b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Vogt\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Vogt var s\xc3\xb8nn av Johan Herman Lie Vogt, som var professor ved NTH i Trondhjem. Johan var tvillingbror til kommunisten J\xc3\xb8rgen Vogt (1900\xe2\x80\x9372). De var yngre br\xc3\xb8dre av geologiprofessor Thorolf Vogt (1888\xe2\x80\x931958) og mekanikkprofessor Fredrik Vogt (1892\xe2\x80\x931970). Martin Linge var gift med s\xc3\xb8steren Margit Vogt. Johan Vogt gift med Gerd Stray Johansen til 1951 og fra 1960 gift med statsviteren Judith Vogt (f\xc3\xb8dt 1929). Ragnar Vogt var hans onkel p\xc3\xa5 fars mors side, og Sophus Lie var en grandonkel. Jens Holmboe var en fetter.\n_START_SECTION_\nUtdanning og virke\n_START_PARAGRAPH_\nHan gikk p\xc3\xa5 Trondhjem Katedralskole, hvor han stiftet gymnasavisen \xc2\xabDe unges forbund\xc2\xbb og trykte tekster av jevnaldrende som ble kjente forfattere, for eksempel Nordahl Grieg og Johan Borgen. P\xc3\xa5 grunn av artiklene i bladet ble han imidlertid utvist fra skolen, og m\xc3\xa5tte ta examen artium som privatist._NEWLINE_Som student meldte Vogt seg inn i Mot Dag to m\xc3\xa5neder etter stiftelsen, og fikk medlemskort nummer 5. Han medvirket i organisasjonen i de neste 15 \xc3\xa5rene, som debattant i Studentersamfundet, som foreleser p\xc3\xa5 kveldskurs og i redaksjonen av tidsskriftet Mot Dag under redakt\xc3\xb8ren Sigurd Hoel. Vogt leverte ogs\xc3\xa5 selv en rekke bidrag til bladet, og han ledet Fram Forlag._NEWLINE_Vogt studerte stats\xc3\xb8konomi og tok eksamen i 1923. Han hadde studieopphold ved universitetene i Kiel og i M\xc3\xbcnster. Han oversatte Leo Trotskis 1917 (utgitt 1925). 1928\xe2\x80\x9333 var han universitetsstipendiat, og brukte det meste av sin tid i Mot Dag. I denne perioden arbeidet Vogt blant annet med \xc3\xa5 oversette bokverket Das Kapital (Kapitalen) til norsk. Senere livn\xc3\xa6rte han seg som timel\xc3\xa6rer ved Oslo handelsgymnasium og ved universitetet, inntil han i 1948 ble dosent i sosiall\xc3\xa6re. I 1957 ble han Wilhelm Keilhaus etterf\xc3\xb8lger som professor. Johan Vogt ble i 1976 f\xc3\xb8rste mottaker av Fritt Ords Pris. Han var redakt\xc3\xb8r for Stats\xc3\xb8konomisk tidsskrift 1951-1959, og formann i Stats\xc3\xb8konomisk forenin 1959-1963. Han var ogs\xc3\xa5 formann i P.E.N.-klubben 1968-1981. I 1961 ble han leder av et nyopprettet demografisk institutt. Fra 1951 sto han for utgivelsen av Aksel Sandemoses \xc3\x85rstidene. Brev fra Kj\xc3\xb8rkelvik. Vogt ga ut ni b\xc3\xb8ker etter at han fylte 75 \xc3\xa5r, den siste da han var 90 \xc3\xa5r._NEWLINE_Vogts arbeid var preget av en konsekvent humanisme og en \xc3\xa5pen holdning til mennesker med andre oppfatninger, skrev Per Egil Hegge i sitt minneord. Vogt hadde vide interesser og ble aldri en snever \xc3\xb8konom, skrev Preben Munthe i sitt minneord. Sent i livet ble Vogt s\xc3\xa6rlig opptatt av de undertrykte og forfulgte forfatterne i \xc3\x98st-Europa, og han reiste ofte bak jernteppet for holde kontakt med dissidentene.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble i 1941 arrestert av okkupasjonsmakten og satt internert p\xc3\xa5 Grini de siste 3 m\xc3\xa5nedene av krigen. Til p\xc3\xa5skekvelden 1945 forfattet han 33 regler for god tone p\xc3\xa5 Grini ved fange nr 17897. P\xc3\xa5 Grini deltok han i Arbeiderpartiets forberedelse til etterkrigstiden og foreleste for blant andre Einar Gerhardsen om nasjonalregnskap og andre samfunns\xc3\xb8konomiske tema.'