b'\n_START_ARTICLE_\nTorden\n_START_PARAGRAPH_\nTorden, tordenskrall eller tordenbrak er en lyd for\xc3\xa5rsaket av lyn. Ut ifra avstand og lyntypen kan tordenbraket l\xc3\xa5te alt fra en skarp piskelyd, til en langstrakt buldring. Den plutselige trykk- og temperatur\xc3\xb8kningen langs lynkanalen skaper en rask luftutvidelse. Denne luftekspansjonen skaper en sonisk sjokkb\xc3\xb8lge, som igjen skaper tordenlyden. _NEWLINE_Torden h\xc3\xb8res oftest over en avstand p\xc3\xa5 omtrent 20-25 kilometer.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsak\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rsaken bak torden har v\xc3\xa6rt spekulert i flere \xc3\xa5rtusen, med den f\xc3\xb8rste nedskrevne teorien tilskrevet den greske filosofen Aristoteles i det fjerde \xc3\xa5rhundre f.Kr. Disse tidlige teoriene spekulerte i at det var for\xc3\xa5rsaket av skyer som kolliderte i hverandre. Innen midten av 1800-tallet var den utbredte teorien at lynet skapte et vakuum._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1900-tallet utviklet det seg en konsensus at torden m\xc3\xa5 oppst\xc3\xa5 gjennom en sjokkb\xc3\xb8lge i luften, grunnet plasmaet i lynkanalens raske varmeutvidelse. Varmen inne i en lynkanal, m\xc3\xa5lt gjennom en spektralanalyse, varierer under dens 50 mikrosekunder-lange levetid, med en skarp temperatur\xc3\xb8kning fra 20\xc2\xa0000 til 30\xc2\xa0000 kelvin, f\xc3\xb8r den gradvis synker til omtrent 10\xc2\xa0000 kelvin. Gjennomsnittet er omtrent 20\xc2\xa0400\xc2\xa0K (20\xc2\xa0100\xc2\xa0\xc2\xb0C; 36\xc2\xa0300\xc2\xa0\xc2\xb0F). Denne varmen skaper en rask utvidelse som treffer den kaldere luften rundt raskere enn lyd vanligvis kan fare. Den etterf\xc3\xb8lgende sjokkb\xc3\xb8lgen er i prinsippet lik sjokkb\xc3\xb8lgen skapt av en eksplosjon, eller et supersonisk smell._NEWLINE_Eksperimenter gjort med simulerte lyn har f\xc3\xb8rt til resultater som stort sett bekrefter denne modellen, selv om det fortsatt er uenighet om de n\xc3\xb8yaktige fysiske mekanismene i prosessen. Andre \xc3\xa5rsaker har og blitt lagt frem, og baseres p\xc3\xa5 de elektrodynamiske effektene av den massive str\xc3\xb8mmen gjennom plasmaet i lynet. Tordensjokkb\xc3\xb8lgen er tilstrekkelig for \xc3\xa5 for\xc3\xa5rsake skader, som indre hematom, til individer i n\xc3\xa6rheten.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet \xc2\xabtorden\xc2\xbb kommer av tor-, av gudenavnet Tor (som igjen er avledet av germansk *\xc3\xbeunra), samt -den - avledet av norr\xc3\xb8nt dynr (\xc2\xabbulder\xc2\xbb, \xc2\xabdr\xc3\xb8nn\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nAvstandsberegnelse\n_START_PARAGRAPH_\nEt lynglimt og et tordenskrall med et par sekunders mellomrom viser at lyd beveger seg merkbart tregere enn lys. Med \xc3\xa5 bruke denne fartsforskjellen kan man estimere omtrentlig hvor langt unna et lyn har oppst\xc3\xa5tt, gjennom \xc3\xa5 ta tiden p\xc3\xa5 intervallet mellom lysglimtet og tordenlyden. Lydens hastighet i t\xc3\xb8rr luft er omtrent 343 meter i sekundet ved 20 grader celsius. Det brukes derfor ofte en tiln\xc3\xa6rmelse p\xc3\xa5 omtrent tre sekunder per kilometer for \xc3\xa5 beregne avstanden. _NEWLINE_Torden h\xc3\xb8res sjeldent p\xc3\xa5 over 20 kilometers avstand'