xc3\xa5 Fiskev\xc3\xa5g ble etterhvert i d\xc3\xa5rlig stand og prestene som bor der p\xc3\xa5 1600- og 1700-tallet klager stadig over trange k\xc3\xa5r. Dette endrer seg n\xc3\xa5r Saltdal blir eget kirkesogn i 1770. Fiskev\xc3\xa5g blir n\xc3\xa5 etablert som presteg\xc3\xa5rd, og i 1829 blir en ny hovedbygning satt opp. Bygningen settes opp i t\xc3\xb8mmer, og snekker, maler og murermester blir l\xc3\xb8nnet for arbeidet, mens resten utf\xc3\xb8res som pliktarbeid av bygdens folk. I 1885 er denne bygningen for liten og en ny og st\xc3\xb8rre bygning blir f\xc3\xb8rt opp. Den gamle bygningen blir solgt til baker O. Sp\xc3\xb8rck for 800 kroner og han bygger denne opp som hotell p\xc3\xa5 Rognan. Dette hotellet brant imidlertid ned etter noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r, mens den nye presteg\xc3\xa5rdsbygningen fremdeles er bolig for presten i Saltdal. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1800-tallet har Fiskev\xc3\xa5g hele ni husmannsplasser.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rden Saltnes\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til g\xc3\xa5rden Fiskev\xc3\xa5g var Saltnes p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av Saltdalselva ut mot fjorden den andre storg\xc3\xa5rden i Saltdal. Opprinnelig navn p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden kan ha v\xc3\xa6rt Saltptarnes, der det f\xc3\xb8rste ledde i ordet er et elvenavn. Ikke mye er kjent om g\xc3\xa5rden, men i skattemanntallet for 1557 er den omtalt for f\xc3\xb8rste gang. Det nevnes flere brukere og eiere etter dette \xc3\xa5rstallet. I 1724 omtales for f\xc3\xb8rste gang Abel Abelsen M\xc3\xb8rch p\xc3\xa5 Saltnes, hans slekt skal komme til \xc3\xa5 residere p\xc3\xa5 Saltnes i mer enn 150 \xc3\xa5r. M\xc3\xb8rch er f\xc3\xb8dt i Bremen i Tyskland rundt 1680 og han bodde noen \xc3\xa5r som kj\xc3\xb8pmann i Bergen. I 1706 tar han borgerskap i Bergen, han blir gift to ganger, siste gang med Gjertrud Omsen. Hennes far i Bergen er blitt eier av Saltnes etter \xc3\xa5 ha tatt utlegg i g\xc3\xa5rden i 1720. Parret bosetter seg p\xc3\xa5 Saltnes hvor de f\xc3\xa5r 10 barn, en kilde sier at ni av disse vokser opp. Abel Abelsen M\xc3\xb8rch d\xc3\xb8r i 1730 og Gjertrud blir sittende alene med ansvar for barna, g\xc3\xa5rdsdriften og handelsvirksomheten som hennes mann har etablert. Den yngste datteren het Margrethe Elisabeth M\xc3\xb8rch og var f\xc3\xb8dt i 1729, hun gifter seg med en av s\xc3\xb8nnene til Elling Kristoffersen fra g\xc3\xa5rden Fiskev\xc3\xa5g. Elling Kristoffersens mor var medlem av Benkestokslekten fra Mel\xc3\xb8y, denne familien hadde mange forgreninger ut til handelsstedene i Nordland, og fikk stor betydning for \xc3\xb8konomisk og kulturell utvikling._NEWLINE_Margrethe Elisabeth M\xc3\xb8rch ble alts\xc3\xa5 gift med Jens Ellingsen fra Fiskev\xc3\xa5g i 175, han kj\xc3\xb8per g\xc3\xa5rden og f\xc3\xa5r skj\xc3\xb8tet den 2. august 1751. Margrete M\xc3\xb8rch er da 22 \xc3\xa5r og Jens Ellingsen 29 \xc3\xa5r. I l\xc3\xb8pet av de neste 24 \xc3\xa5rene f\xc3\xa5r de 12 barn hvorav ni vokser opp. Med Jens Ellingsen som handelsmann blir Fiskev\xc3\xa5g en av de store handelsstedene i Salten. Jens Ellingsen driver ogs\xc3\xa5 jektebruk samme med sin bror, og de har to jekter som de seiler til Bergen med. Alle s\xc3\xb8nnene ble oppsittere og skippere p\xc3\xa5 handelssteder rundt omkring i Nordland p\xc3\xa5 steder som Sortland, R\xc3\xb8svik, L\xc3\xb8dingen, Steigen (Skagstad), Skrova og Borge. De to d\xc3\xb8trene giftes inn p\xc3\xa5 handelsstedene i Gims\xc3\xb8ysand og Inndyr._NEWLINE_Ellingsene blir skippere p\xc3\xa5 Saltnes i flere generasjoner. Med seg til Bergen har de fisk, tran og rogn, n\xc3\xa5r de reiser tilbake har de med seg varer, gjerne importert fra utlandet. Skipperne ble velholdne og g\xc3\xa5rder som Saltnes og Fiskev\xc3\xa5g fikk stor innflytelse \xc3\xb8konomisk og kulturelt. Skipperne kunne legge seg til en egen livsstil med store hus med m\xc3\xb8bler og innbo som ellers bare var vanlig i byene. De var gjerne de f\xc3\xb8rste til \xc3\xa5 ta i bruk nye ting som kaffe og te, og de kunne kle seg etter skiftende moter. Slik kunne moter og samv\xc3\xa6rsformer som var vanlige i Europa finne veien til sm\xc3\xa5 steder nordp\xc3\xa5._NEWLINE_Johan Ellingsen var den yngste av s\xc3\xb8sknene, han overtok Saltnes og drev en stor husholdning med mange tjenere, og hadde ikke mindre enn seks drenger p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden. Saltnes var i tillegg b\xc3\xa5de kirkested og handelssted. Etter 1814 kom en ny tid, og formene for handel og omsetning endret seg. Skipperne gikk over til \xc3\xa5 kun v\xc3\xa6re handelsmenn og redere. P\xc3\xa5 1830-tallet begynte mange handelsmenn \xc3\xa5 sende varene sine til Troms\xc3\xb8, istedenfor Bergen. Mange skippere hadde stor gjeld i Bergen, og fra midten av 1800-tallet begynte bergenskj\xc3\xb8pmennene \xc3\xa5 ta store renter for denne. Handelsmannen p\xc3\xa5 Saltnes tok initiativ til den f\xc3\xb8rste banken i Saltdal, og han var b\xc3\xa5de formann og kasserer i denne. \xc3\x98konomisk problemer og konkurs, samt mislighold i banken f\xc3\xb8rte til at den siste handelsmannen p\xc3\xa5 Saltnes m\xc3\xa5tte sone fem \xc3\xa5rs straffearbeid i Trondheim. Hans kone og barn dro s\xc3\xb8rover, og de kom aldri mer tilbake. G\xc3\xa5rden er i dag del av Saltdal bygdetun.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdene oppover i Saltdalen\n_START_PARAGRAPH_\nOppover i Saltdalen mot s\xc3\xb8r ligger de st\xc3\xb8rste g\xc3\xa5rdene, som ogs\xc3\xa5 sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re de eldste. Disse heter Nestby, Medby og Sundby, der Nestby er den nordligst, og Sundby ligger lengst mot s\xc3\xb8r. \xc2\xabBy\xc2\xbb betegner en st\xc3\xb8rre g\xc3\xa5rd med flere oppsittere. Lenger opp i dalen ligger de gamle g\xc3\xa5rdene Pothus og Evensg\xc3\xa5rd der sidedalen Evenesdal begynner. Disse var tidligere de \xc3\xb8verste g\xc3\xa5rdene i Saltdal. Enda lenger opp ligger R\xc3\xb8kland, Lilleallmenningen og Storallmenningen, som senere ble de \xc3\xb8verste g\xc3\xa5rdene. S\xc3\xb8r for disse begynner allmenningsskogen som strekker seg kilometervis oppover dalen og videre oppover L\xc3\xb8nsdalen og Junkerdalen._NEWLINE_De nyere g\xc3\xa5rdene lenger opp i dalen ble opprettet av rydningsmenn p\xc3\xa5 midten av 1850-tallet, og disse har navn som ender p\xc3\xa5 \xc2\xabnes\xc2\xbb. Disse g\xc3\xa5rdene er Bleiknes, Langnes, Tr\xc3\xa6tnes, Berghulnes, Christen Dalnes, Nystadnes, Mastnes og Stornes. Ved Storjord renner L\xc3\xb8nselva og Junkerdalselva sammen og danner Saltdalselva. Saltdalen deler seg ogs\xc3\xa5 her, mot \xc3\xb8st g\xc3\xa5r Junkerdalen og mot s\xc3\xb8r L\xc3\xb8nsdalen. I Junkerdalen har det v\xc3\xa6rt samisk bosetning i lang tider og norsk bosetning f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 1800-tallet. I gamle dager f\xc3\xb8r det ble anlagt vei over Saltfjellet var ikke L\xc3\xb8nsdal noen mye brukt vei over til Rana. Istedenfor fulgte folk telefonledningen gjennom Bj\xc3\xb8l\xc3\xa5dalen lenger vest._NEWLINE_Junkerdalen har for\xc3\xb8vrig f\xc3\xa5tt navn etter junkeren Preben von Ahnen som p\xc3\xa5 oppdrag fra Danskekongen utf\xc3\xb8rte et hevntokt inn i Sverige for \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge s\xc3\xb8lvgruvene i Nasa. Dette felttoget ble utf\xc3\xb8rt med en tropp p\xc3\xa5 rundt 100 mann, de fleste fra Saltdal, som gikk gjennom dalen og over svenskegrensen mot Silbojocki i midten av august 1659.\n_START_SECTION_\nRognan og dets utvikling som bygdesenter\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1600-tallet var det som i dag er Rognan sentrum en del av utmarken til g\xc3\xa5rden Fiskev\xc3\xa5g. Innbyggertallet i Saltdal var lavt, og det var sannsynligvis ingen som bodde ut mot fjorden. Helt ut mot stranden l\xc3\xa5 det antageligvis naust og boder der folkene oppe i bygda hadde sine b\xc3\xa5ter og utstyr. I buene og naustene arbeidet folk med b\xc3\xa5tene og overnattet n\xc3\xa5r det falt seg slik. Sentrum i bygda er i lang tid sannsynligvis Fiskev\xc3\xa5g og Saltnes der skipperne kommer med sine varer fra Bergen, som nevnt over i avsnittene om disse g\xc3\xa5rdene._NEWLINE_Presten og botanikeren S\xc3\xb8ren Christian Sommerfelt utga i 1827 Physisk-oeconomisk beskrivelse over Saltdalen og her er en utf\xc3\xb8rlig beskrivelse av Rognan. Han skriver at stedet har utviklet seg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et sted der noen husmenn og gjestgivere bor fast. I tillegg har de fleste i Saltdal et naust eller en bod p\xc3\xa5 Rognan. Hit reiser folk oppe fra bygda for \xc3\xa5 hente sine fiskevarer eller for selge trevarer til fremmede. Sommerfelt beskriver at folk ikke bare reiser ned til Rognan for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re n\xc3\xb8dvendige \xc3\xa6render, men ogs\xc3\xa5 for \xc3\xa5 svire. \xe2\x80\x93 Foruten fyll blir det ogs\xc3\xa5 en del spetakkel, sier Sommerfelt , og ikke bare husbonden, men tjenestefolk og barn drar nedover. Han beklager seg over denne skikken, men sier at dette er noe folk helt fra ungdomstiden er blitt vant med, s\xc3\xa5 dette er en vane som er vanskelig \xc3\xa5 endre. Brennevinet er billig og selges over alt, og som Sommerfelt sier: \xe2\x80\x93  m\xc3\xb8drene synes det er for hardt \xc3\xa5 nekte sm\xc3\xa5gutter en slik nektar. Sommerfelt h\xc3\xa5per at det skal v\xc3\xa6re mulig \xc3\xa5 kunne innskrenke bruken om folk f\xc3\xa5r smaken p\xc3\xa5 noen annet og mindre skadelig, og han h\xc3\xa5per at kaffe kan fylle brennevinets plass._NEWLINE_Helland beskriver Rognan p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet, han nevner de mange sm\xc3\xa5 t\xc3\xb8mmerstuer som folkene lenger opp i dalen bruker til \xc3\xa5 sove over til kirkepreken p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ndag, eller ofte over til mandag. Folk oppe i dalen hadde lang kirkevei, det var dessuten vanlig \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re innkj\xc3\xb8p hos handelsmennene p\xc3\xa5 l\xc3\xb8rdag. L\xc3\xb8rdag er som en fridag i Saltdalen, og folk sier at de er \xc2\xabrognankledd\xc2\xbb, og mener da det samme som \xc2\xabs\xc3\xb8ndagskledd\xc2\xbb andre steder. I 1840-\xc3\xa5rene ble det etablert fast handel p\xc3\xa5 Rognan. De som \xc3\xa5pnet handelsboder fors\xc3\xb8ke p\xc3\xa5 forskjellig vis \xc3\xa5 samle kunder, og det oppstod en skikk med \xc3\xa5 la det st\xc3\xa5 en dunk med tobakk p\xc3\xa5 disken, fra denne kunne alle f\xc3\xa5 tobakk i pipene sine gratis._NEWLINE_Fra slutten av 1800-tallet var det post\xc3\xa5pneri, dampskipskai, telegrafstasjon og rikstelefon, samt bank p\xc3\xa5 Rognan. Det bodde handelsfolk, h\xc3\xa5ndverkere, arbeidere, fiskere, og embetsfolk p\xc3\xa5 Rognan._NEWLINE_Tidligere var bebyggelsen i dalen samlet i landsbylignende klynger, men ved 1900-tallet var g\xc3\xa5rdene flyttet og spred ut. Den st\xc3\xb8rste bebyggelsen var p\xc3\xa5 Rognan der det var 38 bebodde hus og 289 fastboende.\n_START_SECTION_\nSkogbruk\n_START_PARAGRAPH_\nDet er store sammenhengende skogstrekninger i Saltdalen, og mye av dette er furuskog. Helland skriver at allmenningene p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet er hardt uthugget. Det er staten som eier mesteparten av furuskogen, og t\xc3\xb8mmeret selges p\xc3\xa5 auksjon eller etter anbud til bygdens folk. Lite t\xc3\xb8mmer selges ut av bygden, fordi det meste g\xc3\xa5r med til b\xc3\xa5tbygging. Tidvis er det drift i sagbrukene ved Drage, Sundby, B\xc3\xb8r\xc3\xa5nes og Saltnes. Ellers er det mye bj\xc3\xb8rkeskog og om v\xc3\xa5ren blir denne fl\xc3\xb8tet nedover elvene fra Dverset og Vik, denne blir solgt som ved i Bod\xc3\xb8 eller endog helt ut til Lofoten. Ogs\xc3\xa5 bj\xc3\xb8rkenever  blir eksportert fra Saltdal til kyststr\xc3\xb8kene. Her har en bruk for never til taktekking, alts\xc3\xa5 at den legges under torven. I Saltdalselva fl\xc3\xb8tes t\xc3\xb8mmer helt oppe fra L\xc3\xb8nselva, fra 1. juni til 15. juli syselsetter dette hele 50 mann.\n_START_SECTION_\nFiske\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r det gjelder fiske p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet skriver Helland at fisket i Saltdalsfjorden kun er til hjemmebruk. Det er ikke mye fisk i fjorden, men noe torsk og hyse f\xc3\xa5s. Imidlertid sies det at fisket her var mye bedre i eldre tid, og at et stort og forskjelligartet fiskeri fant sted. Dette hadde sammenheng med sildestimer som kom inn fjorden. Tradisjonelt reiste menn fra Saltdalen p\xc3\xa5 Lofotfisket, men rundt 1908 er det kun seks b\xc3\xa5ter som drar ut p\xc3\xa5 Lofotfisket. Det er mer vanlig at fersk fisk transporteres fra Lofoten og inn til Saltdal. Tidligere kan han fortelle at alle menn i alderen 16-60 \xc3\xa5r dro p\xc3\xa5 Lofothavet. Ved \xc3\xa5rhundreskiftet er det ikke uvanlig at bygdens unge menn s\xc3\xb8ker arbeid i Sulitjelma gruber n\xc3\xa5r alt annet sl\xc3\xa5r feil._NEWLINE_Helland beskriver at om v\xc3\xa5ren er det stimer av lodde som g\xc3\xa5r opp i Saltdalselva under isen, i tillegg til flyndre og \xc3\xa5l. Av og til fanges \xc3\xa5l, men den kastes fordi folk anser den for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re skadelig. Det fiskes laks b\xc3\xa5de i Saltdalselva, i Saltdalsfjorden og i \xc3\xb8rret i vannene inne i fjellene, men dette har liten betydning annet enn som avveksling.\n_START_SECTION_\nHusflid og sm\xc3\xa5industri\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet var det dampdrevne sagbruk p\xc3\xa5 Drage, Sundby og Saltnes, samt en t\xc3\xb8nnefabrikk i Saksenvik. Fra Russ\xc3\xa5nes sagbruk og snedkerfabrik ble det produsert m\xc3\xb8bler, vogner og flere andre ting. Denne lille fabrikken ble drevet med vannkraft fra Russ\xc3\xa5ga. Fabrikken ekspanderte utover p\xc3\xa5 1900-tallet og pene m\xc3\xb8bler blir produsert og solgt langt utenfor Saltdals grenser. Bedriften fikk en stor kontrakt med Telegrafverket p\xc3\xa5 midten av 1930-tallet om leveranser av telefonbokser for innend\xc3\xb8rs bruk. Dette var pene kabinnetter god isolert med sagflis og papp. Produksjonen av telefonbokser og m\xc3\xb8bler fortsatte i mange \xc3\xa5r, men med mange vansker. I 1972 avviklet bedriften sin virksomhet. I dag produseres det ferdighytter p\xc3\xa5 Russ\xc3\xa5nes, kjent som Saltdalshytta.\n_START_SECTION_\nSkansen ekserserplass\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Skansen rett \xc3\xb8st for dagens sentrum p\xc3\xa5 Rognan ble det p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet etablert en ekserserplass, etter at det med lov av 28. juni 1897 ble gjeninnf\xc3\xb8rt tvungen verneplikt i Nord-Norge. Den f\xc3\xb8rste innrykningen var i juni 1898 for Salten kretskompani som omfattet de dav\xc3\xa6rende kommunene Bod\xc3\xb8, Bodin, Gildesk\xc3\xa5l, Beiarn, Skjerstad, Saltdal, Folda, Steigen og Hamar\xc3\xb8y. Plassen ble ogs\xc3\xa5 noen \xc3\xa5r benyttet for Lofotkompaniet. P\xc3\xa5 Skansen ekserserplass var det kun telt for rekruttene. Rekruttperioden varte i 72 dager om sommeren med rund 800 soldater i leiren. Rekruttleiren ga det lille stedet ekstrainntekter og arbeidsplasser, p\xc3\xa5 denne tiden var det bare 38 bebodde hus p\xc3\xa5 Rognan og seks syv landhandlere._NEWLINE_Skansen ekserserplass hadde flere store ulemper: Det var ikke spesielt godt \xc3\xb8vingsterreng i n\xc3\xa6rheten og veien til skytebanen var lang. I 1909 var siste sesong p\xc3\xa5 Skansen og Saltenkompaniet ble etter dette forlagt p\xc3\xa5 Elveg\xc3\xa5rdsmoen. Som nevnt over var for \xc3\xb8vrig Skansen etabler som et festningsanlegg av Preben von Ahnen p\xc3\xa5 1600-tallet. Her hadde han sitt Saltens kompani 112 menige soldater som etter tradisjonen trente, og var forlagt i ett halvt \xc3\xa5r i forbindelse med felttoget til Nasa s\xc3\xb8lvgruver i Sverige. Under 2. verdenskrig ble det anlagt flyplass p\xc3\xa5 Skansen som fremdeles er i bruk for sm\xc3\xa5fly.\n_START_SECTION_\nVensmoen sanatorium\n_START_PARAGRAPH_\nDen 28. juni 1912 beslutter stortinget at Statens Tuberkulosesenter for H\xc3\xa5logaland skulle bygges i Saltdal herred. Et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 R\xc3\xb8kland med et areal p\xc3\xa5 367 m\xc3\xa5l ble stilt til r\xc3\xa5dighet, og stedet ble kjent som Vensmoen Sanatorium. Det t\xc3\xb8rre innlandsklimaet her var viktig ved valget for et behandlingssted for tuberkulose, fordi en p\xc3\xa5 denne tiden hadde en oppfatning av at det p\xc3\xa5virket sykdomsforl\xc3\xb8pet gunstig. Etter en byggeperiode p\xc3\xa5 rundt tre \xc3\xa5r ble sanatoriet tatt i bruk den 7. november 1916._NEWLINE_Bygningen for sanatoriet fikk en fasade som var 260 meter lang og var i sin tid Skandinavias st\xc3\xb8rste trebygning. Legen Albert Tillisch stod for planleggingen av institusjonen og Martin Schytte Berg var arkitekt. Bygningen som ble reist er monumental med innslag av barokk, nyklassisisme og jugend. Plasseringen er tilbaketrukket og det ble anlagt en stor park rundt sanatoriet. Omgivelsene ellers er skogrike og et slikt \xc2\xabvennlig landskap\xc2\xbb ble sett p\xc3\xa5 som viktig for stemningen for de syke. Det ble senere ogs\xc3\xa5 etablert ett barnesanatorium med plass for 35 tuberkulosesyke barn._NEWLINE_Vensmoen tuberkulosesanatorium hadde fire leger; overlege, reservelege, assistentlege og turnuskandidat, i tillegg var det en stor stab med sykepleiere. Sanatoriet var en viktig institusjon i bygda og var i drift helt til 1966. Totalt ble nesten 20 000 pasienter behandlet fra hele Nord-Norge. Etter dette ble institusjonen omgjort til \xc3\xa5ndssvakehjem.\n_START_SECTION_\nElektrifisering\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste vannkraftverket i Saltdalen ble satt i drift i 1909 i forbindelse med Russ\xc3\xa5nes snekkerfabrikk. Neste kraftverk som etableres er i forbindelse med sanatoriet p\xc3\xa5 Vensmoen. Dette elektrisitetsverket er p\xc3\xa5 28\xc2\xa0kW og settes i drift i 1914. Ordf\xc3\xb8rer Mons H\xc3\xb8ihilder arbeider i \xc3\xa5rene 1917-18 for at Saltdal skal f\xc3\xa5 seg et st\xc3\xb8rre elektrisitetsverk, og Kjem\xc3\xa5ga langt oppe i Saltdalen blir utpekt til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et passende vassdrag. Planen var kommet s\xc3\xa5 langt at kopperledninger ble innkj\xc3\xb8pt, men de \xc3\xb8konomisk d\xc3\xa5rlige tiden i mellomkrigstiden setter en stopper for disse planen. I 1921 blir det tatt initiativ til \xc3\xa5 stifte et aksjeselskap med hensikt \xc3\xa5 bygge et st\xc3\xb8rre kraftselskap, uten at dette f\xc3\xb8rer frem. Johan Drage er initiativtager og 17. august 1928 er offisiell stiftelsedato for selskapet. Dragefossen i nedre del av Saltdal blir utbygget med et kraftverk som settes i drift i januar 1929. Dette f\xc3\xa5r en turbin p\xc3\xa5 200\xc2\xa0kW og forsyner hele bygda fra Vensmoen og ned til Rognan. I andre mer avsidesliggende deler av Saltdal f\xc3\xa5r folk bygget sine egne sm\xc3\xa5kraftverk. Helt ut p\xc3\xa5 1950-tallet bygges det vannkraftverk, men da begynner ogs\xc3\xa5 den offentlige utbyggingen av elektrisitetsforsyningen og de fleste sm\xc3\xa5kraftverkene avvikles.\n_START_SECTION_\nKamphandlinger under den tyske okkupasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder angrepet p\xc3\xa5 Norge i 1940 ble folk i Saltdal allerede den 9. april 1940 direkte vitner til krigshandlingene ved at 14 tyske fly kom over dalen p\xc3\xa5 vei nordover. Noen dager senere ble  ruteb\xc3\xa5tene DS \xc2\xabSkjerstad\xc2\xbb og DS \xc2\xabSalten\xc2\xbb som normalt gikk i trafikk ute p\xc3\xa5 kysten, sendt inn i Saltdalsfjorden for \xc3\xa5 komme unna bombeangrep ved Bod\xc3\xb8. Disse skipene ble bombet sporadisk i flere dager etterp\xc3\xa5._NEWLINE_Det tyske felttoget rykket stadig nordover og i Saltdal hadde S\xc3\xb8r-H\xc3\xa5logaland regiment (IR 14) og britiske soldater g\xc3\xa5tt i stillinger \xc3\xb8verst i Saltdalen. Scots Guards hadde tatt stillinger ved Viskisbekken \xc3\xb8verst i L\xc3\xb8nsdalen. Som flankesikring l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yre side No. 2 Independent Company, og bak skottene p\xc3\xa5 venstre flanke l\xc3\xa5 No. 3 Independent Company. Dette siste kompaniet l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Storjord nederst i L\xc3\xb8nsdalen. Nederst i Junkerdalen (ut mot Storjord) l\xc3\xa5 et mitralj\xc3\xb8sekompani fra IR 14 under ledelse av l\xc3\xb8ytnant Arne Pedersen. Oberstl\xc3\xb8ytnant Thomas Byrnand Trappes-Lomax hadde kommandoen for orasjonen. Klokken 15 den 23. mai gikk tyskerne til angrep. Like etter angrepet fikk Trappes-Lomax ordre om melde seg for sine overordnede i de alliertes hovedkvarter i Harstad. Ordren gikk hardt ut over kampmoralen og Trappes-Lomax selv ble meget nedtrykt. Tyskerne satte seg fast p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yre flanke og beskj\xc3\xb8t britene med bombekastere. Britene hadde bare en fungerende bombekaster og m\xc3\xa5tte foreta tilbaketrekking klokken 20 samme kveld. De tok ny stilling ved Storjord og i daglysningen neste dag fortsatte kampene, tyskerne hadde n\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt luftst\xc3\xb8tte og britene fikk igjen store problemer med \xc3\xa5 holde stillingen. Scots Guards fikk ordre om \xc3\xa5 holde stillingen til klokken 18 slik at Irish Guards noen kilometer lenger nord kunne sette opp stilling ved Pothusbrua._NEWLINE_Pothusbrua ble sett p\xc3\xa5 som en viktig stilling (riksvei 50, i dag europavei 6, krysser Saltdalselva her) og ved fronten i Narvik var det bet om f\xc3\xa5 overf\xc3\xb8rt forsterkninger ned hit. Imidlertid ble skipet med britiske soldater som skulle komme til unnsetning bombet i Vestfjorden. Hans Alm var ung mann i 1940 og han forteller i et intervju til \xc2\xabSaltdalsboka 1992\xc2\xbb at lensmannen i Saltdal fikk i oppgave \xc3\xa5 organisere vakthold ved Pothusbrua, noe som ble utf\xc3\xb8rt av sivilpersoner. Da den tyske fremrykkingen begynne nedover dalen ble sivilistene tatt ut av tjeneste._NEWLINE_Pothusbrua var gjort klar til \xc3\xa5 sprenges og stillingen skulle holdes helt til Scots Guards hadde gjort retrett og hadde kommet over brua. \xc3\x98sterrikske soldater fra bergjegerbataljonen \xc2\xabSorko\xc2\xbb gjorde raske fremrykninger og Pothusbrua ble sprengt rundt klokken 17 den 24. mai, rett etter at hovedstyrken hadde passert. Til tross for dette kom de tyske soldatene seg raskt over Saltdalselva og kampene fortsatte utover kvelden og natten. Forsvarsjefen for S\xc3\xb8r-H\xc3\xa5logaland, oberst Roscher-Nielsen, hadde gitt alle avdelingssjefer i omr\xc3\xa5det ordre om \xc3\xa5 m\xc3\xb8te opp p\xc3\xa5 handelshuset til Alex Furebotten p\xc3\xa5 Drageid. Her hadde ogs\xc3\xa5 bataljonssjefen for IR14 tatt inn. Med en ansamling av biler utenfor handelshuset fant tyske fly grunn til mistanke og angrep f\xc3\xb8rst med mitralj\xc3\xb8seild og senere med bomber._NEWLINE_Britene fikk ordre om \xc3\xa5 trekke seg tilbake den 26. mai klokken 11:30. I l\xc3\xb8pet av natten hadde tyske ingeni\xc3\xb8rtropper greid \xc3\xa5 bygge bru over Saltdalselva, dermed kunne tyske tropper i store antall ta opp kampene. Britene m\xc3\xa5tte innse at alle seri\xc3\xb8se fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 motstand snart m\xc3\xa5tte oppgis, men for en kort stund \xc3\xb8kte motet da to britiske jagerfly av typen Gloster Gladiator kom til syne, disse forsvant imidlertid raskt. Britene gjorde raskt tilbaketrekning nedover dalen mot Rognan, tilbrakte en natt p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd der, ble overraskende angrepet neste dag og gjorde resten av tilbaketrekningen langs strandlinjen p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av Saltdalsfjorden. Senere fikk de sitte p\xc3\xa5 to norske rutebusser, og enda lenger ut i fjorden ble de tatt opp av en b\xc3\xa5t og f\xc3\xb8rt ut til Bod\xc3\xb8. Fra Bod\xc3\xb8 gikk ferden videre med en destroyer til Harstad og herfra gikk turen videre til Scapa Flow p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene._NEWLINE_Nedover i Saltdal var det flere trefninger mellom tyske og allierte styrker. Det var ogs\xc3\xa5 luftkamper over bygda og sivilbefolkningen flyktet til fjells flere steder. Noen hus ble ogs\xc3\xa5 rammet av bomber. Klaus Engan var 19 \xc3\xa5r da krigen startet, han var lastebilsj\xc3\xa5f\xc3\xb8r i Saltdal, og ble spurt av britene som var i Saltdalen om \xc3\xa5 bist\xc3\xa5 med \xc3\xa5 kj\xc3\xb8re soldater og materiell. Engan fortelle i et intervju i Saltdaldalsboka 1991 om sine opplevelser. Han gjorde flere transportoppdrag med soldater og v\xc3\xa5pen f\xc3\xb8r trefningene i Saltdalen tok til, blant annet kj\xc3\xb8rte han over til Mo i Rana, der de tyske fremrykningene allerede hadde avansert. Senere ble han utstyrt med v\xc3\xa5pen og var tilfeldig tilstede under noen av trefningene i Saltdalen, blant annet ble han spurt om \xc3\xa5 sprenge brua over S\xc3\xb8relva p\xc3\xa5 Saltfjellet, men dette ble ikke utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 grunn av at bilen han skulle bruke var uten sm\xc3\xb8reolje. Da tyskerne hadde f\xc3\xa5tt overtaket i hele Saltdal var han uten bil, han ble stoppet av en offiser p\xc3\xa5 motorsykkel, denne var sikker p\xc3\xa5 at Engan var soldat og han ble derfor kroppsvisitert. Heldigvis hadde Engan kastet pistolen sin rett f\xc3\xb8r. Den tyske soldaten kommanderte Engan bak p\xc3\xa5 motorsykkelen og han ble kj\xc3\xb8rt nedover til Rognan til en h\xc3\xb8yere offiser som snakket engelsk. Offiseren godtok at han ikke var vernepliktig, og Engan fikk i oppdrag \xc3\xa5 dra til fjells for \xc3\xa5 fortelle folk som hadde evakuert at krigen var slutt. Engan avslutter intervjuet med \xc3\xa5 fortelle at han ikke utf\xc3\xb8rte denne oppgaven, fordi han uansett regnet med at folk ville forst\xc3\xa5 at krigshandlingene var over, dessuten m\xc3\xa5tte kuene melkes og v\xc3\xa5ronna skulle ogs\xc3\xa5 gj\xc3\xb8rs._NEWLINE_I mai 1940 falt 28 engelske soldater og offiserer i Saltdal, og 27 av disse ble gravlagt p\xc3\xa5 Saltdal kirkeg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nBlodveien\n_START_PARAGRAPH_\nUnder okkupasjonen hadde tyskerne et enormt transportbehov, ikke minst i Nord-Norge. Transport med skip langs norskekysten var risikofylt, veinettet var d\xc3\xa5rlig og jernbanen gikk ikke lenger nord enn til Mosj\xc3\xb8en. Jernbaneutbygging ble sett p\xc3\xa5 som eneste l\xc3\xb8sning for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilfredsstillende samferdsel. 30 000 krigsfanger satt inn for \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re jernbanebygging fra Mosj\xc3\xb8en til Tysfjord._NEWLINE_Veiutbyggingen skulle foreg\xc3\xa5 samtidig. Selv om veien over Saltfjellet, riksvei 50 (i dag Europaveg 6) hadde \xc3\xa5pnet i 1937, var veien b\xc3\xa5de av lav standard og med flere fergestrekninger. Fra Rognan til Langseth var det ferge. Det ble enighet om at veianlegg  i Korgen, Botn i Saltdal og i Ofoten skulle prioriteres. Ved byggingen av disse anleggene ble krigsfangene behandlet generelt d\xc3\xa5rlig, ved at de fikk lite og simpel mat, kl\xc3\xa6rne var uegnet for vinterbruk og hygieneforholdene var h\xc3\xb8yst mangelfulle. Krigsfangene var fra Jugoslavia og Sovjet, samt noen fra Polen._NEWLINE_I Saltdal var det opptil 18 fangeleirer under andre verdenskrig. Den st\xc3\xb8rste og mest beryktede leiren var Botn ved Saltdalsfjorden hvor krigsfangene ble behandlet spesielt grusomt. Forholdene var verst da SS hadde ansvaret for vaktholdet i Botn-leiren, da mishandling i form av slag, sparking og steinkasting var vanlig, samt at det ble utf\xc3\xb8rt massehenrettelser med nakkeskudd eller henging. P\xc3\xa5stand om manglende innsats ble straffet med 25 stokkeslag, noen ganger helt opp mot 50. Forholdene forbedret seg da Wehrmacht overtok ansvaret i 1943._NEWLINE_Den 14. juli 1943 ble Milos Banjac skutt av en Wehrmacht-vaktpost, hans bror tegnet et kors p\xc3\xa5 fjellveggen rett ved med den d\xc3\xb8des blod. Denne hendelsen har i ettertid gjort veistrekningen mellom Rognan og Botn p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av Saltdalsfjorden kjent som Blodveien. Dette korset er fremdeles markert._NEWLINE_Lokalbefolkningen unngikk ikke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kjennskap til forholdene i leirene. Selv om det i norske hjem under krigen ikke var noen overflod av mat, ble mye mat gitt til fangene. Spesielt de som bodde n\xc3\xa6rt leirene ga s\xc3\xa5 ofte de kunne. Hjelp til fangene kunne imidlertid v\xc3\xa6re farlige p\xc3\xa5 grunn av represalier. Julie Johansen bodde like ved Botn-leiren og ble kjent som \xc2\xabjugoslavenes mor\xc2\xbb, for sin innsats fikk hun en utmerkelse fra president Josip Broz Tito etter krigen._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av tre \xc3\xa5r greide rundt 30 krigsfanger \xc3\xa5 r\xc3\xb8mme fra leirene i Saltdal og over til Sverige. Lokalbefolkningen gjorde en betydningsfull innsats for r\xc3\xb8mte fanger med anvisning av vei, husly mat og utstyr. Flere virket som grenseloser. Peder B\xc3\xa5tskar var sannsynligvis den som hjalp flest r\xc3\xb8mlinger over til Sverige. Han var en fattig mann som levde i en gamme p\xc3\xa5 fjellet s\xc3\xb8r for Rognan. Boplassen han hold til p\xc3\xa5 helt B\xc3\xa5tskar, og han drev fiske og jakt p\xc3\xa5 fjellet. Han ble sett p\xc3\xa5 som en tulling og lite aktet i bygda, men han var godt kjent i fjellet. B\xc3\xa5tskar var aktiv grenselos helt til han ble arrestert av tyskerne og sendt til Grini fangeleir._NEWLINE_I dag er det en jugoslavisk krigskirkeg\xc3\xa5rd i Botn med en massegrav for 1657 d\xc3\xb8de. Det er ogs\xc3\xa5 en tysk krigskirkeg\xc3\xa5rd rett ved der soldater fra hele Nord-Norge er gravlagt. For \xc3\xb8vrig er det flere krigsmonumenter i Saltdal.\n_START_SECTION_\nHakekorset i Storfloget\n_START_PARAGRAPH_\nSom nevnt over er det en stor naken fjellside over Rognan, denne kan sees lang vei b\xc3\xa5de utover i Saltdalsfjorden og oppover dalen. \xc3\x98verst oppe i Storfloget, 400 meter over Rognan, hadde en tysk alpejeger malt et stort hakekors som m\xc3\xa5lte 10 x 10 meter. Etter frigj\xc3\xb8ringen tok saltdalingen Ivar Knoph initiativ til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 hakekorset fjernet, og en norsk-russisk dugnadsgjeng klatret opp og malte det norske flagget over. Tau fikk de gratis hos butikkene og b\xc3\xa5tbyggeriene p\xc3\xa5 Rognan.\n_START_SECTION_\nEtterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nSaltdal utviklet seg som flere andre steder i indre Nordland til et service- og tjenestested, med gode kommunikasjoner, sm\xc3\xa5industri, skole og offentlige tjenester. B\xc3\xa5tbygging rund om p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene fortsatte helt opp til i dag, selv om b\xc3\xa5tbyggingen ved de to verftene er den viktigste aktiviteten i bygda utover 1950-,  60- og 70-tallet. Treforedling og sagbruk er ogs\xc3\xa5 viktig, i tillegg til g\xc3\xa5rdsdrift._NEWLINE_Standard telefon- og kabelfabrikk beslutter \xc3\xa5 legge en kabelfabrikk p\xc3\xa5 Rognan, og denne \xc3\xa5pner offisielt den 29. juni 1972. Fabrikken fikk en arbeidsstokk p\xc3\xa5 120 personer. Hovedproduktet er plastisolerte telefonkabler. Denne etableringen f\xc3\xa5r betydelige ringvirkninger og gir optimisme. Februar 1977 begynner produksjonen av fiberoptiske sj\xc3\xb8kabler. I mai 1987 avgj\xc3\xb8r televerket at STK skal v\xc3\xa6re hovedleverand\xc3\xb8r av fiberkabel til det fiberoptiske stamnettet i Norge og bestiller kabler for 70 millioner kroner. Senere i 1990 legges en 40\xc2\xa0km lang kabel av denne typen over Cook-stredet utenfor Australia. Dette sees p\xc3\xa5 som et gjennombrudd p\xc3\xa5 verdensmarkedet for fiberoptisk kabel fra Rognan.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nSaltdal er fra naturens side en god jordbruksbygd og g\xc3\xa5rdsbruk drives fremdeles langs den flate dalbunnen og til dels langs Saltdalsfjorden. Brukene er sm\xc3\xa5, og mange har inntekter utenom g\xc3\xa5rdsdriften. Arealene brukes hovedsakelig til produksjon av f\xc3\xb4r, samt noe potet og gr\xc3\xb8nnsaker, men husdyrhold som storfe og sau er viktigst._NEWLINE_Saltdals n\xc3\xa6ringsliv besto inntil slutten av 1970-tallet av treforedling og b\xc3\xa5tbygging ved Saltdalsverftet. I 1972 etablerte Standard telefon- og kabelfabrikk som nevnt en fabrikk p\xc3\xa5 Rognan, med produksjon av telekabel p\xc3\xa5 vegne av Televerket. Fabrikken er fremdeles i drift, og er n\xc3\xa5 eid av det franske konsernet Nexans og er fremdeles spesialisert p\xc3\xa5 fiberoptiske kabler for offshorebruk._NEWLINE_B\xc3\xa5tbyggeraktiviteten er ikke lenger en virksomhet som sysselsetter mange mennesker, men en tysk b\xc3\xa5tbygger har etablert seg og driver i dag Kai Lindes Treb\xc3\xa5tbyggeri._NEWLINE_P\xc3\xa5 90-tallet ble bemanningen reduserte p\xc3\xa5 kabelfabrikken som er bygdas hj\xc3\xb8rnestensbedrift. Samtid har det oppst\xc3\xa5tt noen etableringer av annen h\xc3\xb8yteknologisk industri i kommunen. Biobag international er et slikt eksempel. Konsernet produserer gjenvinnbare plastposer for et internasjonalt marked og omsetter for 122 millioner NOK._NEWLINE_Hepro AS ble etablert i 1987, og er leverand\xc3\xb8r av elektriske rullestoler til Hjelpemiddelsentralen. Selskapet omsetter for 85 millioner NOK og sysselsetter 40 personer._NEWLINE_P\xc3\xa5 Russ\xc3\xa5nes ligger en av Norges st\xc3\xb8rste hytteprodusenter, Russ\xc3\xa5nes fabrikker AS som lager Saltdalshytta. Produksjonen av ferdighytter sysselsetter 50-100 personer og omsetter for 149 millioner kroner (2009)._NEWLINE_Saltdal har mye gjennomgangstrafikk, spesielt turister om sommeren som kj\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 Europaveg 6. Det er en rekke overnattingsmuligheter, b\xc3\xa5de i kommunesenteret og ellers i kommunen.\n_START_SECTION_\nOffentlige institusjoner\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Rognan er det videreg\xc3\xa5ende skoler._NEWLINE_Saltdal svarer til Saltdal- og \xc3\x98vre Saltdal sogn i Saltdal prestegjeld, Salten prosti i S\xc3\xb8r-H\xc3\xa5logaland bisped\xc3\xb8mme._NEWLINE_Saltdal lensmannsdistrikt h\xc3\xb8rer til under Salten politidistrikt. Saltdal h\xc3\xb8rer til under Salten tingrett.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nSaltdal kommune har kino og samfunnshus, idrettshall, fotballbane, sv\xc3\xb8mmehall, flere ungdomsklubber og en rekke sosiale og kulturelle aktiviteter. Rognandagan er et marked og en sammenkomst for tradisjonelle kystfart\xc3\xb8yer som avvikles hver \xc3\xa5r._NEWLINE_I kommunen er det et omfattende bygdetun med lokale samlinger og bygninger, samt et museum som omhandler Blodveien. Innen 2016 har kommunen ambisjoner om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ferdig med et b\xc3\xa5tbygger- og b\xc3\xa5tmuseum._NEWLINE_Alt for Rognan var en realytyserie og et revykompani som gikk p\xc3\xa5 TV 2 h\xc3\xb8sten 2006. Revykompaniet oppn\xc3\xa5dde suksess med flere oppsetninger p\xc3\xa5 Chat Noir og reiste p\xc3\xa5 norgesturn\xc3\xa9 etterp\xc3\xa5._NEWLINE_Saltdal har hatt en sterk kultur for alternativ musikk. Punkbandet Svartedauen fikk avisoverskrifter for den kontroversielle teksten til l\xc3\xa5ten "B\xc3\xa6rre p\xc3\xa5 j\xc3\xa6vel" allerede i 1979. P\xc3\xa5 90-tallet/2000-tallet var det bandene Dubel Darr og Schtimm og milj\xc3\xb8et rundt Clearpass Records som fikk oppmerksomhet.'