b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa5rstig\xc3\xa5a\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nElven er 21,7 km lang, drenerer et nedb\xc3\xb8rsfelt p\xc3\xa5 23,4 km\xc2\xb2 med fjerneste kilde i Finnsj\xc3\xb8en (1 260 moh.) i et fjellomr\xc3\xa5de med mange mindre tjern rett \xc3\xb8st for Finnsh\xc3\xb8a. V\xc3\xa5rstig\xc3\xa5e flyter f\xc3\xb8rst dr\xc3\xb8yt 6 km s\xc3\xb8rover gjennom et slakt dalf\xc3\xb8re, vender deretter mot \xc3\xb8st i samme rolige tempo (ca 3\xc2\xa0% helling fra (1 260 moh. til 960 moh.) til den n\xc3\xa5r randen av Drivdalen og g\xc3\xa5r i en stri elvestr\xc3\xb8m med et fall p\xc3\xa5 250 m i l\xc3\xb8pet av en elvelengde p\xc3\xa5 680 m.\n_START_SECTION_\nLandskap\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5rstig\xc3\xa5a ligger i nedb\xc3\xb8rsfeltet \xc3\x98vre Driva (424 km\xc2\xb2) som omfatter fjellomr\xc3\xa5dene s\xc3\xb8r for \xc3\x85motsdalen, selve Drivdalen fra nordgrensa for Drivdalen landskapsvernomr\xc3\xa5de og s\xc3\xb8rover til grensen for dette feltet. Landskapet er mer variert enn den vestlige delen av nedb\xc3\xb8rsfeltet som domineres av runde terti\xc3\xa6re former. Fjellformasjonen Storh\xc3\xb8a \xe2\x80\x93 Risberget \xe2\x80\x93 Allmannsranden, som markerer vannskillet mellom Drivdalen i vest og Vinstradalen/Drottningdalen i \xc3\xb8st, samt landskapet der V\xc3\xa5rstig\xc3\xa5a flyter gjennom en bred fjelldal med myromr\xc3\xa5der og mange mindre tjern, st\xc3\xa5r i kontrast med disse nedsk\xc3\xa5rne, forrevne dalf\xc3\xb8rene.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa5rstigen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5rstigen er et luftig veistykke p\xc3\xa5 den gamle hovedveien fra Dovrefjell til Rise i Drivdalen. Ferdselen over Dovrefjell gikk her I vikingtiden etter pilegrimsleden, en gang-/ridevei inne p\xc3\xa5 fjellet \xc3\xb8st for Drivdalen. P\xc3\xa5 grunn av forholdene i dalbunnen kunne ikke ferdsels\xc3\xa5ren g\xc3\xa5 der, men fra Hjerkinn via Heimtj\xc3\xb8nna 3 km \xc3\xb8st for Knutsh\xc3\xb8 gjennom dalen med V\xc3\xa5rstig\xc3\xa5a, som har f\xc3\xa5tt navn etter ferdsels\xc3\xa5ren, og over Risberget ned til Rise. Veien er nevnt s\xc3\xa5 tidlig som i 1182. I Ferdaminni har Aa. O. Vinje beskrevet V\xc3\xa5rstigen som \xc2\xabDen galnaste og styggaste Aalmanveg eg enno hever farit paa\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nVern\n_START_PARAGRAPH_\nVassdraget er vernet i sammenheng med verneplan 108/2 Driva (\xc3\xb8vre deler).'