b"\n_START_ARTICLE_\nPtolemaios II Filadelfos\n_START_SECTION_\nKonged\xc3\xb8mme\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemaios II Filadelfos begynte sitt styre som samkonge med sin far Ptolemaios I Soter fra en gang rundt 285 f.Kr. og til ca. 283 f.Kr., og holdt da et storstilt hoff i Alexandria._NEWLINE_Det ptolemeiske Egypt var involvert i flere kriger i l\xc3\xb8pet av hans styre. Magas av Kyrene \xc3\xa5pnet krig mot sin halvbror i 274 f.Kr. og selevkidekongen Antiokos I Soter, som s\xc3\xb8kte \xc3\xa5 underlegge seg Koilesyria (dagens kystomr\xc3\xa5det av Syria, Libanon og Israel), med Judea, angrep kort tid etter i den f\xc3\xb8rste syriske krig. To eller tre \xc3\xa5r med krigf\xc3\xb8ring fulgte. Egypts seire sikret konged\xc3\xb8mmets posisjon som den ubestridte marinemakt i den \xc3\xb8stlige delen av Middelhavet. Ptolemaios' fl\xc3\xa5te, best\xc3\xa5ende av 112 skip, utgjorde den mektigste beleiringsfl\xc3\xa5te til alle tider, og garanterte kongen tilgang til kystbyene i hans rike. Den ptolemeiske maktsf\xc3\xa6re strakte seg fra Kykladene utenfor det greske fastlandet til Samotrake nord i Egeerhavet, og dominerte havnene og kystbyene i Kilikia, Pamfylia, Lykia og Karia i Anatolia._NEWLINE_P\xc3\xa5 270-tallet f.Kr. leide Ptolemaios rundt 4 000 galliske leiesoldater fra Anatolia (som i 279 f.Kr. under Bolgios drepte hans halvbror Ptolemaios Keraunos). I henhold til geografen Pausanias fors\xc3\xb8kte gallerne kort tid etter at de kom til Egypt \xc2\xab\xc3\xa5 ta Egypt\xc2\xbb og dermed strandet Ptolemaios dem p\xc3\xa5 en \xc3\xb8de \xc3\xb8ya i Nilen hvor \xc2\xabde omkom av hverandres h\xc3\xa5nd eller av sult.\xc2\xbb_NEWLINE_Den seieren som Antigonos II Gonatas, konge av Makedonia, vant over den egyptiske fl\xc3\xa5ten ved Kos en gang mellom 258 og 256 f.Kr. avbr\xc3\xb8t ikke Ptolemaios' kontroll over Egeerhavet lenge. I den andre syriske krig med Selevkideriket under Antiokos II Theos etter 260 f.Kr., p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte Ptolemaios vedvarende tap langs kysten langs Anatolia og Antiokos gikk med p\xc3\xa5 en fredsavtale hvor han giftet seg med Ptolemaios' datter Berenike Ferneforos. At dette nederlaget overfor Egypt sved, ble understreket at Antiokos m\xc3\xa5tte skille seg fra sin eksisterende hustru, Laodike I, og forvise henne fra Syria og til byen Efesos._NEWLINE_P\xc3\xa5 h\xc3\xb8yden av sin makt var Ptolemaios ogs\xc3\xa5 blitt en gammel mann og i skr\xc3\xb8pelig form. Hans d\xc3\xb8d, da han antagelig var rundt 63 \xc3\xa5r gammel, er blitt beregnet til 29. januar 246 f.Kr.\n_START_SECTION_\nFamilie\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemaios' f\xc3\xb8rste hustru, Arsinoe, datter av Lysimakhos, ble mor til hans legitime barn: Ptolemaios III Euergetes (d\xc3\xb8d 222 f.Kr.) ble hans etterf\xc3\xb8lger; Lysimakhos (d\xc3\xb8d 246 f.Kr.); og Berenike Ferneforos (d\xc3\xb8d 246 f.Kr.), ble gift med Antiokos II Theos som en del av fredsavtalen med Selevkideriket._NEWLINE_Etter han benektet og forviste sin hustru, giftet han seg med sin s\xc3\xb8ster Arsinoe II (de delte b\xc3\xa5de mor og far), enken etter Lysimakhos, hvilket var en egyptisk skikk ptolemeerdynastiet kom til \xc3\xa5 opprettholde. Arsinoe II skaffet ham besittelser ved Egeerhavet. Det er mulig at ekteskapet med s\xc3\xb8steren var incestu\xc3\xb8st kun i navnet, i alle fall hadde han flere elskerinner. Med en makedonsk kvinne kalt Bilistike fikk han en illegitim s\xc3\xb8nn som ble kalt for Ptolemaios Andromakos, og som var gammel nok til \xc3\xa5 delta i slaget ved Andros ca. 245 f.Kr., et uklart marineslag hvor Ptolemaios III Euergetes tapte Kykladene til den makedonske kongen Antigonos II Gonatas._NEWLINE_Blant Ptolemaios II Filadelfos' andre elskerinner nevnes, enten det medf\xc3\xb8rer riktighet eller ikke: Agathoklea (?), Aglais (?), datter av Megakles, koppb\xc3\xa6reren Kleino, harpespilleren Glauke fra Kh\xc3\xados, fl\xc3\xb8ytisten Mnesis, skuespilleren Myrtion, fl\xc3\xb8ytisten Pothine, og Stratonike (hustruen til Agathokles av Libya, opprinnelige fra Siracusa)._NEWLINE_Etter sin foreldre og sin s\xc3\xb8sterhustru var d\xc3\xb8de, fikk han dem guddommeliggjort i egne kulter.\n_START_SECTION_\nHoffet i Alexandria\n_START_PARAGRAPH_\nDen materielle og litter\xc3\xa6re prakten ved hoffet i Alexandria n\xc3\xa5dde sitt h\xc3\xb8ydepunkt under Ptolemaios II Filadelfos' styre. Ptolemaios' storstilte, utsvevende, intellektuelle og overfladisk hoff har i sitt vesen blitt sammenlignet med hoffet i Versailles til Ludvig XIV av Frankrike. Ptolemaios hadde eksotiske dyr fra land langt unna sendt til Alexandria, og han satte opp en prosesjon til \xc3\xa6re for den greske guden Dionysos ledet av 24 vogner trukket av elefanter og en prosesjon av l\xc3\xb8ver, leoparder, pantere, kameler, antiloper, villesler, strutser, en bj\xc3\xb8rn, en sjiraff og ogs\xc3\xa5 et neshorn. I henhold til historikerne var de fleste villdyrene i par, s\xc3\xa5 mange som \xc3\xa5tte strutsepar, og selv de enkelte vognene ble sannsynligvis trukket av en enkeltelefant, fraktet andre en 2,1 meter forgylt statue som kan ha blitt trukket av fire elefanter._NEWLINE_Selv om Ptolemaios II var en entusiastisk dyrker av sine forfedres hellenistiske kultur og arv, tilpasset han seg ogs\xc3\xa5 til den innf\xc3\xb8dte egyptiske religi\xc3\xb8se konsepter, noe som bidro til \xc3\xa5 forsterke hans posisjon som hersker._NEWLINE_Kallimakhos, biblioteksvokteren, Theokrit, og en rekke andre mindre poeter, \xc3\xa6ret og smigret ptolemeerdynastiet. Ptolemaios II selv var ivrig etter \xc3\xa5 \xc3\xb8ke biblioteket og st\xc3\xb8ttet ogs\xc3\xa5 vitenskapelig forskning og unders\xc3\xb8kelser. I hans tid forflyttet sentrum for hellenistisk kultur seg fra Athen i Hellas og til Alexandria._NEWLINE_Tradisjonen bevart i den pseudepigrafiske Aristeasbrevet som knyttet oversettelsen av Septuaginta (den gresk oversettelsen av Den hebraiske Bibelen), har forbundet Ptolemaios II som dette arbeidets beskytter, men det er antagelig overdrevet. Imidlertid har Walter Kaiser uttalt at \xc2\xabDet kan v\xc3\xa6re liten tvil om at Lovene ble oversatt p\xc3\xa5 Filadelfos' tid ettersom greske sitater fra F\xc3\xb8rste og Andre Mosebok opptrer i gresk litteratur f\xc3\xb8r 200 f.Kr. Spr\xc3\xa5ket i Septuaginta er mor som egyptisk gresk enn det er som jerusalemittisk gresk, i henhold til en del.\xc2\xbb Se ogs\xc3\xa5 hellenistisk j\xc3\xb8dedom."