b'\n_START_ARTICLE_\nHydrostatikk\n_START_SECTION_\nStatisk trykk i v\xc3\xa6sker\n_START_PARAGRAPH_\nSiden v\xc3\xa6sker ikke blir deformert ut\xc3\xb8ver v\xc3\xa6sker et trykk som er normalt p\xc3\xa5 alle flater de er i kontakt med. N\xc3\xa5r v\xc3\xa6sken i tillegg er i ro (statisk) er trykket isotropisk, det vil si at trykket virker med samme kraft i alle retninger. Denne egenskapen gj\xc3\xb8r at v\xc3\xa6sker kan overf\xc3\xb8re krefter gjennom r\xc3\xb8r, for eksempel kan en kraft overf\xc3\xb8res via v\xc3\xa6sken fra en side av r\xc3\xb8ret til den andre. Dersom kraften ikke er lik overalt, vil v\xc3\xa6sken flytte seg i retningen kraften presser den i._NEWLINE_Dette konseptet ble f\xc3\xb8rst formulert av den franske matematikeren og filosofen Blaise Pascal i 1647, og ble senere kjent som Pascals lov. Denne loven har mange viktige bruksomr\xc3\xa5der innen hydraulikk. Galileo Galilei gjorde ogs\xc3\xa5 mange viktige framskritt i hydrostatikk.\n_START_SECTION_\nOppdrift\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 et legeme som er senket ned i en v\xc3\xa6ske vil det virke en oppdriftskraft som er like stor som vekten av v\xc3\xa6sken legemet har presset bort. Dette kommer av det hydrostatiske trykket i v\xc3\xa6sken._NEWLINE_For et skip vil for eksempel vekten til skipet v\xc3\xa6re balansert av oppdriftskraften fra vannet skipet har presset bort, slik at skipet kan flyte. Dersom man lesser mer last p\xc3\xa5 skipet, vil skipet bli tyngre og sette seg lavere i vannet, og dermed presse bort mer vann. Skipet vil da ha en st\xc3\xb8rre oppdriftskraft som virker p\xc3\xa5 seg for \xc3\xa5 balansere den \xc3\xb8kte vekten._NEWLINE_Prinsippet om oppdrift ble oppdaget av Arkimedes.\n_START_SECTION_\nStabilitet\n_START_PARAGRAPH_\nEt flytende legeme er stabilt hvis det g\xc3\xa5r tilbake igjen til en likevektsposisjon etter at det er flyttet litt bort fra denne posisjonen. For eksempel vil et flytende legeme vanligvis ha vertikal stabilitet, slik at om legemet blir presset litt ned vil dette f\xc3\xb8re til \xc3\xb8kt oppdriftskraft, og om man da slutter \xc3\xa5 presse legemet nedover, s\xc3\xa5 vil den \xc3\xb8kte oppdriftskraften bringe legemet tilbake til likevektsposisjonen._NEWLINE_Rotasjonsstabilitet er viktig for flytende fart\xc3\xb8y. Om man f\xc3\xa5r en vinkelforskyving, kan fart\xc3\xb8yet enten g\xc3\xa5 tilbake til den opprinnelige retningen (stabil), eller flytte seg videre bort fra utgangspunktet (ustabil), eller bli v\xc3\xa6rende der det er (n\xc3\xb8ytral). Rotasjonsstabilitet er avhengig av den relative retningen kreftene som virker p\xc3\xa5 legemet har. Den oppoverrettede oppdriftskraften p\xc3\xa5 et legeme virker gjennom senteret av oppdriften, som er massesenteret til v\xc3\xa6sken legemet har presset bort. Vektkraften p\xc3\xa5 legemet virker gjennom tyngdepunktet. Et legeme er stabilt hvis vinkelforskyvingen flytter retningen til kreftene slik at de gir et \xc2\xaboppretningsmoment\xc2\xbb._NEWLINE_Se ogs\xc3\xa5 artikkelen av flytestabilitet.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6ske med fri overflate\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6sker kan ha frie overflater der de vekselvirker med gasser eller med et vakuum. Siden v\xc3\xa6sker ikke kan opprettholde et skj\xc3\xa6rstress, vil den frie overflaten raskt tilpasse seg likevekt. P\xc3\xa5 liten lengdeskala er det derimot en viktig balansekraft fra overflatespenningen.\n_START_SECTION_\nKapillaritet\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r v\xc3\xa6sker er sperret inne i beholdere med sm\xc3\xa5 dimensjoner, sammenlignet med den relevante lengdeskalaen, blir overflatespenningen en viktig faktor som f\xc3\xb8rer til konkavkonveks form gjennom kapillaritet.\n_START_SECTION_\nDr\xc3\xa5per\n_START_PARAGRAPH_\nUten overflatespenning ville man ikke kunne f\xc3\xa5tt dannet dr\xc3\xa5per. Dimensjonen og stabiliteten til dr\xc3\xa5per styres av overflatespenningen.'