b'\n_START_ARTICLE_\nHvitkinng\xc3\xa5s\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet vitenskapelige navnet betyr p\xc3\xa5 norsk \xc2\xabbrent hvitansikt\xc2\xbb, noe som stemmer med utseendet til hvitkinng\xc3\xa5sa. Det finnes mange lokale norske navn p\xc3\xa5 denne g\xc3\xa5searten, som r\xc3\xa5ttg\xc3\xa5s, spitsbergeng\xc3\xa5s, svalbardg\xc3\xa5s og gr\xc3\xb8nlandsg\xc3\xa5s, men ogs\xc3\xa5 raggeg\xc3\xa5s og havreg\xc3\xa5s. De to sistnevnte navnene brukes ogs\xc3\xa5 om ringg\xc3\xa5s.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHvitkinng\xc3\xa5sa blir 60 til 70\xc2\xa0cm lang og veier mellom 1,5 til 2,5\xc2\xa0kg. Vingespennet er rundt 120\xe2\x80\x93142\xc2\xa0cm. Nesten umulig \xc3\xa5 skille p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8nnene, men hannen blir litt st\xc3\xb8rre enn hunnen. Den legger mellom ett og tre egg._NEWLINE_Ansiktet er hvitt eller gulhvitt, med en svart t\xc3\xb8yle mellom det svarte nebbet og \xc3\xb8yne. Bakhodet er svart. Brystet og halsen er lik som bakhodet, svart, som st\xc3\xa5r i sterk kontrast til den lyse undersiden. Buken er hvit eller veldig lys gr\xc3\xa5, mens kroppsidene p\xc3\xa5 undersiden er tverrstripet i gr\xc3\xa5tt og hvitt. Oversiden og vingene er askegr\xc3\xa5 med svarte og hvite tverrstriper. Beina er svarte, med sv\xc3\xb8mmehud mellom t\xc3\xa6rne._NEWLINE_De kan forveksles med kanadag\xc3\xa5sa ved f\xc3\xb8rste \xc3\xb8yekast, men kanadag\xc3\xa5sa har ikke en hvit panne slik som hvitkinng\xc3\xa5sa, dessuten er kanadag\xc3\xa5sa nesten dobbelt s\xc3\xa5 stor som hvitkinng\xc3\xa5sa. P\xc3\xa5 lang avstand og i flukt kan hvitkinng\xc3\xa5s ogs\xc3\xa5 forveksles med ringg\xc3\xa5s, is\xc3\xa6r den lyse varieteten Branta bernichla hrota som hekker p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland og Svalbard. Det hvite karakteristiske ansiktet er vanskelig \xc3\xa5 se, derfor er den skarpe kontrasten mellom svart bryst og hvit buk et mye bedre kjennetegn, samt at hvitkinng\xc3\xa5sa er lys p\xc3\xa5 undersiden av vingene i flukt, mens ringg\xc3\xa5sa er m\xc3\xb8rk gr\xc3\xa5._NEWLINE_Ungfuglen ligner de voksne, men mangler de hvite tverrstripene p\xc3\xa5 ryggen, samt gr\xc3\xa5tt vatret p\xc3\xa5 kroppsidene og mangler de tydeligere tverrstripene som de voksne har._NEWLINE_Lydmessig h\xc3\xb8res hvitkinngjessene p\xc3\xa5 lang avstand ut som en flokk sm\xc3\xa5hunder, med forskjellige gjentakende hese, glefsende lyder som \xc2\xabgra-gra-gra\xc2\xbb, \xc2\xabkak-kak-kak\xc2\xbb, \xc2\xabrott-rott\xc2\xbb eller et utdratt \xc2\xabk\xc3\xa6\xc3\xa6\xc3\xa6\xc2\xbb._NEWLINE_Hvitkinng\xc3\xa5sa kan bli mer enn 20 \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nAdferd\n_START_PARAGRAPH_\nHvitkinngjessene lever i flokker nesten hele \xc3\xa5ret. Det er kun i hekketiden at de deler seg inn i separate par eller mindre flokker._NEWLINE_I trekktiden sl\xc3\xa5r gjerne flokker seg sammen f\xc3\xb8r de trekker nord- eller s\xc3\xb8rover. Hvitkinng\xc3\xa5sa trekker som de fleste gjess i en V-formasjon, men ved lav flyging flyver den som regel som ringg\xc3\xa5sa, i en uregelmessig U-formasjon. V\xc3\xa5rtrekket begynner i midten av april og vintertrekket i begynnelsen av september. Grovt sett mister hvitkinngjessene 10 g i kroppsvekt per 10 mil de flyr, derfor har hvitkinngjessene rasteplasser underveis hvor de bruker tiden til \xc3\xa5 ete. Svalbard-bestanden raster ved Helgelandskysten og Bj\xc3\xb8rn\xc3\xb8ya, og i Vester\xc3\xa5len. I Vester\xc3\xa5len er det hovedsakelig i kommunene Hadsel, Sortland, og And\xc3\xb8y,_NEWLINE_som har hvitkinngjess rastende om v\xc3\xa5ren .\n_START_SECTION_\nErn\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nSom gjess generelt lever hvitkinng\xc3\xa5sa utelukkende av vegetabilsk f\xc3\xb8de, men n\xc3\xa5r mattilgangen er d\xc3\xa5rlig kan den ty til muslinger, snegler og tang. P\xc3\xa5 sommeren n\xc3\xa5r den er i de arktiske str\xc3\xb8k lever den av tundragress og andre vekster som t\xc3\xa5ler det arktiske klimaet. I vinterhalv\xc3\xa5ret er favorittf\xc3\xb8den hvitkl\xc3\xb8ver, men de eter ogs\xc3\xa5 gress, starr og vierskudd, de tar ogs\xc3\xa5 poteter og andre rotfrukter som blir lagt ut av b\xc3\xb8nder.\n_START_SECTION_\nHekking\n_START_PARAGRAPH_\nHvitkinng\xc3\xa5sa er monogam og danner par som normalt varer livet ut. Skulle den ene partneren d\xc3\xb8, velger den andre seg en ny partner. Hvitkinng\xc3\xa5sa hekker som regel i bratte fjell ved kysten som er utilgjengelige for fjellreven, men den svenske bestanden holder seg p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 holmer. Reiret er en grop i sand eller jord, og er foret med dun, fj\xc3\xa6r og gress. Reirplassen benyttes gjerne \xc3\xa5r etter \xc3\xa5r. Hunnen legger 3-6 glinsende hvite egg i slutten av mai eller begynnelsen av juni, og det er kun hunnen som ruger. Eggene blir som regel skittengule mot slutten av rugetiden som varer 24 til 25 dager. I hele rugetiden forlater hunnen kun reiret for \xc3\xa5 ete, hannen holder seg i omr\xc3\xa5det, gjerne bare noen meter fra reiret, og holder vakt._NEWLINE_Siden hvitkinngjessene hekker i utilgjenglige bratte fjellskrenter er de ogs\xc3\xa5 langt fra maten. I stedet for \xc3\xa5 bringe maten til de nyklekte g\xc3\xa5sungene, lokker de voksne ungene til \xc3\xa5 hoppe ned. De tre dager gamle ungene er ikke i stand til \xc3\xa5 fly, men de hopper ned fjellskrenter uten \xc3\xa5 n\xc3\xb8le. Det er deres beskjedne st\xc3\xb8rrelse og lette vekt som beskytter g\xc3\xa5sungene fra \xc3\xa5 bli alvorlig skadd. Etter denne halsbrekkende man\xc3\xb8veren f\xc3\xb8rer foreldrene g\xc3\xa5sungene til omliggende v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5der for \xc3\xa5 beite._NEWLINE_G\xc3\xa5sungene er flyvedyktige etter syv uker.\n_START_SECTION_\nMyter\n_START_PARAGRAPH_\nDet engelske navnet til hvitkinng\xc3\xa5sa (Barnacle goose) og det vitenskapelige navnet til ringg\xc3\xa5sa (Branta bernicla), kommer fra et gammelt sagn at hvitkinng\xc3\xa5sa og ringg\xc3\xa5sa kom ut av det eggformede skallet til andeskjell (engelsk: Gooseneck barnacle). Noe som var logisk siden disse gjessene aldri ble sett p\xc3\xa5 sommeren. Mens de var antatt \xc3\xa5 utvikle seg under vann, var de faktisk i fjerne arktiske str\xc3\xb8k. I andeskjellet bor det et havlevende krepsdyr som lever av plankton._NEWLINE_Sagnet passet ogs\xc3\xa5 katolikkene fordi det gjorde det mulig for dem \xc3\xa5 klassifisere disse gjessene som fisk, og kunne derfor spise gjessenes kj\xc3\xb8tt i fasten. Utsmykninger p\xc3\xa5 noen vaser som er funnet i Mykene tilsier at sagnet var kjent allerede i antikken og sagnet ble ikke motbevist f\xc3\xb8r utp\xc3\xa5 1800-tallet.'