b'\n_START_ARTICLE_\nSinnsfilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nSinnsfilosofi eller bevissthetsfilosofi, som er det vanlige navnet p\xc3\xa5 denne grenen innenfor analytisk filosofi, er grenen av filosofi som studerer sinnets natur, mental hendelse, mental funksjon, mental egenskap, bevissthet og deres relasjon til den fysiske kroppen. Sinn-kropproblemet, i.e. relasjonen mellom sinn og kropp, er hovedproblemet i sinnets filosofi, selv om det ogs\xc3\xa5 er andre problemstillinger omkring sinnets natur som ikke involverer dets relasjon til den fysiske kroppen._NEWLINE_Dualisme og monisme er de to hovedskolene for tenkning som fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 l\xc3\xb8se sinn-kropproblemet. Dualisme er posisjonen at sinn og kropp er kategorisk adskilte fra hverandre. Dualisme kan kan spores tilbake til Platon, Aristoteles og Sankhya og Yoga skolene i Hindu filosofi,, men ble mer presist formulert av Ren\xc3\xa9 Descartes p\xc3\xa5 1600-tallet. Substansdualister hevder at sinnet er en uavhengig eksisterende substans, mens Eiendomsdualister hevder at sinnet er en gruppe uavhengige egenskaper som har sin kilde fra noe som ikke kan reduseres til hjernen, men at det ikke er en distinkt substans._NEWLINE_Monisme er posisjonen at sinn og kropp ikke er ontologisk distinkte typeenheter. Dette synet ble f\xc3\xb8rst fremsatt i Vestens filosofi av Parmenides i det 5. \xc3\xa5rhundre f. Kr. og ble senere utgreiet av det 17. \xc3\xa5rhundrets rasjonalisten Baruch Spinoza._NEWLINE_Fysikalister hevder at bare kunnskap postulert ved fysisk teori eksisterer, og at sinnet eventuelt vil bli forklart i fysiske termer ettersom fysisk teori utvikles._NEWLINE_Idealister hevder at sinnet er alt som eksisterer og at den ytre verden enten er mental i seg selv eller en illusjon skapt av sinnet. N\xc3\xb8ytralmonister fester seg til posisjonen at det finnes en annen form for n\xc3\xb8ytral substans og at b\xc3\xa5de materie og sinn er egenskaper ved denne ukjente substansen. De vanligste monismer i det 20. og 21. \xc3\xa5rhundre har alle v\xc3\xa6rt varianter av fysikalisme; disse posisjonene omfatter behaviorisme, typeidentitetsteori, anomalmonisme og funksjonalisme._NEWLINE_Mange moderne bevissthetsfilosofer adopterer enten en reduktiv eller non-reduktiv fysikalistisk posisjon, som hevder p\xc3\xa5 ulike m\xc3\xa5ter at sinnet ikke er adskilt fra kropp. Disse tiln\xc3\xa6rmingene har v\xc3\xa6rt spesielt innflytelsesrike i vitenskapene, spesielt i feltene sosiobiologi, datateknologi, utviklingspsykologi og de ulike neurovitenskapene. Andre filosofer inntar derimot en ikke-medisinsk stilling som utfordrer utsagnet at sinnet kun har fysikalsk natur. Reduktive medisinere hevder at alle mentale tilstander snart kan forklares ved vitenskapelig dokumenterte fysiologiske prosesser og tilstander._NEWLINE_Non-reduktive fysikalister hevder at selv om hjernen er alt som er i sinnet, er predikat og vokabular brukt i mental beskrivelse og forklaring uerstattelige, og kan ikke reduseres til spr\xc3\xa5k og forklaringer p\xc3\xa5 lavere niv\xc3\xa5 av fysisk vitenskap. Fortsatt neurovitenskapelig fremskritt har hjulpet til \xc3\xa5 klargj\xc3\xb8re noe, men moderne bevissthetsfilosofer fortsetter \xc3\xa5 sp\xc3\xb8rre hvordan de subjektive kvalitetene og de intensjonelle (aboutness) av mentale tilstander og egenskaper kan forklares i naturalistiske termer.\n_START_SECTION_\nKropp-sjel-problemet\n_START_PARAGRAPH_\nKropp-sjel-problemet omhandler forklaringen av forholdet mellom bevisstheten, eller mentale prosesser, og kroppslige tilstander eller prosesser. Ett av filosofenes m\xc3\xa5l er \xc3\xa5 forklare hvordan en p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt ikke-materiell bevissthet kan p\xc3\xa5virke en materiell kropp og vice versa._NEWLINE_V\xc3\xa5re bevissthetserfaringer beror p\xc3\xa5 stimuli som "treffer" v\xc3\xa5re ulike sinnsorgan fra den ytre verden og disse stimuli for\xc3\xa5rsaker forandringer i v\xc3\xa5r mentale tilstand, hvilket f\xc3\xa5r oss til \xc3\xa5 oppleve en s\xc3\xa5kalt "sensasjon" eller sanseerfaring, som kan v\xc3\xa6re behagelig eller ubehagelig. En persons vilje til \xc3\xa5 spise pizza tenderer eksempelvis til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 den personen til \xc3\xa5 r\xc3\xb8re sin kropp p\xc3\xa5 et spesielt vis og i en spesiell retning for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilgang til det \xc3\xb8nskede objektet. Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let er da hvordan det kan v\xc3\xa6re mulig for bevisste erfaringer \xc3\xa5 oppst\xc3\xa5 fra en klump gr\xc3\xa5 materie best\xc3\xa5ende kun av elektrokjemiske egenskaper. Et lignende problem er hvordan man skal forklare hvordan noens "proposisjonelle attityder" kan f\xc3\xa5 den personens nevroner til \xc3\xa5 sette igang og muskler til \xc3\xa5 tekke seg sammen p\xc3\xa5 eksakt riktig m\xc3\xa5te. Disse er en del av sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene som kunnskapsteoretikere og bevissthetsfilosofer har syslet med siden Ren\xc3\xa9 Descartes og kanskje f\xc3\xb8r ham.'