b'\n_START_ARTICLE_\nTranehals\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nTranehals er en ett\xc3\xa5rig plante med kneb\xc3\xb8yd, ofte liggende stengel som normalt er mellom 5 og 40 cm. Bladene er finna og har fint oppdelte sm\xc3\xa5blad. Blomstene er r\xc3\xb8dfiolette og sitter i skjermer. Som andre tranehalser har blomsten fem fertile pollenb\xc3\xa6rere og fem sterile (staminodier). Fruktemnet best\xc3\xa5r av fem sammenvokste fruktblad og danner den karakteristiske frukten som har gitt slekta navn; griffelen danner i frukt en lang nebb- eller halslignende struktur. I motsetning til hos storkenebb kastes ikke fr\xc3\xb8ene ut, men frukta spaltes i fem ved modning og de fem delene med hvert sitt fr\xc3\xb8 spres hver for seg. Den lange tr\xc3\xa5den fra "nebbet"/"halsen" kr\xc3\xb8ller seg sammen i en spiral. Denne spiralen reagerer p\xc3\xa5 luftfuktighet slik at den strekker seg ut eller ruller seg sammen i takt med skifter i luftfuktighet. Fordi spiralen er bestatt med mange stive, bakoverretta h\xc3\xa5r vil delfrukta bore seg ned i bakken slik at fr\xc3\xb8et kommer ned i jorda.\n_START_SECTION_\nLevested\n_START_PARAGRAPH_\nTranehals opptrer i Norge f\xc3\xb8rst og fremst som \xc3\xa5kerugras og er vanligst i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st. Arten er mindre vanlig i kyststr\xc3\xb8k, i Tr\xc3\xb8ndelag og i Nord-Norge, men er funnet helt nord til Porsanger. Arten er trolig ikke opprinnelig i Norge og kommer sannsynligvis fra middelhavsomr\xc3\xa5det, men arten er n\xc3\xa5 en kosmopolitt.'