b"\n_START_ARTICLE_\nEdward MacCabe\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nEdward MacCabe kom fra en fattig familie. Han fikk sin utdannelse p\xc3\xa5 Father Doyle's school on the Quays og p\xc3\xa5 Maynooth College.\n_START_SECTION_\nPrest\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble presteviet 24. juni 1839. Etter ordinasjonen gjorde han sjeledogsarbeid i Clontarf og i St Mary's Pro-Cathedral i Marlborough Street i Dublin. Han ble i 1854 tilbudt bispesetet i  Grahamstown i S\xc3\xb8r-Afrika. Han takket nei, og ble i stedet i 1856 sogneprest i St. Nicholas Without i Dublin._NEWLINE_Han ble forflyttet til den viktigere menigheten for D\xc3\xban Laoghaire (da kalt Kingstown), Monkstown og Glasthule i 1865 og var der til 1879, og ble kanikk and generalvikar.\n_START_SECTION_\nBiskop, erkebiskop, kardinal\n_START_PARAGRAPH_\nI 1877 ble han utnevnt til titularbiskop av Gadara og hjelpebiskop i Dublin, og da erkebiskop kardinal Paul Cullen d\xc3\xb8de ble han i 1879 valgt til hans etterf\xc3\xb8lger i Dublin. Tre \xc3\xa5r etter, 27. mars 1882 kreerte pave Leo XIII ham til kardinalprest. _NEWLINE_Hans hyrdebrev den oktober 1881 som skarpt ford\xc3\xb8mte Irish National Land Leagues No Rent Manifesto ble s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig mottatt at hans hjemkomst fra Roma med den r\xc3\xb8de kardinalshatt ble s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si neglisjert. De seks \xc3\xa5rene han var erkebiskop av Dublin var sv\xc3\xa6rt vanskelige tider i Irland, med kraftig agitasjon fra Land League og National League, vold og tvangstiltak; hemmelige selskaper stod sterkt i Dublin, det ble beg\xc3\xa5tt sm\xc3\xa5 og store forbrytelser, som Phoenix Park-mordene. Likesom forgjengeren var kardinal McCabe skeptisk til tidens folkelige bevegelser. Med sin bakgrunn fra bylivets k\xc3\xa5r hadde han ikke s\xc3\xa6rlig innsikt i forholdene for jordbruksarbeiderne, og han identifiserte seg med Charles Stewart Parnells og Michael Davitts politiske bevegelser. I hyrdebrev og taler posisjonerte han seg mot agitatorene og for styresmaktene og rettsvesenet, med det til f\xc3\xb8lge at nasjonalistenes aviser og talsmenn angrep ham som en \xc2\xabCattle\xc2\xbb-miskop som foretrakk tvang og var en folkets motstander. Han ble truet p\xc3\xa5 livet og m\xc3\xa5tte til tider ha politibeskyttelse."