b'\n_START_ARTICLE_\nOluf Rygh\n_START_SECTION_\nNorske Gaardnavne\n_START_PARAGRAPH_\nI 1863 besluttet Stortinget at det skulle utarbeides en ny matrikkel for eiendommer i Norge. I forbindelse med trykkingen av matrikkelen, ble det foresl\xc3\xa5tt at navneformene p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene skulle normaliseres. I 1878 ble Oluf Rygh oppnevnt som formann namnekommisjonen som skulle foresl\xc3\xa5 ny navneform sammen med Sophus Bugge og Johan Fritzner. i dansketiden hadde skrivem\xc3\xa5ten av g\xc3\xa5rdene blitt fordansket, med en skrivem\xc3\xa5te som var sv\xc3\xa6rt ulik lokal uttale. Rygh gikk i gang med dette store arbeidet ved \xc3\xa5 lete opp navneformen i historiske kilder som sagaer, diplomer, jordeb\xc3\xb8ker, skattemanntal og en rekke kilder fra 15- og 1600-tallet. Dessuten samlet han inn samtidens lokale muntlige uttale av stedsnavnene. Innsamlingen ble sluttf\xc3\xb8rt i 1886, men Rygh fortsatte bearbeidelsen av materialet for trykking. Rygh samlet inn 50\xc2\xa0000 g\xc3\xa5rdsnavn og 20\xc2\xa0000 bruksnavn. _NEWLINE_Rygh ga det innsamlede materialet som 18-binds verket Norske Gaardnavne. Stortinget bevilget penger til utgivelse i 1896. Utgivelsen strakte seg fra 1897 til 1924, og ble ikke ferdigstilt f\xc3\xb8r etter Ryghs d\xc3\xb8d. Ved Ryghs d\xc3\xb8d hadde kun 3 1/2 bind blitt utgitt. Verket brukes fortsatt av etymologer, historikere og arkeologer som referansemateriale._NEWLINE_Oluf Rygh var bror av arkeologen Karl Ditlev Rygh og h\xc3\xb8yrepolitikeren Evald Rygh. Deres far var stortingsrepresentant Peder Strand Rygh.'