b"\n_START_ARTICLE_\nTusen og en natt\n_START_PARAGRAPH_\nBoken om Tusen og en natt (arabisk: \xd9\x83\xd8\xaa\xd8\xa7\xd8\xa8 \xd8\xa3\xd9\x84\xd9\x81 \xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa9 \xd9\x88\xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa9 Kitab alf lailah wa lailah, persisk: \xd9\x87\xd8\xb2\xd8\xa7\xd8\xb1 \xd9\x88 \xdb\x8c\xda\xa9 \xd8\xb4\xd8\xa8 Hez\xc4\x81r-o yek \xc5\xa1ab) er en samling av historier fra orienten. Historiene stammer fra middelalderen, og er satt sammen til ett hele gjennom en rammefortelling._NEWLINE_Historien starter med at den persiske Shahryar, som er konge p\xc3\xa5 en ikke navngitt \xc3\xb8y mellom India og Kina, er s\xc3\xa5 sjokkert over sin kones utroskap at han dreper henne. Han antar at alle andre kvinner ogs\xc3\xa5 vil v\xc3\xa6re utro, og beordrer vesiren til \xc3\xa5 skaffe ham en ny brud hver natt. Etter at han har tilbrakt natten med henne, henrettes hun ved daggry. Dette fortsetter helt til visirens datter Scheherazade g\xc3\xa5r med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli Shahryar neste kone. Hun har lagt en plan, og hver natt etter bryllupet forteller hun ham historier. Hun s\xc3\xb8rger for at hver morgen er kongen spent p\xc3\xa5 hvordan det g\xc3\xa5r videre, og derfor utsetter han henrettelsen slik at han skal f\xc3\xa5 h\xc3\xb8re fortsettelsen. Til slutt har hun f\xc3\xb8dt ham tre s\xc3\xb8nner og kongen er overbevist om hennes trofasthet. Han opphever derfor ordren om henrettelsen.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede omkring \xc3\xa5r 750 omtales en bok ved navn tusen fortellinger (persisk Hezar Afsaneh). Disse fortellingene var senest \xc3\xa5r 800 oversatt til arabisk som \xc2\xabAlf Khurajah\xc2\xbb. Denne inneholder allerede fortellingen om Kongen, vesiren, vesirens datter og dennes amme, de siste med navn Sjeirasad og Deinasad. P\xc3\xa5 grunn av fortellingens innhold gikk verket etterhvert over til \xc3\xa5 kalles Tusen netter (Alf lailah). Senere kom en rekke andre fortellinger med. Det er ikke kjent n\xc3\xa5r den siste natten kom til og verket fikk sitt endelige navn Boken om tusen netter og en natt (Kitab alf lailah wa lailah). Verkets arabiske utvikling er lite kjent og basert p\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndskrifter fram til 1700 tallet. Det er allikevel klart at det har hatt vid utberedelse i Orienten i hele denne perioden, og nevnes sporadisk av flere arabiske og indiske skrifter._NEWLINE_Verket ble kjent i vesten da en fransk utgave ble utgitt av Antoine Galland i 1704\xe2\x80\x931717 basert p\xc3\xa5 forskjellige arabiske manuskripter og muntlige fortellinger. Han legger ogs\xc3\xa5 inn flere historier fra andre kilder; de to kanskje mest ber\xc3\xb8mte historiene \xc2\xabAladdin og lampen\xc2\xbb og \xc2\xabAli Baba og de f\xc3\xb8rti r\xc3\xb8verne\xc2\xbb er del av disse andre kildene og ikke den egentlige Tusen og en natt.  Den f\xc3\xb8rste arabiske fulle utgaven ble utgitt i Calcutta fra 1839 av W. H. Macnaghten. Universitetsbiblioteket har denne utgaven, og den norske oversettelsen av Waldemar Br\xc3\xb8gger som kom ut f\xc3\xb8rste gang i 1950 har brukt denne som referanse._NEWLINE_Det er mange meninger om utvikling av verket fra de f\xc3\xb8rste fortellingene til en fullstending Tusen og en natt. W.Br\xc3\xb8gger fremhever Abu Abd-Allah Muhammed ben Abdus el-Gahsjigari som skal ha levd f\xc3\xb8r \xc3\xa5r 900 som den som samlet mange av fortellingene og ga verket dets form. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som Br\xc3\xb8drene Grimm og Asbj\xc3\xb8rnsen og Moe fikk han gjenfortalt historiene av en rekke eventyrfortellere og tok det han \xc3\xb8nsket fra dem og samtidige historieb\xc3\xb8ker. Han mener ogs\xc3\xa5 at verket b\xc3\xa6rer tydelige spor av en slik felles redigering og innsamlingsm\xc3\xa5te og at samtidige kronik\xc3\xb8rer utpeker Abu Abd-Allah. Men det er ogs\xc3\xa5 gjentagelser og repetisjoner som ikke st\xc3\xb8tter en enhetlig redigering. Man antar at verket hadde funnet sin endelige form p\xc3\xa5 1300-tallet. Det finnes h\xc3\xa5ndskrifter i Biblioth\xc3\xa8que nationale de France og Vatikanbiblioteket fra rundt 1400 med de f\xc3\xb8rste 33 samt en h\xc3\xa5ndfull andre av historiene.\n_START_SECTION_\nInnhold\n_START_PARAGRAPH_\nTusen og en natt er regnet som et av de arabiske og orientalske kulturers mest kjente historiske verk. Den inneholder historier som spenner fra historiske berettelser, noveller, anekdoter, kj\xc3\xa6rlighetshistorier, visdomsord, skr\xc3\xb8ner, humoresker og tragedier og religi\xc3\xb8se legender. Det er inneholder ogs\xc3\xa5 en rekke korte og lengre dikt. En rekke samtidige figurer er skrevet inn i historiene; Mest kjent er kanskje Harun al-Rashid som var kalif i Bagdad (d\xc3\xb8d 24. mars 809)._NEWLINE_Mange kjenner bare Tusen og en nattsom redigerte uskyldige barneeventyr, for eksempel i \xc2\xabAladdin og lampen\xc2\xbb. Dette er ogs\xc3\xa5 tilfelle i tilpassede tegnefilmutgaver som Disney's Aladdin. Man blir derfor ofte forbauset over verkets bredde og direkte stil. Spesielt frodigheten i de erotiske beskrivelsene og kvinnenes (og noen menns) skj\xc3\xb8nnhet er ofte utelatt eller begrenset i mange oversettelser._NEWLINE_Historiene b\xc3\xa6rer preg av opprinnelse fra hele det orientalske omr\xc3\xa5det, som Persia, Tyrkia, India, Egypt og Arabia. Spr\xc3\xa5ket i de kjente h\xc3\xa5ndskriftene er ikke h\xc3\xb8ylitter\xc3\xa6rt arabisk (som f.eks. koranen) men betegnes ofte som et mer folkelig \xc2\xabvulg\xc3\xa6r-egyptisk\xc2\xbb. Men det har allikevel en del fraser som feilaktig oversettes ordrett (\xc2\xabO min s\xc3\xb8nn\xc2\xbb o.l.) og gir et overd\xc3\xa5dig pomp\xc3\xb8st spr\xc3\xa5k i mange utgaver. _NEWLINE_Man regner at den egentlige Tusen og en nattinneholder 270 fortellinger. I tillegg kommer et 30-50-talls andre fortellinger vers og fabler som forskjellige utgaver har lagt til. Totalt inneholder en utgave rundt 7-800 000 ord avhengig av omfanget av fraser, repitisjoner og dikt som taes med.\n_START_SECTION_\nNorske utgaver\n_START_PARAGRAPH_\nEn n\xc3\xa6r komplett oversettelse ble utgitt i seks bind av Waldemar Br\xc3\xb8gger f\xc3\xb8rste gang i 1950 og nye utgaver 1967 og 1985. Et utvalg fra denne oversettelsen kom i en to-binds redigert utgave p\xc3\xa5 Den norske bokklubben i 1988-1989. Det er ogs\xc3\xa5 en rekke mindre utgaver og omarbeidede barneutgaver._NEWLINE_Boka kom i 2013 i ny dansk oversetting av  Ellen Wulff, og en tilsvarende norsk nyoversetting er p\xc3\xa5g\xc3\xa5r (i 2016) av Amund Bj\xc3\xb8rsn\xc3\xb8s."