b'\n_START_ARTICLE_\nHove kirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHove kirke er sannsynligvis den eldste steinkirken i Sogn og Fjordane, og en av de eldste steinkirkene i landet. Kirken ble reist rundt 1170 av en ukjent byggherre, sannsynligvis en velst\xc3\xa5ende mann med sete i Vik. En steinkirke gav h\xc3\xb8y status, samtidig som den ogs\xc3\xa5 kunne tjene som festning om man skulle trenge det. Kirken ble bygd i kleberstein som ble hugget ut i Arnafjord og fraktet med b\xc3\xa5t og slede til byggeplassen. Teknikken som er brukt i byggingen er krevende, og setter store krav til h\xc3\xa5ndverkerne. Det er p\xc3\xa5fallende at jo lenger utover i byggeprosessen man har kommet, jo d\xc3\xa5rligere blir kvaliteten p\xc3\xa5 arbeid og materialer. Dette kan forklares p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter. Kanskje gikk byggherren tom for penger, eller kanskje var det en oppsynsmann som passet p\xc3\xa5 byggingen i starten, men s\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte dra videre? Det er usikkert om t\xc3\xa5rnet opprinnelig var en del av kirken._NEWLINE_Man regner med at Hove kirke ble bygd som en privatkirke, ettersom det p\xc3\xa5 tidspunktet da kirken ble bygd, allerede stod to kirker i Vik: Hopperstad stavkirke og Tenhold kirke som ble tatt av et ras p\xc3\xa5 1400-tallet. Opptegninger fra 1300-tallet viser at Hove kirke ikke hadde noen inntekter, noe som var sv\xc3\xa6rt uvanlig om kirken ikke var en privatkirke._NEWLINE_I 1686 var det en synfaring i kirken, der den i papirene st\xc3\xa5r omtalt som \xc2\xaben pen liten kirke\xc2\xbb. Kirken ble da oppgitt til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re like stor som den er n\xc3\xa5, men med svalganger p\xc3\xa5 begge sider. I 1722 er det bare nevnt svalgang p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden, og i denne gangen skal det ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt et lite skriftekammer. I 1670- og 1680-\xc3\xa5rene fikk kirken flere benker og en ny skriftestol. Den ble \xc3\xb2g hvitkalket b\xc3\xa5de innvendig og utvendig. F\xc3\xb8r dette var inventaret sannsynligvis rosemalt. P\xc3\xa5 midten av 1680-tallet fikk man \xc3\xb2g ny altertavle.\n_START_SECTION_\nPeter Andreas Blix redder kirken\n_START_PARAGRAPH_\nVik kirke stod ferdig i 1877, og man hadde da ikke bruk for Hove kirke lenger. Peter Andreas Blix ledet rundt denne tiden restaureringen av H\xc3\xa5konshallen i Bergen, og i den forbindelse fikk han tilbud om \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe kleberstein fra Vik. Blix, som var en ivrig fortidsminneverner, reagerte skarpt da han oppdaget at klebersteinen skulle komme fra rivingen av Hove kirke. Han godtok ikke \xc2\xaben saadan vandalisme\xc2\xbb, og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 Fortidsminneforeningen i Bergen til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe kirken. De hadde ikke r\xc3\xa5d, og det endte med at Blix selv kj\xc3\xb8pte kirken i november 1880. Han hadde kj\xc3\xb8pt en kirke som p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5te var i god stand, men blant annet gjennomboret at kulehull, da soldater brukte kirken som blink._NEWLINE_Blix startet arbeidet med \xc3\xa5 restaurere kirken i 1883. Han gikk grundig til verks og lette systematisk etter spor fra historien i kirken. Han ville gjenreise kirken slik han mente den opprinnelig s\xc3\xa5 ut. Dette satte store krav til h\xc3\xa5ndverkerne, da han blant annet ville ha murt en ny apsis i koret. Steinene til dette arbeidet ble, som de originale steinene, hentet fra Arnafjord. Det mest krevende arbeidet var \xc3\xa5 mure nytt t\xc3\xa5rn. Dette krevde mye stein, som m\xc3\xa5tte fraktes fram til kirken, noe Blix trengte mange hester til. Dette f\xc3\xb8rte til konflikt med de lokale b\xc3\xb8ndene, som mente at arbeidet gikk ut over avlingene deres, og at de fikk for d\xc3\xa5rlig betalt. Konflikten l\xc3\xb8ste seg, og i l\xc3\xb8pet av 12 dager fraktet man rundt 15 kubikkmeter stein. Blix mente hestene fortjente et monument for sin innsats. Han lagde derfor en hestebyste som ble plassert h\xc3\xb8yt oppe p\xc3\xa5 ytterveggen av t\xc3\xa5rnet._NEWLINE_En kirkegransker hadde sett p\xc3\xa5 kirken i 1878, og han mente at man under den hvite kalken kunne se spor av malerier. Han mente veggene sannsynligvis hadde v\xc3\xa6rt dekorert med bilder av evangelistene, Jesus, Moses og helgener. Dette brydde ikke Blix seg om da han skulle dekorere kirken innvendig. Han var sv\xc3\xa6rt interessert i norr\xc3\xb8n mytologi, og brukte motiver fra dette til \xc3\xa5 fylle inn i de geometriske figurene som allerede var malt p\xc3\xa5 veggen. I tillegg satt han inn noen f\xc3\xa5 benker dekorert med utskj\xc3\xa6ringer av blomster, dyr og drager. Han fikk \xc3\xb2g malt kors p\xc3\xa5 veggene, og utstyrte kirken med liturgisk utstyr likt det om hadde v\xc3\xa6rt der f\xc3\xb8r reformasjonen._NEWLINE_Blix eide kirken fram til sin d\xc3\xb8d i 1901, og ble gravlagt under gulvet i Hove kirke. Han testamenterte kirken til broren sin, som igjen gav den til staten. 15. august 2019 vil riksantikvar Hanna Geiran overrekke kirken til Fortidsminneforeningen, som har st\xc3\xa5tt for tilsynet, og i forveien eier \xc3\xa5tte stavkirker og fire andre steinkirker.\n_START_SECTION_\nInventar\n_START_PARAGRAPH_\nI Bergen Museum finnes en Madonna med barnet fra 1230\xe2\x80\x931235 av eiketre, som skal ha kommet fra Hove kirke. Det har v\xc3\xa6rt spekulasjoner om hun kan ha v\xc3\xa6rt i ciboriet i Hopperstad stavkirke og s\xc3\xa5 blitt flyttet til Hove. Skulpturen er en av de fineste unggotiske skulpturene som er bevart i Norge. En vet ikke om hun er laget i England eller om hun er sk\xc3\xa5ret ut i Bergen av en engelsk treskj\xc3\xa6rer._NEWLINE_P\xc3\xa5 Bergen Museum er det og et beslag til et krusifiks fra 1200-tallet._NEWLINE_Alteret er fra middelalderen, og er laget i stein med en klebersteinsplate p\xc3\xa5 toppen. I midten er det et hulrom med en plate over. Dette har v\xc3\xa6rt brukt til \xc3\xa5 oppbevare relikvier i.'