b'\n_START_ARTICLE_\nJoachim Gersdorff (1611\xe2\x80\x931661)\n_START_PARAGRAPH_\nJoachim (von) Gersdorff (f\xc3\xb8dt 12. november 1611 p\xc3\xa5 S\xc3\xb8bygaard, d\xc3\xb8d 19. april 1661) var en dansk politiker. Han var blant annet dansk rikshovmester (kongens stedfortreder) og landets siste riksmarsk. Han stod for forhandlingene som f\xc3\xb8rte til Roskildefreden med Sverige.\n_START_SECTION_\nOppvekst\n_START_PARAGRAPH_\nJoachim Gersdorff ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 godset S\xc3\xb8bygaard, som ligger p\xc3\xa5 Fyn. Hans far var den tyskf\xc3\xb8dte landgreve Christoffer von Gersdorff, som var meget rik, hvilket han beviste ved \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe mange gods, som Palstrup, Isgaard, S\xc3\xb8bygaard, Vosn\xc3\xa6sg\xc3\xa5rd og Udstrup. Det er ikke mye som er kjent om Joachim Gersdorffs ungdom; kun at han fra 1624 til 1629 studerte p\xc3\xa5 Herlufsholm kostskole og i 1640 vendte hjem fra et kunnskapsopphold i Nordtyskland.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nI 1635 d\xc3\xb8de hans far, og han ble opph\xc3\xb8yd i den danske adel. Han valgte godset S\xc3\xb8bygaard som sitt hovedsete. Etter sin hjemkomst ble han hoffjunker hos Den utvalgte prins og kort tid etter kammerjunker hos prinsens gemalinne Magdalene Sibylla. _NEWLINE_Joachim giftet seg med den unge \xc3\x98llegaard Henriksdatter Huitfeldt i 1643. Giftem\xc3\xa5let innbragte ham mange gods i Sk\xc3\xa5ne, deriblant Tunbyholm. I 1646 ble han valgt til landkommiss\xc3\xa6r i Sk\xc3\xa5ne, mens han i \xc3\xa5rene 1648-49 var r\xc3\xa5dgiver for den nykronede konge Frederik III. I julen 1649 ble Joachim Gersdorff medlem av det danske rigsr\xc3\xa5d som bestod av Danmarks mektigste menn._NEWLINE_Gersdorff stod lenge p\xc3\xa5 god fot med st\xc3\xb8rstedelen av landets adel og stod konstant i kongens gunst. I 1651 ble han forfremmet til rikshovmester (statsminister), og han fikk Bornholm som len._NEWLINE_Joachims ekteskap med \xc3\x98llegaard Huitfeld var ulykkelig: \xc3\x98llegaard forelsket seg i den unge don Juan Kai Lykke til Gisselfeld og s\xc3\xb8kte om skilsmisse i 1654. Det ble ansett at skilsmissen \xc3\xb8dela Joachim Gersdorffs \xc3\xa6re, og han ble adskillige ganger nektet losji p\xc3\xa5 adelens gods og slott. I 1655 stod Joachim for saken mot Corfitz Ulfeldt, som var anklaget for underslag og landsforr\xc3\xa6deri. Da Corfitz  Ulfeldt tapte saken, gjenvant i samtidens \xc3\xb8yne Joachim Gersdorff sin \xc3\xa6re._NEWLINE_I 1657-60 var Danmark-Norge i krig med Sverige. I 1658 f\xc3\xb8rte Gersdorff fredsforhandlingene med svenskene. Etter freden i Roskilde i 1658, hvor Danmark m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 Sk\xc3\xa5ne, Halland, Blekinge og Bornholm samt mye annet, skulle han ha sagt til svenskekongen: \xc2\xabGid jeg ikke kunne skrive, thi jeg aldrig kunne skyld f\xc3\xa5 for landssvigt og \xc3\xa6resdrab for de mange tusinde sj\xc3\xa6le, der nu efterlades i svenskens blodige h\xc3\xa6nder\xc2\xbb"._NEWLINE_Da eneveldet ble innf\xc3\xb8rt i 1660 forble Joachim Gersdorff i landets maktsentrum. Ikke som rigshofmester, men som rigsmarsk, Danmarks siste. I 1661 ble han alvorlig syk og d\xc3\xb8de. Ryktet l\xc3\xb8d, at d\xc3\xb8den skyldtes gift. \xc3\x98llegaard Huitfeldt og hans tjener Godtfred ble holdt skyldige. Hun ble d\xc3\xb8mt, halshugget og lagt p\xc3\xa5 hjul og steile to uker efter sin manns d\xc3\xb8d. Godtfred ble d\xc3\xb8mt som landsforr\xc3\xa6der og landsforvist. Han ble begravet i Trinitatis kirkes krypt.\n_START_SECTION_\nBoksamler\n_START_PARAGRAPH_\nGersdorff sto i brevveksling med l\xc3\xa6rde i Europa. Han interesserte seg for filosofi, og tok seg av Ole Worm og andre vitenskapsmenn. Han fikk samlet seg et anselig bibliotek, som talte ca. 3000 bind. Heri var den franske, spanske og italienske litteratur s\xc3\xa6rlig representert, mens det fantes lite  p\xc3\xa5 tysk og dansk. Gersdorff testamenterte alle sine b\xc3\xb8ker til kong Frederik III, den st\xc3\xb8rste av de tre samlinger som ble grunnlaget for Frederik IIIs Det Kongelige Bibliotek.'