b'\n_START_ARTICLE_\nDen bergenske kongevei\n_START_PARAGRAPH_\nDen bergenske kongevei, senere kjent som den bergenske hovedvei, ble \xc3\xa5pnet i 1793 og var den f\xc3\xb8rste kj\xc3\xb8reveien mellom Bergen og  Christiania (Oslo). Dette var den f\xc3\xb8rste kj\xc3\xb8rbare veien over fjellet mellom \xc3\x98stlandet og Vestlandet, dagens stamvei mellom Oslo og Bergen, E16, f\xc3\xb8lger i stor grad samme tras\xc3\xa9 mellom Fagernes og L\xc3\xa6rdal. Kongevei var i Norge navnet p\xc3\xa5 de f\xc3\xb8rste offentlige kj\xc3\xb8rbare hovedveiene anlagt p\xc3\xa5 1600-1700-tallet, i Danmark ble betegnelsen brukt om veier anlagt kun til bruk for kongen og kongens embetsmenn. Etter veiloven av 1824 ble den klassifisert som hovedvei og kalt Den Bergenske Hovedvei. Kongeveien gikk over Filefjell (Kongevegen over Filefjell), gjennom L\xc3\xa6rdal og har hatt ulike traseer mellom Christiania og Fagernes.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nVeien fra Oslo til Hadeland er betydelig eldre enn 1700-tallet. En to hundre \xc3\xa5r eldre beskrivelse av biskop Jens Nilss\xc3\xb8n som fra hans visitasreiser til Ringerike, Hadeland, Toten og Gudbrandsdalen. I 1579 reiste biskopen fra Hole og \xc2\xaboffuer Kleffuen\xc2\xbb til Oslo, \xc2\xabKleffuen\xc2\xbb er Krokkleiva eller det som kalles Nordkleiva. I 1591 reiste han igjen over \xc2\xabKraage kleffuen\xc2\xbb. Fra 2. til 26. september 1594 var han p\xc3\xa5 visitas p\xc3\xa5 Hadeland og Hedmarken, han tok veien opp Lommedalen. Reiseruten hans fra Oslo til Brandbu sammenfaller nesten n\xc3\xb8yaktig med Den bergenske kongevei. Veien over Filefjell var regulert av Gulatingsloven fra 900-tallet eller tidligere. Gulatingsloven omfattet ogs\xc3\xa5 Valdres. Trolig var det en egen tras\xc3\xa9 for reiser om vinteren. Halvdan Svarte, Harald H\xc3\xa5rfagre, Olav den hellige og kong Sverre reiste if\xc3\xb8lge sagaen over Filefjell. I 1647 ble det innf\xc3\xb8rt postvesen i Norge med Christiania i sentrum. Postruten til Bergen ble lagt over Filefjell trolig langs den gamle tjodvegen. Hele postruten var 500 km lang av dette var 50 km kj\xc3\xb8rbart med vogn, resten var med hest eller til fots blant annet om vinteren da det ogs\xc3\xa5 ble brukt ski over fjellet. P\xc3\xa5 1700-tallet brukte posten syv-ni dager mellom Bergen og Christiania._NEWLINE_Partiet gjennom Galdene (Seltun\xc3\xa5sen n\xc3\xa6r Borgund og dagens Seltatunnelen og Borgundtunnelen p\xc3\xa5 E16) midt i L\xc3\xa6rdal var trolig det vanskeligste for reisende og for postb\xc3\xa6reren. Selve Filefjell og noen partier i Vang var ogs\xc3\xa5 krevende. Biskop Erik Pontoppidan beskrev Galdene som verdens vanskeligste vei og klaget ogs\xc3\xa5 over stigningen opp til selve Filefjell. Pontoppidan laget til Fors\xc3\xb8k til Norges naturlige historie et kobberstikk av \xc2\xabGallerne. En Farlig Vey under Fielield\xc2\xbb (Galdene) i L\xc3\xa6rdal. Pontoppidan har gitt en utf\xc3\xb8rlig beskrivelse av reisen over Filefjell. Pontoppidan brukte i 1749 14 dager p\xc3\xa5 reisen fra Bergen til Christiania, inkludert to hviledager i Vang. Han brukte b\xc3\xa5tskyss p\xc3\xa5 innsj\xc3\xb8ene der det var mulig. Pontoppidan returnerte samme vei over Hakadal, Hadeland, Land, Valdres og Filefjell til Borgund i L\xc3\xa6rdal._NEWLINE_I 1665 opprettet kongen to stillinger som generalvegmester, en for det nordenfjellske (Bergenhus og Trondhjem stiftamt) og en for det s\xc3\xb8nnafjellske (Stavanger og Akershus stiftamt). Den bergenske kongevei var en av de siste, tidligere var det anlagt veier gjennom \xc3\x98sterdalen, til Trondheim og til Kongsvinger med forbindelse til Sverige. Mellom Bergen og Gudvangen gikk posten over land via Voss, Oppheim og Gudvangen og mellom Gudvangen og L\xc3\xa6rdal gikk den med b\xc3\xa5t (til Bergensbanen \xc3\xa5pnet i 1908). Fra 1836 ble posten mellom Bergen og Christiania knyttet sammen med postruten Bergen-Molde-Trondheim med rob\xc3\xa5t p\xc3\xa5 Sognefjorden, og fra 1842 gikk dampb\xc3\xa5ten Bj\xc3\xb8rgvin mellom Bergen og L\xc3\xa6rdal._NEWLINE_De eldste stiene over fjellet mellom Vang og Maristova gikk trolig korteste gjennom Skakadalen i Vang, gjennom Suleskaret og Oddedalen ved Maristova. Senere ble stien flyttet til \xc3\x98ye og langs s\xc3\xb8rsiden av Otr\xc3\xb8vatnet med \xc2\xabGamlestogo\xc2\xbb, f\xc3\xb8r veien ble lagt nede i dalen via Tyinkrysset og nordsiden av Otr\xc3\xb8vatnet der Nystuen er. I Smeddalen m\xc3\xb8ttes mange gamle stier mellom fjellbygdene (Valdres, Hallingdal og Hemsedal) og fjordbygdene L\xc3\xa6rdal og \xc3\x85rdal. Smeddalen var bebodd og det ble trolig p\xc3\xa5 1100-tallet reist en liten stavkirke der viet til Thomas av Becket, erkebiskop av Canterbury. Etter Svartedauden ble Smeddalen liggende \xc3\xb8de og vokste til med skog. Thomaskirken ble tatt i bruk igjen og revet i 1808._NEWLINE_Det var ogs\xc3\xa5 et skille mellom sommerveier og vinterveier f\xc3\xb8r kj\xc3\xb8reveiene. Sommerveiene gikk ofte over h\xc3\xb8ye bakker og kleiver, mens vinterveien gikk i dalbunnen langs elver, myrer og vann. Ferdsel i sommerhalv\xc3\xa5ret gikk stort sett til fots eller ridende, men n\xc3\xa5r myrer og vann var frosset og sn\xc3\xb8dekket kunne man ferdes overalt p\xc3\xa5 ski eller med slede. B\xc3\xb8ndene var heller ikke interessert i kj\xc3\xb8reveier fordi kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y med hjul ikke var vanlig, sleder ble p\xc3\xa5 1700-1800-tallet brukt ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 barmark. De norske hestene tok seg godt frem ogs\xc3\xa5 der veien bare var en sti eller en steintrapp. Omkring 1800 ble kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y med hjul stort sett bare brukt i og omkring de st\xc3\xb8rste byene, samt langs hovedveien mellom Christiania og Trondheim. P\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet ble markedene tradisjonelt avholdt i februar-mars da det var lett \xc3\xa5 ta seg frem.\n_START_SECTION_\n1793-veien\n_START_PARAGRAPH_\nKongevegen fra 1793 gikk frem til 1843 over Murkl\xc3\xb8pph\xc3\xb8gda (Murklopphaugen) og n\xc3\xa5dde p\xc3\xa5 sitt h\xc3\xb8yeste rundt 1250 moh. Fra 1843 ble traseen mellom Maristova og Kyrkjest\xc3\xb8lane (Sankt Thomaskirken p\xc3\xa5 Filefjell) lagt gjennom Smedalen langs Smedalsvatnene. I dag g\xc3\xa5r E16 ogs\xc3\xa5 gjennom Smedalen, noen steder i samme l\xc3\xb8p som Bergenske, og noen steder ved siden av. Over Murklopph\xc3\xb8gda st\xc3\xa5r Kongevegen uber\xc3\xb8rt og ligger omtrent som da den ble bygget mellom Kyrkjest\xc3\xb8lane og Maristova. Ved stiftsgrensa n\xc3\xa6r veiens h\xc3\xb8yeste punktet ble det med stor kostnad og anstrengelse reist en st\xc3\xb8tte etter at veien var ferdig. Stifsst\xc3\xb8tta kostet til sammen 245 riksdaler, omtrent det samme som tre \xc3\xa5rs budsjett for Filefjellsvegen.  Den er laget av marmor fra Lier (som ogs\xc3\xa5 leverte marmor til Marmorkirken i K\xc3\xb8benhavn), men utformet og gjort ferdig i K\xc3\xb8benhavn. St\xc3\xb8tta m\xc3\xa5tte skj\xc3\xa6res i flere deler f\xc3\xb8r den ble fraktet til fjells. Stiftsst\xc3\xb8tta (eller stiftsdelesteinen) ble i 1932 flyttet til bilveien nede i Smedalen og i 1973 flyttet tilbake til det opprinnelige stedet ved stiftsgrensen._NEWLINE_Som veisjef for hele \xc3\x98stlandet ga Peder Anker i 1792 den unge l\xc3\xb8ytnant Johan J\xc3\xb8rgen Krohn i oppdrag \xc3\xa5 lede arbeidet med den \xc3\xb8stfjellske delen av den nye den bergenske kongeveien mellom Christiania og Bergen. M\xc3\xb8llerup ledet arbeidet p\xc3\xa5 Valdressiden 1789-1792. Anleggsarbeidet gikk over et stort omr\xc3\xa5de fra Randsfjorden, via Etnedal, over \xc3\xa5sen til Fagernes, langs Vangsmj\xc3\xb8sa og helt til stiftsgrensa p\xc3\xa5 Filefjell. P\xc3\xa5 det meste hadde Krohn 25 soldater og over 100 utkommanderte b\xc3\xb8nder i arbeid. Anleggsarbeidet ble stort sett bare utf\xc3\xb8rt i den sn\xc3\xb8frie tiden mai/juni til september/oktober._NEWLINE_Arbeidet p\xc3\xa5 vestsiden ble ledet av Wilhelm J\xc3\xbcrgensen, ogs\xc3\xa5 han offiser. J\xc3\xbcrgensen bodde stort sett p\xc3\xa5 Maristova mens arbeidet p\xc3\xa5gikk og Hammer Rikke bygget ny Maristove i 1791-1792 med eget rom kun til bruk for kongen. Generalvegmester Christopher Johannes Hammer sto bak prosjektet fra vestsiden. Hammer var generalvegmester i Bergen stift fra 1787. J\xc3\xbcrgensen hadde omkring 50 mann i den milit\xc3\xa6re kommandoen. Anlegget av den nye veien var en stor ekstra belastning for b\xc3\xb8ndene i L\xc3\xa6rdal blant annet fordi veiarbeidet falt sammen med onnearbeid p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene og de uteble ofte fra arbeidet. J\xc3\xbcrgensen brukte stokkepryl og ila b\xc3\xb8ndene b\xc3\xb8ter. P\xc3\xa5 vestsiden var det tre vanskelig partier: Raugaldene i den trange dalen mellom Maristova og Borlaug, nedenfor Borgund stavkirke og i Galdene. I Raugaldene ble veien lagt p\xc3\xa5 stokker over et svaberg. Mellom stavkirken og Husum ble veien flyttet fra \xc2\xabSverrestigen\xc2\xbb til et trangt og bratt skar kalt Vindhella. Gjennom Galdene mellom Husum og Seltun ble veien over flere kilometer lagt gjennom ur og over svaberg. \xc2\xabGald\xc2\xbb eller \xc2\xabgalde\xc2\xbb er et dialektord trolig med opphav i norr\xc3\xb8nt og betyr smal vei, klippevei eller fjellvegg.\n_START_SECTION_\nOppr\xc3\xb8ret i 1803\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grunn av stor belastning med skysstjeneste og veihold bestemte Fredrik II i 1563 at l\xc3\xa6rd\xc3\xb8lene skulle v\xc3\xa6re fritatt for milit\xc3\xa6rtjeneste. Lovnaden ble fornyet av seks etterf\xc3\xb8lgende konger. I 1799 ble det avholdt sesjon i L\xc3\xa6rdal for \xc3\xa5 skaffe flere soldater til kongen. L\xc3\xa6rd\xc3\xb8lene mente fritaket for milit\xc3\xa6rtjeneste fortsatt gjaldt og ingen m\xc3\xb8tte til sesjon. To \xc3\xa5r ble det igjen fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 innrullere soldater og igjen protesterte l\xc3\xa6rd\xc3\xb8lene. Det ble i 1802 sendt en straffeekspedisjon med 500 bev\xc3\xa6pnede soldater og kanonb\xc3\xa5ter til L\xc3\xa6rdal. Lederen Anders Lysne ble arresterte, d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og halshugget i 1803. Straffeekspedisjonen ble ledet av Wilhelm J\xc3\xbcrgensen som noen \xc3\xa5r tidligere hadde ledet anleggsarbeidet.\n_START_SECTION_\nSenere anlegg\n_START_PARAGRAPH_\nPartiet gjennom Vindhella ble omfattende oppgradert i 1843. I 1872 ble sprengstoff tatt i bruk i veibygging og en ny tras\xc3\xa9 langs elven ble anlagt. Denne traseen ble gjort til fylkesvei 630 da Borgundtunnelen og Seltatunnelen \xc3\xa5pnet. Kj\xc3\xb8reveien gjennom Stalheimskleivi var ferdig i 1849. Opp til 1000 mann skal ha arbeidet p\xc3\xa5 Stalheimskleivi p\xc3\xa5 det meste. Henrik Christian Finne ledet arbeidet med utbedringer i Vindhella og Galdene, Stalheimskleivi, og veien over Hemsedalsfjellet. P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet ble trasen i Kvamskleiva lagt horisontalt langs Vangsmj\xc3\xb8sa. Veien ble sprengt inn i det bratte berget. Arbeidet tok to \xc3\xa5r og fire arbeidere mistet livet. Denne horisontale veien var s\xc3\xa5 smal at biler ikke kunne m\xc3\xb8tes og det ble innf\xc3\xb8rt timekj\xc3\xb8ring gjennom Kvamskleiva.\n_START_SECTION_\nTras\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nKongeveien \xc3\xa5pnet i 1793, og har hatt flere forl\xc3\xb8p, blant annet gikk den i mange \xc3\xa5r i traseen gjennom Nittedal over Harestua til Hadeland. Den f\xc3\xb8rste traseen gikk fra Bergen, via Voss og videre ned Stalheimskleiva til N\xc3\xa6r\xc3\xb8ydalen, og dalen ut til Gudvangen. Herfra gikk turen med b\xc3\xa5t ut N\xc3\xa6r\xc3\xb8yfjorden og videre inn til L\xc3\xa6rdals\xc3\xb8yri og opp dalen til Filefjell og fjellovergangen til Tyinkrysset og ned til Vang i Valdres. Videre nedover gjennom Vestre Slidre til Fagernes, deretter ned dalf\xc3\xb8ret til Bagn og opp over Tons\xc3\xa5sen, Etnedal og ned gjennom Land til Dokka, ved Randsfjorden, s\xc3\xa5 via Branbu og Tingelstad. Ved Granavollen p\xc3\xa5 Hadeland delte traseen seg, med en avstikker mot Harestua og Nittedal. Hovedtraseen gikk videre til Norderhov, s\xc3\xa5 over Krokskogen, ned Lommedalen og gjennom B\xc3\xa6rum f\xc3\xb8r den til slutt endte i Oslo._NEWLINE_Da traseen gikk over Murklopph\xc3\xb8gda var Jotunheimen synlig fra veien. Sommeren 1819 reiste Wilhelm Maximilian Carpelan over Filefjell og hans akvarell Utsikt fra Murklopph\xc3\xb8gda p\xc3\xa5 Filefjell mot nord er trolig den f\xc3\xb8rste kunstneriske avbildningen av det vi i dag kaller Jotunheimen.\n_START_SECTION_\nVindhella og Galdene\n_START_PARAGRAPH_\nVed Borgund stavkirke sperrer \xc3\xa5sryggen Klanten dalbunnen og L\xc3\xa6rdalselvi g\xc3\xa5r i et gjel i en stor slyng rundt. Rundt Klanten p\xc3\xa5 \xc3\xb8st- og s\xc3\xb8rsiden g\xc3\xa5r den s\xc3\xa5kalte Sverrestien. Stien g\xc3\xa5r over engen bak kirken og stiger oppover \xc3\xa5sen til g\xc3\xa5rden Tr\xc3\xa5o. Det tidligere bare fjellet har vokst til med skog og kratt. Navnet Sverrestien kommer av kong Sverre som skal ha g\xc3\xa5tt der da han reiste ned L\xc3\xa6rdal i \xc3\xa5ret 1177. I 1793 ble kongeveien lagt gjennom det bratte skaret Vindhella p\xc3\xa5 den andre siden av Klanten. Veien fra 1793 var sv\xc3\xa6rt bratt med stigning 1:4 og var derfor ikke brukbar for hest og vogn. Eidsvollsmennene som reiste gjennom Vindhella i 1814 bemerket at hesten s\xc3\xa5 vidt klarte \xc3\xa5 trekke den tomme karjolen opp bakkene. I 1840-\xc3\xa5rene ble ny vei anlagt i slynger p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ye murer gjennom Vindhella for \xc3\xa5 redusere stigningen, en til da upr\xc3\xb8vd byggeteknikk i Norge. Veien fra 1793 er synlig der den ikke er dekket av den senere generasjonen veikonstruksjon. I 1872 ble traseen igjen flyttet og lagt horisontalt langs elven der fylkesvei 630 g\xc3\xa5r. Traseen fra 1872 ble brukt som hovedvei til Borgundtunnelen \xc3\xa5pnet i 2004. P\xc3\xa5 Husum mellom Vindhella og Galdene ble det satt opp skysstasjon i 1834.\n_START_SECTION_\nMellom Oslo og Granvollen\n_START_PARAGRAPH_\nFra Gamlebyen f\xc3\xb8lger veien stort sett Pilegrimsledens alternativ for Gudbrandsdalen vest. Det tar utgangspunkt i Mariakirkens ruiner og g\xc3\xa5r over Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka, krysser Akerselva ved gangbroen ved Kuba, og videre Telthusbakken opp til Gamle Aker kirke. Dette sammenfaller med Jens Nilss\xc3\xb8ns beskrivelse. Hans vei er n\xc3\xa5 ikke lett \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge videre men Pilegrimsleden har skiltet en rute over Bislet og Majorstua over Frognerparken \xe2\x80\x93 Sk\xc3\xb8yen \xe2\x80\x93 Bestum \xe2\x80\x93 Sollerud \xe2\x80\x93 Lilleaker. Her krysser den Lysakerelva ved Granfoss. Jens Nilss\xc3\xb8n nevner en bruovergang kalt Faabroe, antakelig et stykke nedenfor dagens gangbru. Pilegrimsleden g\xc3\xa5r herfra nordover mot Voll, og deretter vest over Grav og Hosle. Biskopen la veien om Jar f\xc3\xb8r han kom til Voll, s\xc3\xa5 tok han av ved Grav og dro noenlunde rett vestover til Haslum kirke der presten ventet p\xc3\xa5 ham._NEWLINE_Fra Haslum g\xc3\xa5r Pilegrimsleden nordover forbi \xc3\x98verland til den m\xc3\xb8ter Ankerveien, som den f\xc3\xb8lger videre mot nordvest. Sannsynligvis har Jens Nilss\xc3\xb8n fulgt noenlunde samme rute. Ved Toppenhaug tar veifaret av fra Ankerveien, og nordvest forbi Skollerud og Burud opp \xc3\xb8stsiden av Lommedalen. Ved Kirkeby g\xc3\xa5r den over dalf\xc3\xb8ret over Jonsrud og derfra over Krokskogen p\xc3\xa5 skogsveien via Midtskogen og Brul\xc3\xb8kka til Kleivstua. Herfra g\xc3\xa5r den beryktede Krokkleiva ned til Sundvollen. Herfra var det skyss med fergemann over Kroksund. Den gamle veien g\xc3\xa5r over Gjesval\xc3\xa5sen, der Pilegrimsleden tar av vestover mot B\xc3\xb8nsnes. Kongeveien g\xc3\xa5r nordover og slutter seg til traseen for dagens E16, forbi Stein og Halvdanshaugen over Steinsletta til H\xc3\xb8nen. Her kommer Pilegrimsleden igjen inn p\xc3\xa5 veien, og den tar av nord\xc3\xb8stover mot Klekken p\xc3\xa5 Rv241. Veien g\xc3\xa5r videre via Stavhella og tar det gamle veifaret og g\xc3\xa5r videre vest for riksveien, skiltet som Pilegrimsleden etter ca. 500 m, p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdsveier mot S\xc3\xa6trangg\xc3\xa5rdene og videre forbi Haug kirke fram til Askelsrud. Her er traseen dyrket opp, og en m\xc3\xa5 ta g\xc3\xa5rdsveien opp til riksveien, og f\xc3\xb8lge den videre. _NEWLINE_Krokskogen er omtalt i forbindelse med Magnus Lagab\xc3\xb8tes reise der i \xc3\xa5ret 1276. Fra middelalderen til 1860 var traseen over Krokskogen veien mellom Oslo/Christiania og Ringerike. P\xc3\xa5 1800-tallet ble den omtalt som \xc2\xabden nye bergensvegen\xc2\xbb og veien over Hadeland ble tidligere regnet som Bergensveien. Veien mellom B\xc3\xa6rum og Ringerike over Krokskogen fikk status som kongevei p\xc3\xa5 1790-tallet. Traseen ble omkring 1800 lagt gjennom S\xc3\xb8rkleiva. Peder Anker var b\xc3\xa5de veisjef for \xc3\x98stlandet og innehaver av B\xc3\xa6rums Verk med tilliggende skoger. Anker hadde derfor interesse av at veien var i god stand. Anker hadde ogs\xc3\xa5 store skogeiendommer i Valdres og Land. Krohn, som ogs\xc3\xa5 ledet anlegget over Filefjell, bestyrte t\xc3\xb8mmerforretningen for Anker. Ved Sundvollen sto milestein som markerte fire mil fra Christiania. Krokkleiva hadde status som hovedvei til 1860. Mellom Sundvollen og Kroksund var det ferje til omkring 1800 da det ble bygget steinbro ved Sund\xc3\xb8ya. P\xc3\xa5 Sundvollen var det skysstasjon fra 1600-tallet. Med kongeveien ble det turisttrafikk til Ringerike og Kongens utsikt ble et kjent sted. Kunstnere som J.F.L. Dreier, Wilhelm Maximilian  Carpelan, J.C. Dahl, Catharine K\xc3\xb8lle og Johannes Flintoe bes\xc3\xb8kte omr\xc3\xa5det. Henrik Wergeland omtalte i Dalvise (1841) \xc2\xabKleivens svimlende Portal!\xc2\xbb I 1860 ble hovedveien flyttet til Sollih\xc3\xb8gda._NEWLINE_Ved \xc3\x85sbygda skole tar traseen av fra riksveien og f\xc3\xb8lger Gamleveien i rett linje \xc3\xb8st for denne ca. et par kilometer f\xc3\xb8r den igjen kommer inn p\xc3\xa5 riksveien. Herfra f\xc3\xb8lger riksveien kongeveitraseen gjennom Jevnaker, og videre langs \xc3\xb8stbredden av Randsfjorden til Sl\xc3\xb8vika. Her tar ruten av til h\xc3\xb8yre, omtrent rett nord gjennom et vakkert og variert landskap opp mot Velog\xc3\xa5rdene. Her dreier veien stadig mot \xc3\xb8st og videre til Falang. Her tar den av rett \xc3\xb8stover, og g\xc3\xa5r som g\xc3\xa5rdsvei til tunet p\xc3\xa5 Gamkinn. Her gikk veien opprinnelig diagonalt over dalen til Gamme, men her er det fulldyrket i nyere tid. F\xc3\xb8lg veien videre fram til Gammeveien (Fv35) og opp p\xc3\xa5 bakkekammen nordenfor. Der ligger et stort gravfelt fra jernalderen langs toppen av \xc3\xa5sen. Gammeveien videre f\xc3\xb8rer ned til Helgumsdalen og Fv33. Opprinnelig tras\xc3\xa9 har g\xc3\xa5tt rett fram til eksisterende Vollgutua, som f\xc3\xb8rer rett opp til Granvollen. Granvollen ligger i dag i Gran kommune i Hadeland i Opplands fylke.'