b'\n_START_ARTICLE_\nGerhard Schneemann\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha studert jus i tre \xc3\xa5r, begynte han p\xc3\xa5 seminar i M\xc3\xbcnster, der han ble ordinert til Subdiakon i 1850. Han ble medlem av Society of Jesus, 24. november 1851, og ble ordinert til prest 22. desember 1856._NEWLINE_I noen \xc3\xa5r\xc2\xa0 underviste\xc2\xa0han i filosofi i Bonn og Aachen, og deretter om kirkens historie og kanonisk lov i jesuittenes skole for kommende ordensbr\xc3\xb8dre i Abbediet Maria Laach.\n_START_SECTION_\nVerker\n_START_PARAGRAPH_\nHans f\xc3\xb8rste kjente utgivelse var "Studien \xc3\xbcber die Honoriusfrage" (Freiburg, 1864) hvor han gikk mot\xc2\xa0Ignaz von D\xc3\xb6llinger. I \xc3\xa5rene mellom 1865 og 1870\xc2\xa0 bidro han med en rekke avhandlinger i Encyclica Papst Pius IX og Das \xc3\xb6cumenische Concil, to serier av artikler som ble publisert i Freiburg i tidsskriftet med den generelle tittelen\xc2\xa0Stimmen aus Maria Laach, senere kalt Stimmen der Zeit. I 1871 ble\xc2\xa0Stimmen\xc2\xa0der Zeit et m\xc3\xa5nedlig tidsskrift, og i seks \xc3\xa5r ble det redigert av Schneemann._NEWLINE_Han var den viktigste bidragsyter i samarbeidet og publiseringen av Acta et decreta sacrorum conciliorum recentiorum, ofte kalt \xc2\xabLacensis-samlingen\xc2\xbb, og d\xc3\xb8de mens han klargjorde dokumenter for det F\xc3\xb8rste Vatikankonsils syvende og siste bind. Hans arbeid Controfersiarum de divinae gratiae liberique arbitrii concordia initia et progressus (Freiburg, 1881), ble \xc3\xa5rsak til en fornyet uenighet om innholdet av n\xc3\xa5de og fri vilje.'