b"\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb8ldalshytta\n_START_SECTION_\nBeliggenhet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb8ldalshytta ligger i Rennebu kommune i den nordlige delen av Trollheimen, og er den nordligste turisthytten i Trollheimen. Den ligger v\xc3\xa6rhardt til p\xc3\xa5 Vollan i J\xc3\xb8ldalen midt i bj\xc3\xb8rkeskogen 739 moh., og har innsj\xc3\xb8en J\xc3\xb8lvatnet liggende bak seg.\n_START_SECTION_\nHoset seter, den f\xc3\xb8rste hytta\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8sten 1907 ble Hoset seter oppkj\xc3\xb8pt av Trondhjems Turistforening fra Peder Tverdal for en kj\xc3\xb8pssum p\xc3\xa5 520 kr. Dette skulle bli TTs andre hytte i Trollheimen, etter Trollheimshytta. Setra l\xc3\xa5 v\xc3\xa6rhardt til p\xc3\xa5 nord\xc3\xb8stsiden av J\xc3\xb8lvatnet, og var plassert bare rundt 200 meter fra den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende parkeringsplassen p\xc3\xa5 Kle'va (feilaktig kalt J\xc3\xb8lhaugen)._NEWLINE_Men hytta var ikke i god nok stand til \xc3\xa5 brukes som turisthytte, bare tre av de fem bygningene som stod der var bra nok til \xc3\xa5 brukes. S\xc3\xa5, senere p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret ble hytta revet, og mye av materialet ble gjenbrukt til den nye J\xc3\xb8ldalshytta som stod ferdig p\xc3\xa5 sommeren 1908. Den hytta ble betjent med sengeplass til ti gjester, og hadde to rom: et kj\xc3\xb8kken og oppholdsrom, og et soverom._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste sommeren var det rundt 70 gjester som bes\xc3\xb8kte J\xc3\xb8ldalshytta. \xc3\x85ret etter ble det 48 flere navn nedskrevet i bes\xc3\xb8ksprotokollen p\xc3\xa5 vinteren, og det var omtrent like mange gjester p\xc3\xa5 sommeren som \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. I \xc3\xa5rene som kom steg bes\xc3\xb8ksantallet, og det begynte \xc3\xa5 bli litt trangt p\xc3\xa5 hytta, og noen ganger ble det ikke s\xc3\xa5 mye \xc3\xa5 tilby av mat. Vertinna gjorde s\xc3\xa5 godt hun kunne, men en utvidelse eller en ny hytte begynte snart \xc3\xa5 melde seg. Men TT hadde kostet p\xc3\xa5 J\xc3\xb8ldalshytta s\xc3\xa5 mye penger allerede, s\xc3\xa5 de var ikke sikker om de hadde r\xc3\xa5d til det.\n_START_SECTION_\nDen nye J\xc3\xb8ldalshytta\n_START_PARAGRAPH_\nI 1913 fant TTs generalforsamling ut at de skulle bygge et nytt bygg, og hytta skulle ikke st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 samme plassen, nettopp fordi det var s\xc3\xa5 v\xc3\xa6rhardt p\xc3\xa5 plassen gamle J\xc3\xb8ldalshytta stod. Byggingen ble derimot satt p\xc3\xa5 is p\xc3\xa5 grunn av noen andre viktigere oppgaver, som utvidelsen av Trollheimshytta og kj\xc3\xb8pet av Nedalen g\xc3\xa5rd._NEWLINE_Men to \xc3\xa5r senere, i 1915, ble nybyggingen av J\xc3\xb8ldalshytta igjen tatt opp. Det ble bestemt at hytta skulle plasseres p\xc3\xa5 Vollan, et plass ved J\xc3\xb8lvatnet som l\xc3\xa5 helt i s\xc3\xb8renden av vannet. Arkitekten Grendahl tegnet hytta, som skulle v\xc3\xa6re en toetasjes turisthytte med peisestue i vestenden av f\xc3\xb8rsteetasjen, og betjening og kj\xc3\xb8kken p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden. I andreetasjen skulle det v\xc3\xa6re 8-9 soverom, med 23 sengeplasser tilsammen._NEWLINE_I mars 1916 ble byggingen av nye J\xc3\xb8ldalshytta startet p\xc3\xa5. Planen var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 skallet p\xc3\xa5 huset oppsatt i l\xc3\xb8pet av sommeren samme \xc3\xa5r, mens hytta kunne bli tatt i bruk til p\xc3\xa5ske neste \xc3\xa5r. Slik ble det imidlertid ikke. V\xc3\xa6ret forhindret dem i \xc3\xa5 f\xc3\xa5 satt opp hytta til riktig tid, og da sommeren kom i 1917 hadde skallet og grovinnredningen akkurat blitt ferdig, og hytta ble s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5tt brukbar. Selve hytta og alt innvendig, var f\xc3\xb8rst ferdig i 1920. Samtidig ble den gamle J\xc3\xb8ldalshytta (Hoset seter) solgt til de som hadde forhandlet med Tverdal om kj\xc3\xb8pet av Hoset seter, bokhandler Brun og kj\xc3\xb8pmann Kvenild, for en sum p\xc3\xa5 400 kroner. Og selv om J\xc3\xb8ldalshytta hadde blitt flyttet til et mindre v\xc3\xa6rthardt sted, trengtes vestveggen \xc3\xa5 paneleres allerede i 1922, to \xc3\xa5r etter at hytta ble bygd. _NEWLINE_N\xc3\xa5 som den nye hytta var bygd, var alle forn\xc3\xb8yde. En ulempe var at det ikke var innlagt vann, og man m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 og hente vann lengre oppi lia. Dette ble det derimot en slutt p\xc3\xa5 sensommeren 1920 da en br\xc3\xb8nn ble lagd, og ingen videre komplikasjoner skulle komme til \xc3\xa5 skje f\xc3\xb8r andre verdenskrig stod for d\xc3\xb8ra.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig og etterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nLitt uti andre verdenskrig, i 1943, tok tyskerne over alle turisthyttene til Trondhjems Turistforening. Men da krigen endelig var ferdig, og hyttene \xc3\xa5pnet, var det en kjempestor p\xc3\xa5gang i fjellet, og i 1945 var det hele 1268 overnattinger p\xc3\xa5 hytta. _NEWLINE_Etterkrigstiden dominerte ikke noe s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 turisthyttene i Trollheimen, alt gikk sin vante gang. Vestveggen ble panelert for andre gang i 1948, og fire \xc3\xa5r senere ble soveromsovnene erstattet med en stor vedovn i gangen, og et godt etterlengtet t\xc3\xb8rkerom ble endelig bygd. _NEWLINE_I 1953 brant uthuset, som ogs\xc3\xa5 var vaskehuset. Samtidig som det nye uthuset ble funnet tomt til, begynte id\xc3\xa9er om utvidelse av kj\xc3\xb8kken og betjeningsv\xc3\xa6relsene ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 bruse i betjeningens hjerner. Bare \xc3\xa5 bygge ut litt n\xc3\xa5 og litt da virket ganske upraktisk, s\xc3\xa5 i tillegg skulle det bli bygd ny spisestue og hall, uthus, oppussing av somerommene og graving etter ny br\xc3\xb8nn for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re vannk\xc3\xa5rene bedre._NEWLINE_Utbyggingen hadde blitt tenkt \xc3\xa5 starte i 1955, men ble utsatt i to \xc3\xa5r i av hovedsak p\xc3\xa5 grunn av at prosjektet ikke var dekket finansielt. Men de fikk nok penger til slutt, og p\xc3\xa5 sommeren i 1957 ble oppussingen endelig startet. Det skulle imidlertid vise seg at denne oppussingen ble sv\xc3\xa6rt langdryg, og var ikke ferdig f\xc3\xb8r den 29. juni 1963, alts\xc3\xa5 en oppussingstid p\xc3\xa5 nesten seks \xc3\xa5r. Men det ble s\xc3\xa5 klart mye finere, og i tillegg til det som skulle skje, ble hytta malt, fem nye sengeplasser s\xc3\xa5 sitt lys, et nytt gjerde ble konstruert og satt opp, pluss et nytt t\xc3\xb8rkestativ som kom godt med._NEWLINE_Selv om betjeninga var lei av all denne oppussinga, ble det likevel lagd en n\xc3\xb8dbu i 1966, og den ble omgjort til den hytta man bruker i selvbetjentsesongen noen par \xc3\xa5r senere.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5puss\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om J\xc3\xb8ldalshytta hadde f\xc3\xa5tt en stor oppussing, var det fortsatt en del ting p\xc3\xa5 hytta som trengtes \xc3\xa5 vedlikeholdes. Panelet p\xc3\xa5 framsiden av hytta m\xc3\xa5tte skiftes ut, sammen med en del vinduer, og vannledningen som fr\xc3\xb8ys igjen hver eneste vinter m\xc3\xa5tte graves lengre ned slik at man ikke m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 med b\xc3\xb8tte etter vann hver vinter. I 1974 br\xc3\xb8yt avl\xc3\xb8petsystemet sammen og m\xc3\xa5tte bli reparert, og \xc3\xa5ret etter ble dreneringen ble gravd og skiftet, slik seg h\xc3\xb8r og b\xc3\xb8r n\xc3\xa5r det begynte \xc3\xa5 dryppe fra kjellerveggene. Samtidig ble det bygget en ny selvbetjeningshytte for \xc3\xa5 hjelpe til med \xc3\xa5 holde p\xc3\xa5 turg\xc3\xa5erne utenom sesongene. Og, i p\xc3\xa5ska 1976 ble taket utskiftet til eternittak, slik at man trengte ikke lenger bekymre seg om at det skulle dryppe fra taket._NEWLINE_Med andre ord var hytta n\xc3\xa5 godt restaurert, og det var andre planer som stod for tur.\n_START_SECTION_\nSelvbetjeningshytta\n_START_PARAGRAPH_\nDen nye planen var en selvbetjeningshytte som var i litt bedre stand og hadde flere senger enn de dav\xc3\xa6rende hyttene som ble brukt utenom sesongene, n\xc3\xb8dbua og den lille selvbetjeningshytta fra henholdsvis 1966 og 1974. S\xc3\xa5, i 1990 satte snekkere i gang med \xc3\xa5 bygge den nye selvbetjeningshytta, som skulle st\xc3\xa5 bortenfor hytta til betjeningen. Samtidig ble det bygget et s\xc3\xa5rt trengt utedo slik at toalettene ned i kjelleren kunne bli fjernet, trappeoppgangen ble fikset og nytt panel p\xc3\xa5 hytta ble lagt.\n_START_SECTION_\nMer vedlikehold\n_START_PARAGRAPH_\nFire \xc3\xa5r etter selvbetjeningshytta var ferdig, ble sv\xc3\xa6rt etterlengtede dusjer og vasker satt ned i kjelleren. Etter det ble det i \xc3\xa5rsskiftet 1996/1997, av stort behov, installert nytt kj\xc3\xb8kken, nemlig fordi det gamle nesten ikke holdt krav fra Mattilsynet. _NEWLINE_I 1997 kunne ikke taket, som for\xc3\xb8vrig var laget av eternitt som inneholder asbest, av helse- og skj\xc3\xb8nnhetsmessige \xc3\xa5rsaker bli v\xc3\xa6rende, og det ble byttet ut med torvtak.\n_START_SECTION_\nStordugnad\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb8ldalshytta ble mer og mer popul\xc3\xa6r, og p\xc3\xa5 sensommeren i 2004 ble den nyeste oppussingen p\xc3\xa5 J\xc3\xb8ldalshytta p\xc3\xa5startet med dugnad og hjelp fra snekkere. Hytta var ferdig p\xc3\xa5 sommeren 2005 med en ekstra inngang, ny gang, resepsjon og kiosk, nye trapper, en del flere rom, en \xc3\xb8kning til 80 sengeplasser, flere t\xc3\xb8rkerom, flere oppholdsrom, st\xc3\xb8rre spisesal og et nytt gjerde.\n_START_SECTION_\nTurer\n_START_PARAGRAPH_\nSammen med Gjevilvasshytta og Trollheimshytta danner J\xc3\xb8ldalshytta \xc2\xabTrekanten\xc2\xbb, en popul\xc3\xa6r rundtur i Trollheimen, der alle hyttene er betjente. _NEWLINE_Turen til Trollheimshytta skiller seg, den g\xc3\xa5r gjennom Svart\xc3\xa5dalen, en tur p\xc3\xa5 5 timer, over Geithetta som tar 6 timer, og over Trollhetta der det tar 9 timer \xc3\xa5 g\xc3\xa5._NEWLINE_Turen til Gjevilvasshytta tar 6 timer._NEWLINE_Se for \xc3\xb8vrig \xc2\xabRuter\xc2\xbb i faktamalen \xc3\xb8verst p\xc3\xa5 siden.\n_START_SECTION_\nAnkomst\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke anlagt noen vei innover til J\xc3\xb8ldalshytta som bes\xc3\xb8kende kan kj\xc3\xb8re p\xc3\xa5, s\xc3\xa5 for \xc3\xa5 komme til hytta m\xc3\xa5 man g\xc3\xa5 et stykke. Man kan dra fra Kle'va og innover til hytta, med en g\xc3\xa5tid p\xc3\xa5 1-1,5 time, dra fra Nerskogen (\xc3\x85negga eller Fjellheim) der begge rutene tok 3,5 time eller g\xc3\xa5 fra Resvatnet, der det tar 4 timer \xc3\xa5 g\xc3\xa5."