b'\n_START_ARTICLE_\nAvisa Trondheim\n_START_PARAGRAPH_\nAvisa Trondheim ble etablert som Arbeider-Avisen i 1924, fra 1946 Arbeider-Avisa og byttet navn til Avisa Trondheim i 1993. Avisa var en dagsavis, utgitt i Trondheim fram til nedleggingen i 1996. Selv etter siste navnebytte ble avisa stort sett kalt for \xc2\xabArbeider-Avisa\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8dt av partisplittelse\n_START_PARAGRAPH_\nAvisa s\xc3\xa5 dagens lys som f\xc3\xb8lge av den andre partisplittelsen i Arbeiderpartiet h\xc3\xb8sten 1923. I motsetning til i det meste av landet, fikk kommunistene flertall i den lokale partiorganisasjonen i Trondheim. Kommunistene sikret seg derfor partiets eiendommer, inkludert partiavisa Ny Tid som ble startet i 1899. Blant Ny Tids mest kjente journalist og redakt\xc3\xb8r var Martin Tranm\xc3\xa6l._NEWLINE_Arbeiderpartiet i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag prioriterte arbeidet med \xc3\xa5 etablere en ny avis, og \xc3\xa5rsm\xc3\xb8tet skrev ut en ekstrakontingent til form\xc3\xa5let. Ny avis kom p\xc3\xa5 gata 15. mars 1924 under navnet \xc2\xabArbeider-Avisen \xe2\x80\x93 organ for det norske Arbeiderparti\xc2\xbb.  I partiet s\xc3\xa5 mange den nye avisa som en direkte etterf\xc3\xb8lger av Ny Tid._NEWLINE_\xc2\xabTr\xc3\xb8ndelag Social-Demokrat\xc2\xbb, som ble etablert av de sosialdemokratiske utbryterne av Arbeiderpartiet etter den f\xc3\xb8rste partisplittelsen i 1917 grunnet innmeldingen i Komintern, ble tatt opp i Arbeider-Avisen ved partisamlingen i 1927. Ogs\xc3\xa5 Levanger-avisa Folkets Rett ble tatt opp i Arbeider-Avisen, som dermed gjorde avisa til Arbeiderpartiets organ i Tr\xc3\xb8ndelag._NEWLINE_I 1939 tapte Ny Tid kampen mot Arbeider-Avisen som arbeiderklassens taler\xc3\xb8r i Midt-Norge og la ned. Johan Nygaardsvolds regjering hadde skapt \xc3\xb8kt oppslutning om Arbeiderpartiet i Nygaardsvold egen landsdel og dette tjente Arbeider-Avisen p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nStanset under krigen\n_START_PARAGRAPH_\nAndre verdenskrig endret hele pressemilj\xc3\xb8et i Trondheim. Ved krigsutbruddet hadde byen fire dagsaviser, den st\xc3\xb8rste var Dagsposten (15\xc2\xa0000 eksemplarer), deretter fulgte den konservative Adresseavisen (ca. 15\xc2\xa0000 eksemplarer), DnA-organet Arbeider-Avisen (10\xc2\xa0000 eksemplarer) og venstreorganet Nidaros (10\xc2\xa0000 eksemplarer)._NEWLINE_Arbeider-Avisen fortsatte \xc3\xa5 komme ut under krigen, men m\xc3\xb8tte snart p\xc3\xa5 problemer. Artikler og ledere der det kom fram klare politiske meninger som de tyske okkupantene ikke likte, f\xc3\xb8rte til kortere og lengre stans i utgivelsen som straff._NEWLINE_F\xc3\xb8rste stopp kom den 30. august 1940 og varte i seks dager. Straffen kom etter en liten melding fra en herredsstyredebatt i Leksvik med tittelen \xc2\xabEin som ikkje gjev opp\xc2\xbb. Under den egentlige meldingen var det f\xc3\xb8yd til: \xc2\xabVi har tatt under overveielse \xc3\xa5 \xc3\xb8ke linjeavstanden slik at leserne bedre skal kunne lese mellom linjene\xc2\xbb._NEWLINE_Den endelige stoppordre kom 29. januar 1941. Tysk og norsk politi troppet opp i Adresseavisens rotasjonshall der Arbeider-Avisen ble trykket og slo i stykker de ferdigst\xc3\xb8pte sidene med slegge. De tre andre trondhjemsavisene omtalte hendelsen med en knapp melding fra sentralt hold: \xc2\xabArbeider-Avisen i den siste tid til stadighet har offentliggjort artikler og meldinger som bare har hatt den hensikt \xc3\xa5 \xc3\xb8ve en uheldig innflytelse p\xc3\xa5 avisens leserne, og dermed skade ro og orden, samtidig som det vil \xc3\xb8delegge det arbeid som de norske og tyske myndighetene i fellesskap utf\xc3\xb8rer\xc2\xbb._NEWLINE_Stansen skulle bare vare i fire uker, men varte krigen ut._NEWLINE_Arbeider-Avisens redakt\xc3\xb8r Harald Langhelle ble i oktober 1942 arrestert og henrettet som ett av ti sonoffer etter en sabotasjeaksjon ved Fosdalens Bergverk i Malm.\n_START_SECTION_\nOppgj\xc3\xb8ret etter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nDa fredsdagen kom den 8. mai 1945 kom \xc2\xabTrondheims-Pressen\xc2\xbb p\xc3\xa5 gata, et fellesorgan laget av Adresseavisen, Arbeider-Avisen og Nidaros. Den ble produsert i Adresseavisen etter mildt press fra hjemmefronten som ville unng\xc3\xa5 for sterk konkurransevridning i forhold til de mange avisene som var blitt stanset. Mandag 14. mai var de ordin\xc3\xa6re avisene igjen p\xc3\xa5 gata, med et opplag p\xc3\xa5 rundt 30\xc2\xa0000 for hver avis._NEWLINE_Dagsposten var ikke med p\xc3\xa5 prosjektet. Den hadde korrumpert seg selv ved frivillig \xc3\xa5 la seg nazifisere og overlevde ikke freden. Den kristne \xc2\xabDagsavisa\xc2\xbb ble etablert p\xc3\xa5 ruinene til Dagsposten og fikk leve i ti \xc3\xa5r. I ly av kommunistenes nye popularitet s\xc3\xa5 Ny Tid dagens lys i to \xc3\xa5r. Adresseavisen vokste voldsomt under krigen og overtok b\xc3\xa5de abonnenter og annons\xc3\xb8rer som flyktet fra Dagsposten._NEWLINE_Mens Adresseavisen og til en viss grad Nidaros hadde intakt produksjonsutstyr, startet Arbeider-Avisen p\xc3\xa5 bar bakke. Ikke en blyant var tilbake etter at de tyske okkupantene hadde ribbet redaksjonslokalet. Takket v\xc3\xa6re iherdig innsats fra tidligere medarbeidere og ikke minst byens fagbevegelse kunne ogs\xc3\xa5 Arbeider-Avisen starte utgivelse, satt og trykt hos Adresseavisen, med Ole \xc3\x98isang tilbake som redakt\xc3\xb8r._NEWLINE_Adresseavisen ble d\xc3\xb8mt som en del av avisoppgj\xc3\xb8ret etter krigen til \xc3\xa5 betale inn det st\xc3\xb8rste erstatningsbel\xc3\xb8pet av alle aviser, 600\xc2\xa0000 kroner, tilsvarende 100\xc2\xa0000 kroner for Aftenposten. Til tross for det gikk det ikke mange dager etter krigen f\xc3\xb8r det var \xc3\xa5penbart at Adresseavisen hadde vunnet byens aviskrig. I 1947 var Arbeider-Avisa (21\xc2\xa0400) halvparten s\xc3\xa5 stor som Adresseavisen (41\xc2\xa0000).\n_START_SECTION_\nEtterkrigstida\n_START_PARAGRAPH_\nEtter krigen har Arbeider-Avisa hatt tre klare utviklingstrekk. Et opplag som tross mange anstrengelser ikke ville snus til oppgang, en \xc3\xb8konomisk drift som ikke stod i forhold til inntektsgrunnlaget, og en avvikling av menighetsbladjournalistikken._NEWLINE_I 1964 slo avisa seg sammen med Namdal Arbeiderblad i selskapet a/s Tr\xc3\xb8nderpresse og noe senere ogs\xc3\xa5 Stj\xc3\xb8rdalens Blad for \xc3\xa5 styrke annonsesalget i regionen, noe som ogs\xc3\xa5 skjedde. De to oppkj\xc3\xb8pte avisene br\xc3\xb8t ut av selskapet p\xc3\xa5 hhv. 1970- og 1990-tallet._NEWLINE_Arbeider-Avisa var en foregangsavis i innf\xc3\xb8ring av ny teknikk. Tidlig p\xc3\xa5 1970-tallet gikk avisa over til tabloidformat samtidig som en startet trykking i offset p\xc3\xa5 sin egen presse. I 1974 ble avisa morgenavis, men heller ikke dette var noen suksess, Adresseavisen var godt etablert i morgenmarkedet i mange \xc3\xa5r allerede. Midt p\xc3\xa5 1980-tallet ble Arbeider-Avisa en av de f\xc3\xb8rste der journalistene skrev stoffet rett inn selv p\xc3\xa5 data._NEWLINE_Opplagsm\xc3\xa5let p\xc3\xa5 20\xc2\xa0000 har avisa bare v\xc3\xa6rt i n\xc3\xa6rheten en gang og det var i 1971, like f\xc3\xb8r EF-valget. Redakt\xc3\xb8r Eigil Gullv\xc3\xa5g tok standpunkt for EEC-medlemskap og gikk dermed mot det meste av folkeopinionen i Midt-Norge og blant avisas lesere og veksten ble til nedgang._NEWLINE_Norsk Arbeiderpresse gikk inn p\xc3\xa5 eiersiden p\xc3\xa5 slutten av 1980-tallet og erkl\xc3\xa6rete avisa som satsingsomr\xc3\xa5de, men heller ikke det satte en stopper for ryktene om snarlig d\xc3\xb8d. De neste \xc3\xa5rene fram til nedleggelsen var preget av stadige arbeidskonflikter og omorganiseringer._NEWLINE_Redakt\xc3\xb8r Terje Dalen ledet de f\xc3\xb8rste dramatiske nedskj\xc3\xa6ringene og 30 prosent av staben var oppsagt ved p\xc3\xa5sketider i 1989. I 1989 ble avisa ogs\xc3\xa5 gjenstand for en annen viktig endring. Den sluttet \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc2\xaborgan for Det norske Arbeiderparti\xc2\xbb._NEWLINE_Etter 45 \xc3\xa5r i Folkets Hus i Midtbyen flyttet Arbeider-Avisa redaksjon og trykkeri til nytt avishus p\xc3\xa5 Lade i 1990 under ledelse av redakt\xc3\xb8r Bj\xc3\xb8rn Stuevold. I Folkets Hus i sentrum hadde avisa vokst jevnt og trutt, og endte til slutt med \xc3\xa5 ha redaksjonslokaler i fire ulike etasjer, forbundet gjennom labyrinter av korridorer.\n_START_SECTION_\nNavnebytte og slutt\n_START_PARAGRAPH_\nI 1993 skiftet avisa navn til \xc2\xabAvisa Trondheim\xc2\xbb samtidig som redaksjonen flyttet tilbake til sentrum. P\xc3\xa5 eiersiden var det skjedd en liten revolusjon. Avisa fusjonerte med lokal-TV-selskapet Tr\xc3\xb8ndelag Kringkasting, og Norsk Arbeiderpresse fikk Studentsamskipnaden i Trondheim og Norske Aller som medeiere i multimedia-konsernet \xc2\xabTr\xc3\xb8ndelag Avis og Kringkasting\xc2\xbb, som samarbeidet tett med Radio 1 Trondheim. En betydelig refinansiering skulle sikre avisa en levedyktig \xc3\xb8konomi uten tyngende gjeldsposter. En del av avtalen var at Studentsamskipnaden skulle kj\xc3\xb8pe mellom 2000 og 3000 abonnementer og gi disse videre til studenter, en avtale som m\xc3\xb8tte sterk motstand fra studentene og den ble derfor raskt avviklet._NEWLINE_En refinansiering kom i havn h\xc3\xb8sten 1994, der selv konkurrenten Adresseavisen deltok. \xc3\x85ret etter ble alle ansatte sagt opp og ble bedt om \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke p\xc3\xa5 nye jobber i avisa i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 redusere bemanningen og spare penger. Men tapene fortsatte blant annet ved en tiltagende nedgang i avissalget._NEWLINE_P\xc3\xa5 tampen av avisas levetid henvendte eierne i A-pressen seg til Adresseavisen med sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om delt eierskap. En uke f\xc3\xb8r styret i Adresseavisen skulle behandle saken, valgte imidlertid A-pressen \xc3\xa5 begj\xc3\xa6re avisa konkurs._NEWLINE_Siste utgave kom p\xc3\xa5 gata tirsdag 27. februar 1996. Da var opplaget p\xc3\xa5 11.036 eksemplarer etter et fall p\xc3\xa5 vel 2000 hvert av de siste to \xc3\xa5rene. Flere fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 starte ny drift lyktes ikke. Da boet ble gjort opp viste det seg at det ikke sto s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig til. Kreditorene fikk det aller meste tilbake. Da de siste bitene ble solgt kj\xc3\xb8pte Arbeiderbladet i Oslo abonnementsregistret, mens Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek kj\xc3\xb8pte arkivet.\n_START_SECTION_\nHelt slutt...\n_START_PARAGRAPH_\nI 2008 fors\xc3\xb8kte fagbevegelsen i Trondheim \xc3\xa5 etablere en ny ukeavis med nesten det samme navnet som Avisa Trondheim hadde tidligere, men uten bindestrek. Arbeideravisa kom ut i vel et halvt \xc3\xa5r mellom januar og august 2008 f\xc3\xb8r driften ble avviklet p\xc3\xa5 grunn av pengemangel. Utgiverne mente at avisa var en direkte fortsettelse av Avisa Trondheim, og skrev \xc2\xab\xc3\xa5rgang 84\xc2\xbb p\xc3\xa5 forsiden.'