b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Mathiesen\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nMathiesen vokste opp p\xc3\xa5 Jar i B\xc3\xa6rum, som s\xc3\xb8nn av kontorsjef Einar Mathiesen (1903-1983) og legesekret\xc3\xa6r Birgit Mathiesen (1908-1990). Han er barnebarn av lege Johan Berger Mathiesen (1872-1923), og oldebarn av kommand\xc3\xb8rkaptein Thomas Mathiesen (1832-1922), som i flere \xc3\xa5r var sjef for Bergens Dampskibsselskap. Mathiesens tante, Anna Augusta "Vesse" Mathiesen, var gift med ingeni\xc3\xb8ren Odd Dahl._NEWLINE_I sin selvbiografi fra 2017 beskriver Mathiesen sin familiebakgrunn som en "blanding av bondeslekt og spissborgerskap." Slekten kan spores tilbake til Klyve g\xc3\xa5rd i Telemark p\xc3\xa5 1750-tallet, og har angivelig ogs\xc3\xa5 delvis tysk og skotsk avstamning. Mathiesen skal ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re tipp-tipp-tippoldebarn av politikeren Elias Heltberg Lund (1762-1824)._NEWLINE_Mathiesens mor, Birgit, kom fra en velst\xc3\xa5ende legefamilie i Wisconsin, USA, men begge foreldrene hennes d\xc3\xb8de da hun bare var 14 \xc3\xa5r gammel, og hun immigrerte etter dette til Norge. Hans far, Einar, mistet sin egen far i ung alder, og tilbragte deler av barndommen p\xc3\xa5 et barnehjem i Kristiania, samt ble til dels tatt h\xc3\xa5nd om av velst\xc3\xa5ende slektninger. Einar ble med tiden sjef i et rederi, og Thomas Mathiesen har omtalt sin egen oppvekst som en relativt alminnelig middelklassetilv\xc3\xa6relse, materielt sett._NEWLINE_Mathiesen gikk folkeskolen p\xc3\xa5 Stabekk skole. Han tok examen artium i 1952. Som barn var han angivelig glad i \xc3\xa5 tegne, og utviklet etter hvert en stor interesse for klassisk musikk. Han hadde, etter eget utsagn, i utgangspunktet \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 livn\xc3\xa6re seg som klassisk pianist, og dro til University of Wisconsin i januar 1953 for \xc3\xa5 studere musikk. Etter noen m\xc3\xa5neder la han imidlertid denne ambisjonen vekk, da han fikk \xc3\xb8ynene opp for sosiologifaget. Han studerte f\xc3\xb8lgelig sosiologi i Wisconsin fra h\xc3\xb8sten 1953 til v\xc3\xa5ren 1955._NEWLINE_Mathiesen forble imidlertid i mange \xc3\xa5r en ivrig amat\xc3\xb8rpianist, og holdt en improvisert konsert i Aulaen ved Universitetet i Oslo p\xc3\xa5 1990-tallet. Hans favorittkomponist fra ungdommen skal ha v\xc3\xa6rt Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin.\n_START_SECTION_\nTidlig karriere\n_START_PARAGRAPH_\nEtter sitt to-\xc3\xa5rige studieopphold i Wisconsin flyttet Mathiesen tilbake til Norge h\xc3\xb8sten 1955, med fullf\xc3\xb8rt B.A. i sosiologi, og ble umiddelbart innrullert ved Institutt for sosiologi ved Universitet i Oslo, hvor han virket i de neste tre \xc3\xa5rene. Han fullf\xc3\xb8rte magistergraden i sosiologi i 1958, p\xc3\xa5 avhandlingen \xc2\xabAspects of Social Stratification in a Changing Community\xc2\xbb, med psykologi som st\xc3\xb8ttefag. Han jobbet mot slutten av 1950-\xc3\xa5rene som vitenskapelig assistent for sosiolog Vilhelm Aubert. Aubert skal ha fungert som en slags mentor for Mathiesen i hans f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r som sosiolog. Andre tidlige inspirasjonskilder for ham var sosiologene Max Weber og Theodore M. Mills, selv om han etter eget utsagn ogs\xc3\xa5 hadde innvendinger mot deler av Mills\' teorier._NEWLINE_I 1965 tok Mathiesen doktorgraden, p\xc3\xa5 avhandlingen \xc2\xabThe Defences of the Weak - A Sociological Study of a Norwegian Correctional Institution\xc2\xbb, hvor han stilte seg kritisk til fengselssystemet i Norge. Avhandlingen bygget i stor grad p\xc3\xa5 Mathiesens intervjuer med fanger p\xc3\xa5 Ila fengsel p\xc3\xa5 begynnelsen av 1960-tallet, s\xc3\xa5kalt aksjonsforskning. Hans forskning har i ti\xc3\xa5rene som fulgte v\xc3\xa6rt karakterisert av et "nedenfra"-perspektiv, og han har gjort seg kjent som en forsker som taler de svake og utst\xc3\xb8ttes sak i samfunnet.\n_START_SECTION_\nForskning og yrkesliv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rene 1969-72 var Mathiesen forskningsleder ved Institutt for Samfunnsforskning, og professor i rettssosiologi ved Det juridiske fakultet ved Universitetet i Oslo 1972-2003. Ikke minst hadde Mathiesen en viktig rolle i dannelsen av KROM (Norsk forening for kriminalreform), bl.a. sammen med Jens Bj\xc3\xb8rneboe og Odd Wormn\xc3\xa6s. Mathiesen var formann i KROM 1968-73, og fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktiv i foreningen i flere ti\xc3\xa5r etterp\xc3\xa5. KROM har hatt innflytelse p\xc3\xa5 norsk kriminalpolitikk mer eller mindre siden oppstarten i 1968, og hadde pr. 2018 holdt mer enn 45 \xc3\xa5rlige konferanser. KROMs kritiske syn p\xc3\xa5 fengsler vakte oppmerksomhet i mediene, og i november 1968 deltok Mathiesen i en TV-debatt p\xc3\xa5 NRK om foreningen, i hva som antagelig var en av de aller f\xc3\xb8rste debattene om kriminalpolitikk i norsk kringkasting. Som motdebattant m\xc3\xb8tte han bl.a. journalisten Michael Grundt Spang._NEWLINE_Fra slutten av 1960-tallet og utover 1970-\xc3\xa5rene arbeidet Mathiesen for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fjernet l\xc3\xb8sgjengerloven, paragrafen fra 1900 som ga politi uttalt myndighet til \xc3\xa5 arrestere uteliggere og rusmisbrukere p\xc3\xa5 gaten. Samtidig med dette jobbet han for \xc3\xa5 bedre soningsforholdene i norske fengsler, delvis gjennom sin virksomhet i KROM-foreningen. Mathiesen har blitt ansett som representant for den s\xc3\xa5kalte abolisjonistiske retningen innen kriminalpolitikk, som g\xc3\xa5r inn for \xc3\xa5 avskaffe straff som virkemiddel. I en kronikk i Arbeiderbladet fra 1973 skriver han at KROMs ambisjon "p\xc3\xa5 lang sikt" har v\xc3\xa6rt \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 "st\xc3\xb8rst mulig opphevelse av fengselsstraffen i v\xc3\xa5rt samfunn," og han argumenterer for dette synet ogs\xc3\xa5 i sin bok Det uferdige (1971). I sin selvbiografi betoner imidlertid Mathiesen (2017) at han har sett det som aller viktigst \xc3\xa5 bidra til at norske fengsler skal bli mer humane._NEWLINE_Mathiesen gjorde seg bemerket i Alta-konflikten, den politiske striden om utbyggingen av et vannkraftverk i Altaelva i Finnmark p\xc3\xa5 1970- og 80-tallet. Han var en uttalt motstander av utbyggingen, og deltok under sultestreiken foran Stortinget i 1979 og, sammen med bl.a. Nils Christie, den s\xc3\xa5kalte sitt ned-aksjonen i Alta i januar 1981. Etter sistnevnte aksjon ble han, i likhet med hundrevis av andre demonstranter, stilt for retten for \xc3\xa5 ha deltatt i ulovlig demonstrasjon, men nektet \xc3\xa5 m\xc3\xb8te i protest. I et samtidig radiointervju uttalte Mathiesen at hans rolle i Alta-demonstrasjonene f\xc3\xb8rst og fremst var som alminnelig deltager, selv om hans bakgrunn som aksjonsforsker ogs\xc3\xa5 var "nyttig" i sammenhengen._NEWLINE_P\xc3\xa5 1980-tallet ble Mathiesen spesielt engasjert i sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l som handlet om moderne overv\xc3\xa5kingssystemer, som han ofte stilte seg kritisk til. Utover 1990-tallet ble han, delvis p\xc3\xa5 bakgrunn av dette, aktiv i kampen mot Schengen-avtalen. Han ble ogs\xc3\xa5 rundt samme tid opptatt av s\xc3\xa5kalte mediesosiologiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, d.v.s. forholdet mellom makt og de ulike former for medier som mennesker benytter seg av i moderne tid, som han har gitt uttrykk for i boken Makt og medier (1986). I Makt og medier redegj\xc3\xb8r han bl.a. for hvordan eierstrukturer og mediemakt, etter hans syn, i \xc3\xb8kende grad fremmer en kommersiell mediedekning av forhold i samfunnet. Mathiesen var ogs\xc3\xa5 blant dem som debatterte for \xc3\xa5 heve den kriminelle lavalder i Norge fra 14 til 15 \xc3\xa5r, p\xc3\xa5 begynnelsen av 1980-tallet._NEWLINE_Mathiesen har holdt et stort antall forelesninger ved Universitetet i Oslo i \xc3\xa5renes l\xc3\xb8p, og har jevnlig skrevet kronikker for diverse aviser. Han har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt gjesteforsker b\xc3\xa5de i inn- og utland, bl.a. ved University of Santa Barbara, California (1967), University of California, Berkeley (1975) og universitetene i Warsawa og Bremen 1988, samt ved universiteter i Latin-Amerika og Afrika. Han har dessuten skrevet mer enn 30 b\xc3\xb8ker siden 1965, blant andre Rett og samfunn (1977), Kan fengsel forsvares? (1987), Silently Silenced (2004) og Towards a Surveillant Society (2013). Flere av Mathiesens b\xc3\xb8ker er oversatt til flere spr\xc3\xa5k; Kan fengsel forsvares? ble i 2006 gitt ut p\xc3\xa5 mandarin i Kina, og flere av b\xc3\xb8kene hans har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt oversatt til engelsk, svensk, dansk, tysk, italiensk, fransk og spansk.\n_START_SECTION_\nSenere \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Mathiesen var pr. 2017 fremdeles aktiv som professor emeritus, og en sentral person innenfor Det juridiske fakultetsmilj\xc3\xb8et. Han ble tildelt  Zola-prisen i 2003, "for n\xc3\xa6rmere 40 \xc3\xa5rs innsats for svake grupper i samfunnet". I 2011 betegnet Morgenbladet doktoravhandlingen hans fra 1965 som en av totalt 25 sakprosatekster som anses \xc3\xa5 ha hatt st\xc3\xb8rst betydning for sosiologifaget i Norge. I 2014 ble han tildelt Norsk sosiologforenings hederspris._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 2017 ble Mathiesens selvbiografi, Cadenza: A Professional Autobiography, utgitt p\xc3\xa5 det britiske forlaget European Group Press. Selvbiografien kom ogs\xc3\xa5 ut p\xc3\xa5 serbisk v\xc3\xa5ren 2019, i en noe forkortet utgave.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Mathiesen var 1962-1966 gift med sosiolog Mariken Vaa, datter av billedhugger Dyre Vaa; \xc3\xa5rene 1966-1972 var han gift med jurist og senere h\xc3\xb8yesterettsdommer Kirsti Coward; fra 1995 er han gift med Erla Sm\xc3\xa1ri, som han har to barn med (f. 1989).'