b'\n_START_ARTICLE_\nWahhabisme\n_START_PARAGRAPH_\nWahhabisme (arabisk: \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x88\xd9\x87\xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x8a\xd8\xa9\xe2\x80\x8e: \'al-Wahh\xc4\x81biya(h)\') er en retning innenfor sunniislam grunnlagt av Muhammad ibn Abd al-Wahhab p\xc3\xa5 1700-tallet. Det er Saudi-Arabias offisielle religion og har v\xc3\xa6rt kongehusets l\xc3\xa6re siden 1740 etter al-Wahhab gikk i allianse med Muhammad bin Saud i Saud-familien._NEWLINE_Abd al-Wahhab ble i samtiden skrevet som \xc2\xabAbdul Vechab\xc2\xbb i Vesten og wahhabistene omtalte som \xc2\xabvechabiter\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nRetningen oppsto i Najd i det indre av Arabia. Dette var et enormt omr\xc3\xa5de i praksis utenfor statsmaktenes kontroll. Det osmanske riket hadde p\xc3\xa5 den tiden kontroll over omr\xc3\xa5det nord for Najd, og over kyststripene p\xc3\xa5 begge sider av halv\xc3\xb8ya inkludert de hellige byene Mekka og Medina. Osmanene interesserte seg lite for Arabias ressursfattige innland. De indre omr\xc3\xa5dene var stort sett uten byer med stammesamfunn ledet av h\xc3\xb8vdinger som l\xc3\xa5 i stadige konflikter uten at noen ble dominerende. Emiren Muhammad ibn Saud (1726\xe2\x80\x931765) i al-Dir\xe2\x80\x99iyya var en av disse._NEWLINE_Grunnleggeren al-Wahhab var i opposisjon til m\xc3\xa5ten islam ble praktisert i det osmanske riket og p\xc3\xa5 den arabiske halv\xc3\xb8y. Han var s\xc3\xa6rlig mot tilbedelse av helgener og profeter (inkludert profeten Muhammed). Han mente ogs\xc3\xa5 at islam hadde blitt korrumpert under osmanenes dominans. Kommersialisering og dyrking av gravsteder mislikt han. al-Wahhab argumenterte for at muslimene m\xc3\xa5tte vende tilbake til islams l\xc3\xa6re etter Ahmad ibn Hanbal, noe som innebar streng lydighet for Koranen og hadith og forkastelse av alt som kunne oppfattes som ulovlige fornyelser. al-Wahhab var kritisk til den dekadenten osmanske og egyptiske adelen som han mente bare ga seg ut for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ekte muslimer. Saud-familien utvidet etter hvert sitt herred\xc3\xb8mme og inntok p\xc3\xa5 1800-tallet Mekka noe som utfordret sultanens makt. Wahhabismen ble utbredt stort sett p\xc3\xa5 den arabiske halv\xc3\xb8y. Sufienes spesielle fromhet ble avvist og brorskapet har v\xc3\xa6rt forbudt i Saudi-Arabia. Utbredelsen av Wahhabisme skjedde med milit\xc3\xa6rmakt, slik det var typisk p\xc3\xa5 den tiden og i dette omr\xc3\xa5det. Den religi\xc3\xb8se intoleransen wahhabistene innf\xc3\xb8rte var uvanlig, for eksempel ble andre muslimer behandlet som kjettere._NEWLINE_Ibn Abd al-Wahhab startet sin bevegelse i Najd herfra promoterte han sin versjon av sunniislam. _NEWLINE_Muhammad ibn Saud d\xc3\xb8de i 1765 og ble etterfulgt av sin s\xc3\xb8nn Abd al-Aziz ibn Muhammad ibn Saud (d\xc3\xb8d 1803). Abd al-Aziz var ogs\xc3\xa5 Ibn Abd al-Wahhabs svigers\xc3\xb8nn og ble den ledende skikkelsen i wahhabismens ekspansjon. Abd al-Aziz og wahhabismen ble fryktet ideologisk og milit\xc3\xa6rt. Sultanen i Konstantinopel fors\xc3\xb8kte uten hell \xc3\xa5 bekjempe Abd al-Aziz og wahhabistene milit\xc3\xa6rt. Osmanene ble svekket blant annet etter Napoleons felttog i Egypt og i 1803 inntok Abd al-Aziz Mekka. Han innf\xc3\xb8rte wahhabismen og s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge alle mausol\xc3\xa9er og mosk\xc3\xa9er med kupler. Familien Saud fortsatte sin politiske bistand til wahhabismen ved \xc3\xa5 yte \xc3\xb8konomiske midler og politiske fordeler i over 150 \xc3\xa5r. Saudi Arabia ble opprettet i 1932. Denne wahhabistiske bevegelsen vokste fra 1970 og spredte seg utover den islamske verden med st\xc3\xb8tte saudisk oljeeksport og andre faktorer. Utenriksdepartementet i USA ansl\xc3\xa5r at det i l\xc3\xb8pet av 40 \xc3\xa5r har hovedstaden Riyadh investert mer enn $10bn (\xc2\xa36bn) i ulike typer veldedighetsorganisasjoner, i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utbre wahhabismen.\n_START_SECTION_\nKjennetegn\n_START_PARAGRAPH_\nWahhabister lever bestemt etter Koranen og sunna slik de mener profeten Muhammed og de f\xc3\xb8rste generasjonene av muslimer etter ham gjorde. Sentralt i levesettet er de forklaringene som al Wahhab skrev om Koranen i boka Kitab al-Tawhid (\xc2\xabBoka om monoteisme\xc2\xbb). Boka gjengir en detaljert tolkning av hvordan religionen skal praktiseres. I boka ford\xc3\xb8mmmes blant annet musikk, spill og lek. Videre beskrives en rekke regler for p\xc3\xa5kledning og oppf\xc3\xb8rsel. Wahhabismen er sterkt kritisk til andre retninger og tolkinger av islam; s\xc3\xa6rlig mot sjiaislam, som wahhabitter anser \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en kjettersk sekt og ogs\xc3\xa5 mot sufisme._NEWLINE_Retningen blir blant annet beskrevet som en \xc2\xabultrakonservativ\xc2\xbb, \xc2\xabfundamentalistisk\xc2\xbb, eller \xc2\xabpuritansk\xc2\xbb bevegelse. Wahhabistene (ogs\xc3\xa5 kalt wahhabitter) mener selv de gjenoppretter \xc2\xabekte monoteistisk tilbedelse\xc2\xbb (tawhid). Wahhabistene foretrekker selv \xc3\xa5 bli kalt salafi eller muwahhid._NEWLINE_Wahabitter anser andre muslimer som bes\xc3\xb8ker helligdommer av helgener og feirer bursdagen til profeten Muhammed, som de som beg\xc3\xa5r bidah (nyskapning), selv om ikke all nyskapning er forbudt if\xc3\xb8lge sharia og muslimske l\xc3\xa6rde i flertall anser mawlid som tillatt._NEWLINE_Wahhabitter beskrives av noen som ny-kharijitter. Zargar skriver at al-Wahhabs tiln\xc3\xa6rming til islams l\xc3\xa6re etter Ahmad ibn Hanbal er i strid med hans grunnleggende l\xc3\xa6resetninger.\n_START_SECTION_\nForhold til moderne terrorisme\n_START_PARAGRAPH_\nWahhabismen er relatert til global terrorisme. Ekstremistiske grupper som Al-Qaida, Taliban, IS og Boko Haram er tilhengere av en form for wahhabisme. Disse gruppenes tilknytning til islam er omstridt. Terrorgruppen Al-Qaida og Osama bin Laden er ogs\xc3\xa5 inspirert av Sayyid Qutb og det muslimske brorskapet.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge saudisk forfatter Abdul Aziz Qassim og andre, var det ottomanske riket som "f\xc3\xb8rst stemplet Abdul Wahhabs undervisning i saudi arabia som wahhabisme". Britene brukte ogs\xc3\xa5 samme begrep og senere utvidet det seg til midt\xc3\xb8sten.\n_START_SECTION_\nWahhabis, muwahhidun, og salafis\n_START_PARAGRAPH_\nIbn Abd-Al-Wahhab var uvillig til rangering av l\xc3\xa6rde og andre individer, eller kalle en islamsk skole etter en persons navn._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Robert Lacey har wahhabitter alltid mislikt \xc3\xa5 bli kalt wahhabitter, og foretrekker istedenfor \xc3\xa5 bli kalt Muwahhidun (unitarer). Et annet foretrukket begrep var rett og slett "muslimer" siden deres tilh\xc3\xb8righet er s\xc3\xa5kalt "ren islam". Men kritikere mener at slike begreper da impliserer at ikke-wahhabitter er ikke monoteister eller muslimer. I tillegg er begrepet Muwahhidun og unitarer knyttet til andre sekter._NEWLINE_Andre begrep som wahhabitter er kjent \xc3\xa5 foretrekke og bruke er ahl al-hadith ("folket av ahadith"), salafi da\'wa eller al-da\'wa ila al-tawhid ("salafi misjon" eller "monoteistisk misjon", som navn p\xc3\xa5 sin lovskole i stede for om sine tilhengere) eller Ahl ul-Sunna wal Jama\'a ("folket av Muhammed og konsensus av umma"), Ahl al-Sunnah ("folket av sunna"), eller "reformer eller salafi bevegelsen av sheikh" (der sheikh er ibn Abdul-Wahhab). Tidligere salafister refererte til seg selv som rett og slett "muslimer" og ans\xc3\xa5 nabo-kalifatet av det ottomanske riket som al-dawlah al-kufriyya (en vantro nasjon) og erkl\xc3\xa6rte dens innbyggere som ikke-muslimer. Selverkl\xc3\xa6ring til wahhabitter som \xc3\xa5 v\xc3\xa6re "folket av sunna" var viktig for wahhabismens ektehet, fordi i den ottomanske tiden var kun sunnisme den legitime doktrinen._NEWLINE_Mange forfattere slik som Quinton Wiktorowicz oppfordrer \xc3\xa5 heller bruke begrepet salafi og begrunner det med at "en trenger \xc3\xa5 bli veldig hardt presset til \xc3\xa5 finne individer som henviser til seg selv som wahhabitter eller organisasjoner som bruker begrepet \'wahhabi\' som sin merkenavn, eller henviser til sin ideologi p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5te (med mindre de taler til et vestlig publikum som ikke er kjent med islamsk terminologi)". En journalist i New York Times skriver at saudier "avskyr" begrepet wahhabisme siden de "f\xc3\xb8ler at det setter dem p\xc3\xa5 en sidebenk eller i strid med fremstilling av islam som en monoteistisk tro".\n_START_SECTION_\nMuhammad ibn Abd-al-Wahhab\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnleggeren av wahhabismen, Muhammad ibn Abd-al-Wahhab, ble f\xc3\xb8dt rundt 1702\xe2\x80\x9303 i oasen \'Uyayna i Najd. Han p\xc3\xa5stod \xc3\xa5 reformere islam og kom med sine egne ideer og egen aqida (trosoverbevisning) basert p\xc3\xa5 sin egen ideologi. Han mente at den tawhid-versjonen som muslimer hadde fulgt siden fordums tid, ikke var riktig, og dermed anklaget han dem for \xc3\xa5 beg\xc3\xa5 bida (nyskapning i islam) og shirk (avgudsdyrkelse) i religionen islam, selv om det tilsynelatende var ibn Wahhab som kom med en ny versjon og tolkning av islam, alts\xc3\xa5 som begikk bida if\xc3\xb8lge muslimske l\xc3\xa6rde og islamske organisasjoner verden rundt, blant annet islamsk universitet Al-Azhar._NEWLINE_Kjernen i ideologien av Ibn Abd al-Wahhabs l\xc3\xa6re var at han anklaget muslimer for \xc3\xa5 beg\xc3\xa5 shirk (avgudsdyrkelse) og kafir (vantro). Muslimer hadde siden tiden fra profeten Muhammed, ahle bayt (hans familie), sahaba karaam (hans f\xc3\xb8lgesvenner), tabiun, taba tabiun (etterkommerne), auliya (Guds venner), de rettskafne troende muslimer, ut\xc3\xb8vd praksisen til \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke helligdommene av Guds n\xc3\xa6rst\xc3\xa5ende tjenere. Muslimer bes\xc3\xb8kte dem med den hensikt at deres dua (skuddb\xc3\xb8nn) ville ha mer sjanse til \xc3\xa5 bli akseptert f\xc3\xb8lgelig. Muslimer pleide \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke disse gravstedene av Guds n\xc3\xa6rst\xc3\xa5ende tjenere for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re skuddb\xc3\xb8nn der, ved \xc3\xa5 bruke helgenen som en wasila (mellomledd) mellom dem og Gud. Men ibn wahhab hadde sin egen l\xc3\xa6re som han ville erstatte med den som muslimer hadde fulgt i alle \xc3\xa5r helt siden profeten Muhammeds tid. Bes\xc3\xb8k av helligdommene var nemlig en sunna av profeten Muhammed; han selv gjorde en skuddb\xc3\xb8nn p\xc3\xa5 gravstedene til martyrene av Uhud-slaget sammen med f\xc3\xb8lgesvennene sine. Ibn abdul wahhab forkastet slike hadither og kalte dem svake beretninger, selv om innholdet i hadithen ikke har noe med hvorvidt en hadith er svak eller sterk, siden det \xc3\xa5 erkl\xc3\xa6re en hadith for svak eller uekte beror p\xc3\xa5 hvem som har fortalt den og ikke selve innholdet i den. Uansett erkl\xc3\xa6rte Ibn Wahhab muslimer i flertall for \xc3\xa5 beg\xc3\xa5 shirk og bida. Han trodde ikke p\xc3\xa5 ting som wasila, kj\xc3\xa6rlighet til profet Muhammed og hans familie som en iboende del av ens imaan (tro). F\xc3\xb8lgelig ledet det ham til en ekstremistisk tolkning av islam og ble av de villfarne. Og herfra begynte det spre seg fitna i islam med store skritt._NEWLINE_Ibn Wahhab \xc3\xb8dela hellige gravsteder av Guds n\xc3\xa6rst\xc3\xa5ende venner, hvor enn han vandret. Noen av de han \xc3\xb8dela var Zayd ibn al-Khattabs. Dette var en av Sahaba (f\xc3\xb8lgesvenner) av profeten Muhammed. Etterhvert kom det en mektigere styrer, Sulaiman ibn Muhammad ibn Ghurayr som for\xc3\xa5rsaket at Uthman ibn Mu\'ammar utviste ibn Wahhab fra \'Uyayna.\n_START_SECTION_\nAbdul-Aziz Ibn Saud\n_START_PARAGRAPH_\nEtter det ottomanske rikets fall i 1901, iverksatte den femtegenerasjons etterf\xc3\xb8lger av Muhammad ibn Saud, Abdul-Aziz Ibn Saud en milit\xc3\xa6r kampanje som resulterte i erobringen av mye av den arabiske halv\xc3\xb8ya og etableringen av dagens Saudi Arabia._NEWLINE_Under Abdul-Aziz ble politikk valgt fremfor religi\xc3\xb8s idealisme. Hans politiske og milit\xc3\xa6re suksess ga wahhabistiske ulama kontroll over religi\xc3\xb8se institusjoner med jurisdiksjon over betydelige territorier.'