b'\n_START_ARTICLE_\nOselver\n_START_PARAGRAPH_\nOselver eller Oselvar er en klinkbygget s\xc3\xb8rvestlandsk b\xc3\xa5ttype som har v\xc3\xa6rt sv\xc3\xa6rt vanlig i ytre str\xc3\xb8k av Hordaland i mange hundre \xc3\xa5r. B\xc3\xa5ttypen har hatt en utvikling som g\xc3\xa5r flere tusen \xc3\xa5r tilbake i tid, og oselveren viser tydelige likhetstrekk med b\xc3\xa5de en rekonstruksjon av Halsn\xc3\xb8yb\xc3\xa5ten (ca. \xc3\xa5r 300 e. Kr.) og Gokstadf\xc3\xa6ringen (ca. 900 e. Kr.). Fra i alle fall tidlig p\xc3\xa5 1500-tallet og frem til 1860 ble b\xc3\xa5ttypen eksportert til Shetland og Orkn\xc3\xb8yene. Under overfarten ble betene tatt ut og de minste b\xc3\xa5tene stablet oppi de st\xc3\xb8rre for \xc3\xa5 utnytte lasterommet til skutene maksimalt._NEWLINE_Selve begrepet oselver stammer fra stedet der b\xc3\xa5tbyggerne J\xc3\xb8rgen (1717\xe2\x80\x931784) og Lars T\xc3\xb8sdal (1726\xe2\x80\x931802) hadde verkstedet sitt, nemlig ved utl\xc3\xb8pet av Oselva i Os i Hordaland. Etter dette ble b\xc3\xa5tene p\xc3\xa5 folkemunne kalt for Oselver. Rundt 1750 skal de to T\xc3\xb8sdalskarene ha v\xc3\xa6rt de eneste som drev b\xc3\xa5tbygging som n\xc3\xa6ringsvei i Os. Lenge etter dette blir likevel b\xc3\xa5tene oftest nevnt etter b\xc3\xa5tbyggeren sitt hjemsted, bruksomr\xc3\xa5det eller st\xc3\xb8rrelsen til b\xc3\xa5ten. F\xc3\xb8rst i l\xc3\xb8pet av 1900-tallet blir oselver et ber\xc3\xb8mt fellesnavn p\xc3\xa5 b\xc3\xa5ttypen. I dag krever man at en b\xc3\xa5t m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re bygd etter det gamle norske alenm\xc3\xa5let b\xc3\xa5talner (21 norske tommer), lokal byggem\xc3\xa5te og tradisjon fra omlandet rundt Bj\xc3\xb8rnefjorden og Lysefjorden for \xc3\xa5 regnes som en oselver._NEWLINE_Nesten alle deler av en oselver er av furu, bare kj\xc3\xb8l, lotter og stevner \xe2\x80\x93 r\xc3\xb8yset \xe2\x80\x93 er av eik; dette er det vanlige i alle rob\xc3\xa5ter p\xc3\xa5 S\xc3\xb8rvestlandet. Som i alle andre tradisjonelle tre-rob\xc3\xa5ter, har for \xc3\xb8vrig hver enkelt del sitt bestemte navn; bunnbord med halsene, b\xc3\xb8rebord, rip(-bord), band (tverrstiverne, "spantene") med eller uten beter/biter (tverrbjelker) osv._NEWLINE_Lengden p\xc3\xa5 oselverne kan variere fra 8 til 18 b\xc3\xa5talen (totallengde 4,5\xe2\x80\x9310,0 m). De vanligste st\xc3\xb8rrelsene er f\xc3\xa6ring (9\xe2\x80\x9311 b\xc3\xa5talen) og seks\xc3\xa6ring (11\xe2\x80\x9313 b\xc3\xa5talen), men en kan ogs\xc3\xa5 finne b\xc3\xa5de mindre og st\xc3\xb8rre utgaver: \xc3\x86ring (8\xe2\x80\x939 b\xc3\xa5talen), \xc3\xa5ttring (12 \xc2\xbd\xe2\x80\x9314 b\xc3\xa5talen) og laromsb\xc3\xa5t (12 \xc2\xbd\xe2\x80\x9318 b\xc3\xa5talen). F\xc3\xa6ringer blir bygget med tre bordganger og tre band med biter over de to fremste. St\xc3\xb8rre b\xc3\xa5ter kan ogs\xc3\xa5 ha kj\xc3\xb8lrenne (vanlig fra 11 1/2 b\xc3\xa5talens lengde), mer innved, todelt b\xc3\xb8rabord og todelt ripebord. Esingene g\xc3\xa5r inne i b\xc3\xa5ten langs den \xc3\xb8vre kanten p\xc3\xa5 ripebordet fra rang til rang._NEWLINE_Utsiden av et halsbord p\xc3\xa5 en oselver har konkav form og g\xc3\xa5r fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re n\xc3\xa6rmest loddrett i innl\xc3\xb8pet med visinga p\xc3\xa5 l\xc3\xb2tet til \xc3\xa5 n\xc3\xa6rme seg vannrett der halsen m\xc3\xb8ter bunn- og b\xc3\xb8rebord. Formen p\xc3\xa5 halsene er dermed vridd, en n\xc3\xa6rliggende sammenligning kan v\xc3\xa6re et propellblad eller kanskje mest et plogskj\xc3\xa6r. Under bygging er b\xc3\xa5tbyggeren n\xc3\xb8ye med \xc3\xa5 velge parvise bord, slik at spensten blir mest mulig lik p\xc3\xa5 begge sider av b\xc3\xa5ten._NEWLINE_B\xc3\xa5ttypen er brukt til organisert kapproing siden 1847, organisert kappseiling siden 1871 og fra 1898 organiserer b\xc3\xa5tbyggerne seg. Siden 1978 har det blitt arrangert Norgesmesterskap i oselverseiling og i 1997 \xc3\xa5pnet Oselvarverkstaden for \xc3\xa5 drive oppl\xc3\xa6ring av nye b\xc3\xa5tbyggere. Utenom den organiserte aktiviteten er b\xc3\xa5ttypen mye brukt som fritidsb\xc3\xa5t og er dessuten \xc3\xa5 finne p\xc3\xa5 en rekke museum, b\xc3\xa5de i Norge og i utlandet._NEWLINE_Opp gjennom tidene har b\xc3\xa5tbyggerne og b\xc3\xa5tbrukerne sammen utviklet b\xc3\xa5ttypen slik at hver b\xc3\xa5t passer til den bruken som brukeren vil gi b\xc3\xa5ten. Med sportsbruken er dette videref\xc3\xb8rt og i tillegg til bruksb\xc3\xa5ten kan en i dag ogs\xc3\xa5 snakke om b\xc3\xa5de spesialiserte kapproingsb\xc3\xa5ter og spesialbygde kappseilingsb\xc3\xa5ter._NEWLINE_I 2009 gjennomf\xc3\xb8rte Redningsselskapet en SMS-avstemning der oselveren ble k\xc3\xa5ret til \xc2\xabNorges nasjonalb\xc3\xa5t\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nOselveren som seilb\xc3\xa5t\n_START_PARAGRAPH_\nI dag seiles oselveren som en egen klasse i Norges Seilforbund. B\xc3\xa5tene seiles b\xc3\xa5de i Spriseilklassen (8 kvm) og i ulike klasser med bermudarigg, avhengig av b\xc3\xa5tst\xc3\xb8rrelse. Spriseilet ble tatt i bruk p\xc3\xa5 oselverne i perioden 1860\xe2\x80\x931890, f\xc3\xb8r den tid var r\xc3\xa5seilet det vanlige. I dagens regattamilj\xc3\xb8 benyttes rigg og seil i moderne materialer og utf\xc3\xb8relse. B\xc3\xa5ttypen har strenge klasseregler som definerer hvordan b\xc3\xa5ten kan rigges og skroget utformes. Disse  klassereglene er godkjent av Norges Seilforbund. I dag finnes milj\xc3\xb8 som kappseiler med oselveren flere steder i Hordaland: Austevoll, Tysnes, Milde, Hjellestad og Sotra. Som nasjonal klasseklubb og overordnet samarbeidsorgan for kappseilingsmilj\xc3\xb8ene for oselveren finnes Oselverklubben. _NEWLINE_I motsetning til mange andre seilb\xc3\xa5tklasser tillates det en viss variasjon i b\xc3\xa5tlengde og b\xc3\xa5tform innen hver seilklasse p\xc3\xa5 oselveren som regattab\xc3\xa5t. Ulike oselvere kan derfor ha litt ulike seilegenskaper, men med dagens klasseregler er likevel kappseilasen med oselvere like tett og krevende som med enhver moderne en-typeb\xc3\xa5t._NEWLINE_I konkurransene seiles spriseilklassen med et mannskap p\xc3\xa5 tre personer, og siden oselveren ikke har vekt i bunn eller kj\xc3\xb8l, s\xc3\xa5 balanseres b\xc3\xa5ten utelukkende ved at mannskapet er levende ballast. I frisk vind m\xc3\xa5 de da lene overkroppen utover ripen og seilingen blir da utfordrende og for noen s\xc3\xa5pass krevende at de kullseiler.\n_START_SECTION_\nImmateriell kulturarv\n_START_PARAGRAPH_\nI 2016 kom oselveren p\xc3\xa5 UNESCOs liste over immateriell kulturarv.'