b'\n_START_ARTICLE_\nEkebergskrenten\n_START_SECTION_\nKj\xc3\xa6rt barn, mange navn\n_START_PARAGRAPH_\nEkebergskrenten nedafor Valhallveien regnes og benevnes ofte som Gamlebyen, noe som trolig har sammenheng med at denne delen ble lagt innunder omr\xc3\xa5det Oslo ved bydelsutvidelsen i 1878. I nyere tid ser vi ogs\xc3\xa5 \xc2\xabNedre Ekeberg\xc2\xbb brukt ved eiendomssalg om nedre delen._NEWLINE_Det er ellers god tradisjon for \xc3\xa5 si at man bor \xc2\xabp\xc3\xa5 Ekeberg\xc2\xbb, selv om man bor nederst i Ekebergskrenten. For eksempel omtaler eventyrsamleren Abj\xc3\xb8rnsen en utfluk til bruket Svingen relativt langt nede i skrenten som en tur \xc2\xabtil Egeberg\xc2\xbb._NEWLINE_\xc2\xabEkeberg\xc3\xa5sen\xc2\xbb skildrer f\xc3\xb8rst og fremst Ekeberg slik det framst\xc3\xa5r fra byen, fjorden, og omkringliggende \xc3\xa5ser. i likhet med \xc2\xabNedre Ekeberg\xc2\xbb forekommer begrepet sjelden i dagligtale mellom folk p\xc3\xa5 berget. Ikke desto mindre opptrer det i historiske utlegninger, i.o.m, fortolking av Oslonavnet (jf. sletta under Ekeberg\xc3\xa5sen), og ved eiendomssalg._NEWLINE_\xc2\xabEkebergskr\xc3\xa5ninga\xc2\xbb har i senere tid blitt brukt om Ekebergskrenten, noe som trolig har sammenheng med begrepsvalget vedr. ny bydelsinndeling: Ekebergskr\xc3\xa5ninga ble brukt som samlebenevnelse om Ekebergs hellinger b\xc3\xa5de vestover og nordover da disse omr\xc3\xa5dene ble overf\xc3\xb8rt til Bydel Gamle Oslo. Lokalt er imidlertid Ekebergskr\xc3\xa5ninga innarbeida som navn p\xc3\xa5 den vestvendte skr\xc3\xa5ninga mot Bunnefjorden. Denne artikkelen forbeholder \xc2\xabEkebergskr\xc3\xa5ninga\xc2\xbb Ekebergs vesthellinger._NEWLINE_\xc2\xabEkeberg\xc2\xbb, i eldre tid \xc2\xabEikaberg\xc2\xbb, er det tradisjonelle navnet p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ydedraget s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for S\xc3\xb8renga i Gamlebyen. Geologisk sett omfatter \xc2\xabEkeberg\xc2\xbb hele flatberget med plat\xc3\xa5, skr\xc3\xa5ninger og skrenter enten man ser berget utafra, eller man befinner seg ett eller annet sted p\xc3\xa5 berget. I kulturhistorisk mening regnes bare den delen av h\xc3\xb8ydedraget som har tilh\xc3\xb8rt de to Ekebergg\xc3\xa5rdene til Ekeberg. Navnet skriver seg fra den tiden berget var eikekledd. Det er nok s\xc3\xa6rlig den dansk-norske marines fortjeneste at den gamle eikeskogen ble borte. Marinen brukte som kjent eik til byggemateriale for orlogsfl\xc3\xa5ten._NEWLINE_\xc2\xabEkebergskrenten\xc2\xbb eller \xc2\xabskrenten\xc2\xbb er den folkelige benevnelsen p\xc3\xa5 Ekebergg\xc3\xa5rdenes nordhelling mot Gamlebyen og Lodalen. Grensene for omr\xc3\xa5det er dels topografiske, dels g\xc3\xa5rdshistoriske. I vest er skrenten klart definert med sin skj\xc3\xa6ring like s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for krysset Oslo gate / Konows gate. I vest-\xc3\xb8stg\xc3\xa5ende retning kan skrentens nordgrense f\xc3\xb8lges bak oddetallssiden av Konows gate. Mot \xc3\xb8st kan grensa sies \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i omr\xc3\xa5det ved tunnel\xc3\xa5pninga der Lodalsbruene skj\xc3\xa6rer over til V\xc3\xa5lerenga. \xc3\x98stgrensa l\xc3\xb8per oppover berget langs etter det historiske skillet mot Kv\xc3\xa6rner, og h\xc3\xb8yere opp mot Simensbr\xc3\xa5ten. Mot s\xc3\xb8r brytes skrenten mot Ekebergflata. \xc2\xabEkebergskrenten\xc2\xbb er i bunn og grunn geologisk fundert, da det dreier seg om en del av den bruddflaten geologene omtaler som Ekebergforkastningen.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nEkeberg er kjent som Oslo fylkes rikeste omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 forhistoriske kulturminner. Den tette floraen av oldtidsminner peker mot Ekeberg som hovedstadens eldste bosetningsfelt. For\xc3\xb8vrig er skrenten kjent som et eldgammelt inn- og utfartsomr\xc3\xa5de. Mange av dagens veil\xc3\xb8p f\xc3\xb8lger oldtidsveien. I det \xc3\xb8vre beltet, utenfor dagens allfarvei, finnes veifar fredet under rubrikken steinalder. Skrenten er dessuten ul\xc3\xb8selig knyttet til Oslo bys tidlige historie all den tid den representerer nordsiden av den \xc3\xa5sen som Oslo-sletten hviler under. I byloven fra ca. 1276 defineres mesteparten av skrenten innenfor kaupstaden Oslo.\n_START_SECTION_\nSteinalder, bronsealder og jernalder\n_START_PARAGRAPH_\nI Ekebergskrenten er det registrert to diabasbrudd for steinalderredskaper. Det ene ligger bak Oslo hospital, det andre ved Lille Ekeberg g\xc3\xa5rd. Skogstien mellom de hvite \xc2\xabPampeblokkene\xc2\xbb p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsida av Valhallveien og opp mot hovedb\xc3\xb8let p\xc3\xa5 Lille Ekeberg g\xc3\xa5rd (der Lille Ekeberg barnehage flyttet inn i 1950) er registrert som steinalderfar. Omr\xc3\xa5dene er fredet. I tilknytning til hovedb\xc3\xb8let p\xc3\xa5 Ekeberg g\xc3\xa5rd er det nylig brakt for dagen hustufter p\xc3\xa5 ca. 3000 \xc3\xa5r, noe som tilsier at det var etablert fast bosetning p\xc3\xa5 berget i bronsealderen. Fra jernalderen er det bevart jordbruksristninger, rydningsr\xc3\xb8yser og andre former for fornminner som forteller om Ekeberg som tidlig dyrkingsomr\xc3\xa5de. Alt tyder p\xc3\xa5 at Ekebergskrenten ble utnyttet til jakt fra og med steinalderen, og etterhvert ogs\xc3\xa5 til beite for bufe ettersom husdyrhold ble del av livsgrunnlaget.\n_START_SECTION_\nVikingtid og sagatid\n_START_PARAGRAPH_\nLandhevingen f\xc3\xb8rte til at vannet trakk seg tilbake og gjorde det mulig for folk \xc3\xa5 bosette seg p\xc3\xa5 sletten under Ekeberg\xc3\xa5sen. Rundt 1000 skal det ha v\xc3\xa6rt bystruktur p\xc3\xa5 Oslo-sletten. Det er ikke klart hvordan eiendomsforholdene var i Ekebergskrenten p\xc3\xa5 denne tiden. I ulike sammenhenger nevnes at omr\xc3\xa5det muligvis ble Cisterciensereie i forbindelse med etablering av Sancta Mariae klosteret p\xc3\xa5 Hoved\xc3\xb8ya i 1147. En annen mulighet er at skrenten allerede i Oslos tidligste dager ble del av byens takmark. Uansett eierforhold var skrenten for lengst etablert som det sentrale samferdselsomr\xc3\xa5det for landeveisferdsel s\xc3\xb8rover.\n_START_SECTION_\nOslos takmarker\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 et Pergamenth\xc3\xa5ndskrift fra midten av 1300-tallet er Oslo takmarks grenser gjengitt jf. Byloven av ca. 1276: \xc2\xabEn \xc3\xbeat er sua ui\xc3\xb0a at Taduinar b\xc3\xa6cker r\xc3\xa6\xc3\xb0r firir nordan b\xc5\x93en fra b\xc3\xa6ckinum oc i nordanv\xc3\xa6rt Vakab\xc3\xa6rgh. fra Vakab\xc3\xa6rgi ok i b\xc3\xa6ckin a Mortustokkom ok i grindina a Volin. fra henne ok i krossbr\xc3\xa6kko er vpp f\xc3\xa6r mote \xc3\x86ikabergi ok sua ut i ne\xc3\xb0anv\xc3\xa6r\xc3\xb0a \xc3\x86ikabergs kl\xc3\xa6if, ok sua vtt a vagen i\xc3\xa6mfram Ak\xc3\xa6rsnese ok sua apter i Taduinar b\xc3\xa6c ...\xc2\xbb_NEWLINE_Utdypende forklaring: \xc2\xabFra T\xc3\xb8yenbekken (p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nlands torg i dag) innerst i Bj\xc3\xb8rvika gikk avgrensningen ... nordvest for fjellknausen Valkaberg (omtrent der Botsfengselet ligger i dag), videre til Martestokker og opp til grinda ved V\xc3\xa5len g\xc3\xa5rd (omtrent ved V\xc3\xa5lerenga kirke i dag). Derfra gikk den opp Krossbrekka i Eikaberg-skrenten (ved Valhallveien?),\xc2\xbb nedover langsetter Eikabergs kl\xc3\xa6if, og s\xc3\xa5 ut i V\xc3\xa5gen (Bj\xc3\xb8rvika) \xc2\xabmot Akersneset (Akershus) og s\xc3\xa5 tilbake til T\xc3\xb8yenbekken\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nChristian IVs kongevei\n_START_PARAGRAPH_\nEtter den tre dager lange bybrannen i 1624 flyttet kong Christian IV hovedstaden til byens dav\xc3\xa6rende utkant i vest, p\xc3\xa5 motsatt side av Bj\xc3\xb8rvika, tett inntil Akershus festning. Den nye byen ble anlagt med snorrette gater mellom rettvinkla kvartaler, og byplanen er opphavet til den moderne betegnelsen Kvadraturen p\xc3\xa5 denne bydelen. Omr\xc3\xa5det for middelalderbyen skal for en stor del ha blitt dekket med jord og omgjort til ladeg\xc3\xa5rd for de milit\xc3\xa6re p\xc3\xa5 festningen._NEWLINE_I forbindelse med grunnleggingen av Christiania ga kongen forordning om at veien mellom Norges hovedstad og K\xc3\xb8benhavn m\xc3\xa5tte utbedres. Det var b\xc3\xb8ndenes oppgave \xc3\xa5 oppgradere og vedlikeholde veiene fram til slutten av 1800-tallet. Veien opp til Ekeberg g\xc3\xa5rd ble valgt som ny tras\xc3\xa9 for Kongeveien, og omr\xc3\xa5dets g\xc3\xa5rdbrukere hadde den utfordrende oppgave \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re kleiva framkommelig for kongens kj\xc3\xb8redoninger. I 1703 ble veien mellom Christiania og Halden offisielt \xc3\xa5pnet under navnet den Frederikshaldske Kongevei etter dav\xc3\xa6rende kong Fredrik IV. Men kongeveien var visstnok ikke kj\xc3\xb8rbar gjennom Ekebergskrenten f\xc3\xb8r omkring 1780. \xc2\xabDen Frederikshaldske\xc2\xbb fulgte samme veil\xc3\xb8p som Ekebergveien mellom Oslo hospital og Valhallveien gj\xc3\xb8r i dag. I den \xc3\xb8vre kneiken opp mot Ekeberg g\xc3\xa5rd ble veil\xc3\xb8pet som nevnt lagt om i 1776/1801.\n_START_SECTION_\nEkebergskrenten fra 1859\n_START_PARAGRAPH_\nVed Christianias byutvidelse i 1859 ble Ekebergskrenten liggende like utenfor byen. Utbyggingen av omr\xc3\xa5det akselererte. Fra Svingen ble det gjort stadig nye utparselleringer i h\xc3\xb8yt tempo. Folk bygde tett i tett og kreativt. Det dreier seg om en frodig forstadsbebyggelse i et omr\xc3\xa5de der Christianias strenge bygningslov og murtvang ikke var gjeldende. P\xc3\xa5 1860-tallet ble nedre delen av dagens Ryenbergveien oppgradert til Nye Egebergsvei. Veikonstruksjonen er s\xc3\xa6rlig tydelig ved utl\xc3\xb8pet fra Konows gate med sin skr\xc3\xa5nende forst\xc3\xb8tningsmur og sitt enkle, alderdommelige smijernsgjerde. Mye av trehusbebyggelsen og infrastrukturen fra f\xc3\xb8r byutvidelsen i 1878, da murtvangen ble gjeldende i omr\xc3\xa5det, er bevart p\xc3\xa5 grunn av fattigdommen som preget omr\xc3\xa5det gjennom 1900-tallet.\n_START_SECTION_\nEkebergskrenten fra 1948\n_START_PARAGRAPH_\nI 1948 ble hele Aker kommune, inklusive \xc3\xb8vre del av Ekebergskrenten, innlemmet i hovedstaden, som fra 1925 hadde f\xc3\xa5tt navnet Oslo. Mellom 1988 og 2003 l\xc3\xa5 Ekebergskrenten under Bydel Ekeberg-Bekkelaget. Jamf\xc3\xb8r bydelsreformen 2004 ble skrenten delt mellom bydelene Nordstrand og Gamle Oslo.'