b'\n_START_ARTICLE_\nVang presteg\xc3\xa5rd (Hedmark)\n_START_PARAGRAPH_\nVang presteg\xc3\xa5rd ligger vis-\xc3\xa0-vis Vang kirke p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av riksvei 25 p\xc3\xa5 Ridabu, men er litt skjult av nyere bebyggelse. Den inng\xc3\xa5r i dag i omr\xc3\xa5det til Toneheim folkeh\xc3\xb8gskole._NEWLINE_B\xc3\xa5de kirken og presteg\xc3\xa5rden har aner tilbake til middelalderen, og bygda Vang har navn etter g\xc3\xa5rden. Den var i sin tid den st\xc3\xb8rste g\xc3\xa5rden i Vang, og en rekke g\xc3\xa5rder og husmannsplasser er i \xc3\xa5renes l\xc3\xb8p fradelt og solgt.\n_START_SECTION_\nBygninger\n_START_PARAGRAPH_\nHovedbygningens alder er ikke kjent med sikkerhet, men det antas at den er fra rundt 1780. Bygningen hadde opprinnelig to innganger med bislag fra g\xc3\xa5rdsplassen. Det ene bislaget er imidlertid fjernet, slik at resultatet er noe asymmetrisk. P\xc3\xa5 hagesiden er det verandautbygg midt p\xc3\xa5 langsiden._NEWLINE_Nord\xc3\xb8st for hovedbygningen st\xc3\xa5r et stabbur med \xc3\xa5rstallet 1732 p\xc3\xa5 vindfl\xc3\xb8yen. Dette har v\xc3\xa6rt omtalt som \xc2\xabAbraham Pihls stabbur\xc2\xbb, men er n\xc3\xb8dvendigvis eldre dersom \xc3\xa5rstallet angir bygningens alder. Stabburet er i likhet med hovedbygningen fredet._NEWLINE_De andre presteg\xc3\xa5rdsbygningene er borte. Borgstuen fra 1732 (med en klokke laget av Pihl) ble flyttet til Hedmarksmuseet p\xc3\xa5 Domkirkeodden allerede i 1910. Det som var igjen ellers, ble revet da stedet ble gjort om til folkeh\xc3\xb8yskole.\n_START_SECTION_\nHageanlegg\n_START_PARAGRAPH_\nPresteg\xc3\xa5rden var i sin tid kjent for hageanlegget, som skal v\xc3\xa6re anlagt f\xc3\xb8r Abraham Pihls tid, selv om det som mange ting forbindes spesielt med ham. Pihl skal ha plantet en all\xc3\xa9 i retning kirken samt l\xc3\xb8nnelysthuset \xc2\xabMamre Lund\xc2\xbb som fondmotiv i hagen og ellers blant annet en gran og en furu kalt Adam og Eva. P\xc3\xa5 2000-tallet er det ikke mye som minner om dette anlegget.\n_START_SECTION_\nKulturelt sentrum i bygda\n_START_PARAGRAPH_\nPresteg\xc3\xa5rden var kulturelt sentrum i bygda i \xc3\xa5rhundrer. Blant de mest kjente prestene som holdt til her, kan nevnes Abraham Pihl, som var en slags vitenskapelig altmuligmann og stod for byggingen av dagens Vang kirke, og Paul Winsnes, som tidlig i sin prestekarriere var kapellan under Pihl. Winsnes\xe2\x80\x99 kone Hanna Winsnes er for mange den som personifiserer livet p\xc3\xa5 presteg\xc3\xa5rden, og den ber\xc3\xb8mte kokebokforfatteren er minnet med en relieffstein p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdsplassen foran hovedbygningen. Denne ble reist p\xc3\xa5 initiativ av Henriette Sch\xc3\xb8nberg Erken i 1939.\n_START_SECTION_\nFolkeh\xc3\xb8yskole\n_START_PARAGRAPH_\nToneheim folkeh\xc3\xb8gskole hadde en lang og komplisert tilblivelseshistorie. I 1963 fikk man nyss om at Vang presteg\xc3\xa5rd ville v\xc3\xa6re ledig, og i en prosess som gikk over en \xc3\xa5rrekke, ble omr\xc3\xa5det gjort om til folkeh\xc3\xb8yskole med oppf\xc3\xb8ring av flere nye bygninger tegnet av arkitektene Ingrid og Trond H\xc3\xb8ye. Utbyggingen skjedde i to byggetrinn med ferdigstilling i 1972 og 1989. Flere gamle uthusbygninger ble revet i den forbindelse, men hovedbygningen og stabburet er alts\xc3\xa5 beholdt.'