b'\n_START_ARTICLE_\nKvinesdal kirke\n_START_SECTION_\nPlanlegging og bygging\n_START_PARAGRAPH_\nDa det i 1831 var klart at den gamle kirken trengte avl\xc3\xb8sning forlangte departementet tegning for \xc3\xa5 godkjenne nytt bygg. Ingeni\xc3\xb8rl\xc3\xb8ytnant Georg Johnson i Kristiansand tegnet et utkast som departementet la frem for Linstow som f\xc3\xb8rst etter to \xc3\xa5r kom med nytt utkast. Linstows forslag avvek lite fra Johnsons. Linstows tegninger er forsvunnet. Menigheten fikk en \xc3\xa5ttekantet kirke som de \xc3\xb8nsket blant annet fordi de mente den formen ikke krevde s\xc3\xa5 grove stokker. T\xc3\xb8mmer til ny kirke ble hugget i Narvestad-skogen. Kostnaden ved ny kirke skulle fordeles p\xc3\xa5 b\xc3\xb8ndene i sognet etter matrikkelskyld, bidraget til nybygget var dels i form av pliktarbeid. Arbeidsfolket fulgte ikke helt tegningene og bygget etter eget hode til tross for at sogneprest Saxe inspiserte arbeidet daglig. Den ble innviet 2. desember 1837 selv om den ikke var helt ferdig. Utgiftene kom til sammen p\xc3\xa5 3096 specidaler. Til byggingen fikk menigheten 100 specidaler i tilskudd fra Opplysningsvesenets fond og 500 specidaler i l\xc3\xa5n. I 1841 ble det notert bygget var forsynt med hvit oljemaling.\n_START_SECTION_\nTidligere kirker\n_START_PARAGRAPH_\nLikens har trolig v\xc3\xa6rt kirkested siden middelalderen og kirken ble da kalt Liknes. Den f\xc3\xb8rste kirken i Kvinesdal skal etter tradisjonen ha st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 Egeland. Feda kirke er nevnt i 1302 og Liknes i 1322. Navnet Liknes, opprinnelig Leiknes, et sted der folk samlet seg til hesteskeid og andre konkurranser, og Liknes er trolig et gammelt samlingssted i bygda. I 1623 reiste sogneprest J\xc3\xb8rgen Thomassen ny kirke p\xc3\xa5 Liknes, inventarlisten for kirken er bevart. Dette bygget skal ha v\xc3\xa6rt av t\xc3\xb8mmer med panelkledning og takstein, og innvendig skal den tildels ha v\xc3\xa6rt rosemalt. Den hadde trolig fasong som langkirke. I 1695 ble bygget omtalt som \xc2\xabmeget br\xc3\xb8stfeldig\xc2\xbb, sprekker mellom kor og skip f\xc3\xb8rte til sn\xc3\xb8fokk p\xc3\xa5 de fremste stolene. Kirken hadde trolig \xc2\xabpulpitur\xc2\xbb, innebygde gallerier med stoler. I 1710 fikk den nytt t\xc3\xa5rn der det var to klokker. I 1726 ble glassrutene i vinduene reparert. Kor og t\xc3\xa5rn var tilbygg til bygningskroppen. I 1723 solgte kongen kirken til almuen i Kvinesdal for 1600 riksdaler, inkludert Eiken kirke som siden ble solgt videre til Eiked\xc3\xb8lene for 100 riksdaler. Med p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pet fulgte ogs\xc3\xa5 kirkens jordegods og tiende mot at kj\xc3\xb8peren holdt bygget ved like. Kj\xc3\xb8perne solgte i 1727 jordegodset til leiglendingene for \xc3\xa5 finansiere kj\xc3\xb8pet. P\xc3\xa5 1700-tallet omtales den stadig mer forfallen, og dessuten for liten for den voksende menigheten. I 1827 ble s\xc3\xb8knad om \xc3\xa5 bygge p\xc3\xa5 kirken avsl\xc3\xa5tt. Den gamle kirken ble revet 24. april 1837. Et nordtysk krusifiks fra omkring 1500 ble solgt til private da kirken ble revet._NEWLINE_Etter svartedauden og befolkningsnedgangen ble Feda, H\xc3\xa6gebostad og Eiken lagt til Liknes sogn under navnet Kvinesdal prestegjeld. Reisene rundt i prestegjeldet var besv\xc3\xa6rlig. Dette ble bedre fra 1742 da det ble fastboende kapellan i H\xc3\xa6gebostad. Prestegjeldet ble delt i 1760. I 1841 ble Fjotland igjen sl\xc3\xa5tt sammen med Nedre Kvinesdal, i 1858 ble Fjotland skilt ut som egen kommune og prestegjeld. I 1963 ble igjen Feda, Kvinesdal og Fjotland sl\xc3\xa5tt sammen til en kommune.'