b'\n_START_ARTICLE_\nSymfoni nr. 1 (Valen)\n_START_PARAGRAPH_\nSymfoni nr. 1, opus 30 av Fartein Valen er et orkesterverk i fire satser fra 1939. En av inspirasjonskildene til symfonien var El Grecos maleri \xc2\xabKristus p\xc3\xa5 Oljeberget\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nBesetning\n_START_PARAGRAPH_\nVerket er skrevet for et orkester best\xc3\xa5ende av to fl\xc3\xb8yter, to oboer, to klarinetter, to fagotter, to valthorn, \xc3\xa9n trompet, \xc3\xa9n trombone, \xc3\xa9n tuba, pauker og strykere. _NEWLINE_En typisk framf\xc3\xb8ring varer rundt 25 minutter. Verket er tilegnet Agnes Hiorth og er utgitt p\xc3\xa5 Harald Lyches Musikkforlag.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8sten 1937 begynte id\xc3\xa9en om \xc3\xa5 skrive en symfoni \xc3\xa5 melde seg. Valen, p\xc3\xa5 denne tiden 50 \xc3\xa5r gammel, hadde s\xc3\xa5 langt kun skrevet ensatsige stykker for orkester, deriblant \xc2\xabKirkeg\xc3\xa5rden ved havet\xc2\xbb. If\xc3\xb8lge Olav Gurvin f\xc3\xb8lte Valen enn\xc3\xa5 at en symfoni var et for stort format for ham, og han pr\xc3\xb8vde i stedet \xc3\xa5 lage en pianosonate av stoffet. Men det gikk ikke, han h\xc3\xb8rte verket orkestralt, og til slutt m\xc3\xa5tte han i f\xc3\xb8lge ham selv \xc2\xabbite i det sure eplet\xc2\xbb og skrive en symfoni. _NEWLINE_To symfonikere som sto Valens hjerte n\xc3\xa6r var Brahms og Bruckner. Bruckner var en komponist Valen n\xc3\xa6rmest satte p\xc3\xa5 linje med Bach, og hans symfonier var for Valen \xc2\xabmesterverker\xc2\xbb. At Valen h\xc3\xb8rte Bruckners Symfoni nr. 1 i c-moll i november 1937 kan ha framskyndet hans egen symfoni. For \xc3\xb8vrig er det unektelig visse likhetstrekk mellom disse to skikkelsene: begge var mestere i kontrapunkt og begge var dypt religi\xc3\xb8se. Dessuten kom de begge sent til symfoniformatet, Bruckners symfoni nr. 1 ble fullf\xc3\xb8rt i 1866 da Bruckner var 42 \xc3\xa5r gammel. _NEWLINE_De f\xc3\xb8rste skissene til Valens Symfoni nr. 1 er datert i oktober 1937 mens Valen enn\xc3\xa5 bor i Oslo. I juli 1938 var f\xc3\xb8rste sats ferdig, og han hadde da nettopp flyttet tilbake til Valev\xc3\xa5g for godt. De \xc3\xb8vrige tre satsene ble skrevet i Valev\xc3\xa5g, og i april 1939 er verket ferdig. _NEWLINE_Valen dedikerte symfonien til maleren Agnes Hiorth som han hadde blitt kjent med i 1925 gjennom deres felles venn, komponisten David Monrad Johansen. Hiorth kom til \xc3\xa5 bli en av Valens aller n\xc3\xa6rmeste venner og st\xc3\xb8ttespillere livet ut, og Valen planla \xc3\xa5 overrekke partituret til symfonien til henne p\xc3\xa5 hennes 40-\xc3\xa5rsdag, 5. mai 1939. Valen skriver til Hiorth:_NEWLINE_\xc2\xabEgentlig skulde du hatt partituret tilsendt til f\xc3\xb8dselsdagen, men jeg maa endnu ha det en stund for sikerhets skyld, for det kan alltid v\xc3\xa6re ett og andet at rette paa. Men det skal v\xc3\xa6re ditt, jeg haaber du vil ta imot det som en erindring. Du vet det er jo dig jeg har at takke for at det blev til, og for at jeg i det hele har kunnet skrive i de siste aarene.\xc2\xbb_NEWLINE_Etter at symfonien var fullf\xc3\xb8rt skulle det g\xc3\xa5 nesten 17 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den ble uroppf\xc3\xb8rt. Dette skjedde i Bergen den 2. februar 1956 av Musikselskabet \xc2\xabHarmonien\xc2\xbbs Orkester under ledelse av Carl Garaguly, mer enn tre \xc3\xa5r etter komponistens d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nVerket\n_START_PARAGRAPH_\nI likhet med Valens \xc3\xb8vrige tre symfonier st\xc3\xa5r symfonien formmessig i en klassisk-romantisk tradisjon. Valen benytter b\xc3\xa5de klassiske formtyper som sonatesatsform og en overordnet struktur med fire satser.'