b'\n_START_ARTICLE_\nHjortesvin\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 tross av eksteri\xc3\xb8rmessige likheter, antyder ny fossil forskning at hjorrtesvin er n\xc3\xa6rmere beslektet med flodhester og navlesvin enn med svin. Anatomiske organstudier, eksempelvis av hjertet, tyder imidlertid p\xc3\xa5 det motsatte. Arten er derfor plassert i en egen underfamilie, Babyrusinae. Forskerne tror at europeisk gris, en art som ble utryddet for omkring 35 millioner \xc3\xa5r siden, var dens n\xc3\xa6rmeste slektning. Fra K\xc3\xb8benhavn Zoo ble det nylig kjent at arten kan parre seg med tamgris og f\xc3\xa5 avkom. I begynnelsen av august 2006 f\xc3\xb8dte nemlig ei tamgrispurke der et kull med fem grisunger (en skal v\xc3\xa6re d\xc3\xb8d). Dette ble en verdenssensasjon, fordi disse artene tross alt st\xc3\xa5r hverandre ganske fjernt. Kromosomene er faktisk s\xc3\xa5 forskjellige at ingen trodde det var mulig, selv om suksessfull hybridisering mellom beslektede arter ogs\xc3\xa5 var kjent tidligere._NEWLINE_Av utseende minner hjortesvin mye om andre svin, men de formidable st\xc3\xb8ttannlignende hj\xc3\xb8rnetennene gir disse dyra et ekstremt utseende. Hj\xc3\xb8rnetennene hannen har i overkjeven vokser dessuten ikke ut av munnen og oppover, men direkte opp gjennom ganetaket og ut gjennom huden p\xc3\xa5 toppen av snutepartiet. De slipes ikke mot hj\xc3\xb8rnetennene i underkjeven, slik som hos de andre artene i svinefamilien, og er derfor heller ikke skarpe. Tennene varierer ogs\xc3\xa5 mye i st\xc3\xb8rrelsele mellom de ulike hjortesvinartene, men nytteverdien vet man n\xc3\xa6rmest ingen ting om. Det har blitt antydet at den kan v\xc3\xa6re rituell. Ser man bort fra hj\xc3\xb8rnetennene kan man tydelig se hjortesvinenes likhet med flodhest._NEWLINE_Hjortesvin, mangler pels, skiller seg ogs\xc3\xa5 fra sine slektninger i svinefamilien p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter. De har for eksempel et langt mer avansert ford\xc3\xb8yelsessystem, som inkluderer en to-kammeret magesekk og gj\xc3\xb8r hjortesvin i stand til spise en langt mer fiberrik diett. Hjortesvin f\xc3\xb8der dessuten i snitt f\xc3\xa6rre unger per kull (vanligvis 1-3) enn sine slektninger, og ungene har ikke stripet pels slik andre ville svinearter har. Hjortesvin er heller ikke kjent for \xc3\xa5 bruke trynet til \xc3\xa5 rote i jorda med, slik andre svin gj\xc3\xb8r. De har en mer spesialisert diett og spiser helst blader, nedfallsfrukt og sopp.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nTidligere fantes det hjortesvin over hele Sulawesi, men i dag er det bare kjent at det nordsulawesiske hjortesvinet finnes p\xc3\xa5 den nordlige armen av \xc3\xb8ya. Det finnes imidlertid ogs\xc3\xa5 hjortesvin i sentrale st\xc3\xb8rk av Sulawesi, men disse er s\xc3\xa5 lite tilgjengelig at forskerne ikke vet om det er nordsulawesisk hjortesvin eller en annen art eller underart. En skalle som ble funnet ved Kulawi, sentralt p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, skiller seg imidlertid fra andre hjortesvin gjennom blant annet \xc3\xa5 v\xc3\xa6re spesielt smal og gjennom \xc3\xa5 ha en underkjeve bestyrket med forholdsmessig lange premolarer. Sammenlignet med de andre hjortesvinene mente noen forskere at skallen var mest lik Malenge hjortesvinets, men de understreket at mer data er n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 kunne trekke noen sikre konklusjoner. I den s\xc3\xb8rlige sentrale delen av Sulawesi er det ogs\xc3\xa5 gjort funn av en g\xc3\xa5tefull hjortesvinskalle, som hverken passer med Kulawiskallen eller andre kjente hortesvinskaller.'