b'\n_START_ARTICLE_\nInformasjonssystem\n_START_PARAGRAPH_\nEt informasjonssystem (eller IS) er et system for innsamling, lagring, behandling, overf\xc3\xb8ring og presentasjon av informasjon. I prinsippet kan et IS v\xc3\xa6re helt manuelt, men ordet brukes oftest om systemer som er basert p\xc3\xa5 informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT). Til forskjell fra et datasystem, som er rent  teknisk, omfatter et IKT-basert IS ogs\xc3\xa5 de menneskelige skaperne, brukerne og forvalterne av systemet. Vi kan si at et informasjonssystem best\xc3\xa5r av ett eller flere datasystem sammen med menneskene, organisasjonene og samfunnet rundt. _NEWLINE_Informasjonssystemer er dessuten navn p\xc3\xa5 fagfeltet som studerer utvikling og bruk av informasjonssystemer. Dette fagfeltet tilh\xc3\xb8rer  informasjonsvitenskapen og legger dermed vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 forholdet mellom informasjons- og kommunikasjonsteknologien og individene, gruppene, organisasjonene og samfunnene rundt den. Informasjonssystemer som fagfelt omfatter mange ulike teoretiske perspektiver p\xc3\xa5 IS, og det finnes andre definisjoner av informasjonssystemer enn den som innledet artikkelen.\n_START_SECTION_\nOrganisering av informasjonssystemer\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste informasjonssystemene p\xc3\xa5 1950- og 60-tallet var gjerne egenutviklede. _NEWLINE_Utviklerne, brukerne, deres ledere og det tekniske personalet tilh\xc3\xb8rte samme organisasjon, som ogs\xc3\xa5 eide IKT-utstyret. Det var ingen IS-leverand\xc3\xb8r inne i bildet (kun leverand\xc3\xb8rer av IKT-utstyr)._NEWLINE_Utover 1970- og 80-tallet ble det vanligere \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe systemer fra eksterne leverand\xc3\xb8rer, slik at utviklerne ikke lenger tilh\xc3\xb8rte samme organisasjon som brukerne og deres ledere. Etter at IS-et var levert kj\xc3\xb8rte det fremdeles p\xc3\xa5 brukerorganisasjonens egne maskiner, driftet av eget teknisk personell._NEWLINE_I begynnelsen var det vanlig \xc3\xa5 spesialutvikle l\xc3\xb8sninger for hver organisasjon, slik at utviklerne ble midlertidig innleid som konsulenter under utviklingen. P\xc3\xa5 1980- og 90-tallet ble det vanligere \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe inn standardprogrammer. Selv om utviklere fremdeles ble leid inn for \xc3\xa5 tilpasse programmene til organisasjonen, jobbet stadig flere utviklere uten direkte kontakt med kundeorganisasjonen._NEWLINE_I dag blir det stadig vanligere \xc3\xa5 bruke informasjonssystemer som er tilgjengelige over internettet, gjerne gjennom en  vevleser. I tillegg til utvikling har leverand\xc3\xb8ren av slike systemer overtatt ansvaret for teknisk drift og IKT-utstyr. Kjente eksempler er  Googles kontor-, e-post- og kalendersystemer og virksomhetssystemene til Salesforce. Vi sier gjerne at slike informasjonssystemer lever i skyen. Informasjonen b\xc3\xa5de behandles og lagres p\xc3\xa5 maskiner som ikke er kontrollert av brukerorganisasjonen, noe som skaper nye  privathets- og  konfidensialitetsutfordringer.\n_START_SECTION_\nInformasjonssystemarkitekturer\n_START_PARAGRAPH_\nI de f\xc3\xb8rste informasjonssystemene (p\xc3\xa5 1950- og 1960-tallet) l\xc3\xa5 b\xc3\xa5de data og applikasjonsprogrammer p\xc3\xa5 samme stormaskin. Brukergrensesnittet var sv\xc3\xa6rt enkelt \xe2\x80\x94 basert p\xc3\xa5 hullkortleser, skriver og etter hvert terminal med skjerm og tastatur \xe2\x80\x94 og det var ikke klart adskilt fra applikasjonsprogrammet. Systemene hadde en monolittisk (enlags) arkitektur og dataterminalen var det som i dag kalles en tynn klient._NEWLINE_Fra midten av 1960-tallet kom de f\xc3\xb8rste databaseh\xc3\xa5ndteringssystemene, som gjorde skillet mellom database og applikasjon klarere. Etter hvert som minidatamaskiner ble vanligere utover 1970-tallet ble det mulig \xc3\xa5 plassere applikasjoner og databaser p\xc3\xa5 forskjellige maskiner: applikasjonene kunne kj\xc3\xb8re p\xc3\xa5 minimaskiner som var kontrollert av den enkelte avdeling, mens databasene fremdeles l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 stormaskiner slik at de var tilgjengelige for hele organisasjonen. Dermed kunne organisasjonen balansere mellom lokal autonomi og sentral informasjonsdeling. Dette var et tidlig eksempel p\xc3\xa5 en klient-tjener eller tolagsarkitektur._NEWLINE_I samme perioden hadde det kommet egne programbiliotek og -verkt\xc3\xb8y som gjorde det enklere \xc3\xa5 programmere brukergrensesnitt. Tilgjengeligheten av personlige arbeidsstasjoner p\xc3\xa5 slutten av 1970-tallet og personlige datamaskiner utover 1980-tallet satte fart i denne utvklingen. N\xc3\xa5 ble grafiske brukergrensesnitt for f\xc3\xb8rste gang tilgjengelig for vanlige brukere gjennom en trelagsarkitektur, der brukergrensesnittet kunne kj\xc3\xb8re p\xc3\xa5 en personlig datamaskin (en tykk klient), applikasjonen p\xc3\xa5 en minimaskin, mens databasen fremdeles l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en stormaskin._NEWLINE_I dag forekommer ogs\xc3\xa5 fire- og femlagsarkitekturer. Brukergrensesnittet kj\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 en personlig datamaskin, et nettbrett, en mobil enhet eller noe annet. De kommuniserer med brukergrensesnittjeneren som kj\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 en egen maskin. Brukergrensesnittjeneren kommuniserer i sin tur med en eller flere applikasjonstjenere. I bunnen ligger fremdeles databasetjenerne. Prosessmotoren kan danne et femte lag.\n_START_SECTION_\nBegrepet informasjonsystem i andre fagfelt\n_START_PARAGRAPH_\nVed siden av menneskeskapte, IKT-baserte informasjonssystemer, brukes begrepet informasjonssystem i flere andre fagfelt. I  biologien kan for eksempel b\xc3\xa5de  nervesystemer og  menneskekroppens behandling av  genetisk informasjon analyseres som informasjonssystemer. I \xc3\xb8konomien brukes spillteori til \xc3\xa5 analysere situasjoner hvor rasjonelle akt\xc3\xb8rer gj\xc3\xb8r valg med ulik og imperfekt informasjon. I telekommunikasjon brukes det til \xc3\xa5  analysere overf\xc3\xb8ring av  signaler gjennom en kommunikasjonskanal som er utsatt for st\xc3\xb8y (jevnf\xc3\xb8r  Shannons informasjonsteori).'