b'\n_START_ARTICLE_\nTerma (selskap)\n_START_PARAGRAPH_\nTerma A/S er en dansk teknologivirksomhet med hovedsete i Lystrup ved Aarhus.\n_START_SECTION_\nEksempler p\xc3\xa5 utstyr\n_START_PARAGRAPH_\nEuropean Space Agency\xc2\xa0(ESA) anvender Termas PCU (power conditioning unit) til \xc3\xa5 fordele elektrisk energi fra solcellepanelene til utstyret p\xc3\xa5 romsondene Rosetta, Mars Express og Venus Express. Huygens-sonden, som landet p\xc3\xa5 Saturn-m\xc3\xa5nen Titan i 2004, hadde en tidtager fra Terma for \xc3\xa5 spare p\xc3\xa5 batteriene._NEWLINE_Terma har ogs\xc3\xa5 deltatt i ESAs ExoMars-ferd, hvortil Terma har utviklet en remote terminal and power unit (RTPU) for landingsmodulen\xc2\xa0Schiaparelli.\n_START_SECTION_\nAnlegg\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark har Terma anlegg i Lystrup, Grenaa, Herlev og Skive. Internasjonalt har Terma anlegg i Leiden, Holland, Darmstadt ved Frankfurt i Tyskland, Singapore, i Washington\xc2\xa0og Georgia i USA.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nTerma ble grunnlagt i 1944 av Orla og Svend Aage J\xc3\xb8rgensen og fremstilte termometre og manometre. Navnet Terma oppsto av Termometer og Manometer. Terma A/S overtok Terma i 1949 og i l\xc3\xb8pet av 1950-\xc3\xa5rene begynte selskapet \xc3\xa5 bevege seg inn p\xc3\xa5 radarmarkedet, prim\xc3\xa6rt med Forsvaret og den danske stat som kunder. Deretter har selskapet fulgt en naturlig utvikling av produkter og representerer n\xc3\xa5 Danmark som en h\xc3\xb8yteknologisk virksomhet p\xc3\xa5 det internasjonale markedet. Terma eies i dag av\xc2\xa0Thomas B. Thriges fond gjennom Thrige Holding A/S.'