b'\n_START_ARTICLE_\nBrasils deltagelse under f\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb8ytral\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste brasilianske posisjonen under den f\xc3\xb8rste verdenskrigen ble st\xc3\xb8ttet av Haag-konvensjonen som ble bekreftet av Brasil den 4. august 1914. Landet vedholdt dermed sin status som et n\xc3\xb8ytralt land. Relasjonene mellom Brasil og Tyskland ble derimot forstyrret av f\xc3\xb8lgende fakta; Tyskland sin krigsdeklarasjon mot n\xc3\xb8ytrale land ved \xc3\xa5 hevde sin rett over havene, bruk av nasjonale havner for forsyninger til tyske krigsskip under dekke av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re handelsskip, opphissing til arbeidsstreiker samt fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 mobilisering av tyske kolonier p\xc3\xa5 brasiliansk jord.\n_START_SECTION_\nSituasjonen forverres\n_START_PARAGRAPH_\nSituasjonen ble betraktelig forverret med den tyske bombingen i brasilianske vann av handelsskipene \xc2\xabParan\xc3\xa1\xc2\xbb, \xc2\xabTijuca\xc2\xbb, \xc2\xabGua\xc3\xadba\xc2\xbb, \xc2\xabAcari\xc2\xbb, \xc2\xabMacau\xc2\xbb, \xc2\xabLapa\xc2\xbb og \xc2\xabTupi\xc2\xbb. Den 5. april 1917 ble det brasilianske dampskipet D/S \xc2\xabParan\xc3\xa1\xc2\xbb, som navigerte i henhold til n\xc3\xb8ytrale land sine retningslinjer, torpedert av en tysk ub\xc3\xa5t. Den 11. april br\xc3\xb8t dermed Brasil diplomatiske relasjoner med tyskerne og den 20. mai ble skipet \xc2\xabTijuca\xc2\xbb torpedert n\xc3\xa6r den franske kysten. De f\xc3\xb8lgende m\xc3\xa5nedene tok den brasilianske regjeringen beslag i 42 tyske skip som befant seg i brasilianske havner, som en krigserstatning.\n_START_SECTION_\nBrasil erkl\xc3\xa6rer krig\n_START_PARAGRAPH_\nEt av de arresterte skipene, lasteskipet \xc2\xabMacau\xc2\xbb, ble torpedert av en tysk ub\xc3\xa5t den 23. oktober 1917 n\xc3\xa6r den spanske kysten og kapteinen ble tatt til fange. Stemningen mot Tyskland ble n\xc3\xa5 s\xc3\xa5 forverret at Brasil erkl\xc3\xa6rte krig mot den tyske alliansen den 26. oktober 1917.\n_START_SECTION_\nBrasil g\xc3\xa5r inn i krigen\n_START_PARAGRAPH_\nEn intens nasjonalistisk bevegelse som fremhevet den \xc2\xabglori\xc3\xb8se brasilianske innstillingen om \xc3\xa5 hjelpe sine allierte\xc2\xbb ble satt i gang. Monteiro Lobato var en av kritikerne til denne nasjonalismen som if\xc3\xb8lge ham tok bort oppmerksomheten fra landets interne problemer.\n_START_SECTION_\nBrasils marine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85pningen av de brasilianske havnene for allierte enheter og Brasils overtagelse av patruljering i S\xc3\xb8r-Atlanteren ved den brasilianske marinen var en av de f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8tteaksjonene landet kom med til sine allierte. Den brasilianske marinens krigsinnsatsstyrke, under kommando av kontreadmiral Pedro Max Fernando de Frontin, ble innlemmet i den britiske skvadronen.\n_START_SECTION_\nI Europa\n_START_PARAGRAPH_\nBrasils milit\xc3\xa6re medvirkning p\xc3\xa5 europeisk jord var av liten grad. Det ble sendt en gruppe flygere fra marinen i 1918 som tidligere hadde sin oppl\xc3\xa6ring fra Europa, samt en del offiserer fra h\xc3\xa6ren som ble innlemmet i de internasjonale styrkene. Et sanitetsforband ble ogs\xc3\xa5 sendt for \xc3\xa5 opprette et sykehus. Blant disse var det 92 leger, hvorav ti var milit\xc3\xa6re og resten var krigsmobiliserte og frivillige. I tillegg ble det sendt en del akademikere, farmas\xc3\xb8yter, administrativt personell og en sikkerhetsavdeling. Den medisinske hjelpen fra Brasil ble blant annet benyttet blant den franske befolkningen under en landsomfattende forkj\xc3\xb8lelsesepidimi som truet logistikken for fronttroppene.\n_START_SECTION_\nEtter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nEtter v\xc3\xa5penstillstanden returnerte brasilianerne til hjemlandet og hadde enda bedre kontakt med de viktigste og sterkeste landene i verden.'