b'\n_START_ARTICLE_\nMessenia\n_START_SECTION_\nOldtiden og antikken\n_START_PARAGRAPH_\nMessenia er i nevnt i det eldste verk i europeisk litteratur, Iliaden, og navnet g\xc3\xa5r uten tvil tilbake til minst bronsealderen, men dens opprinnelse er g\xc3\xa5tt tapt i mytologiens verden._NEWLINE_Den tidligste befolkningen i Messenia mente antikkens grekere var pelasgere, en form for urbefolkning i Hellas. Deretter mente de at aioliske grekere bosatte seg i omr\xc3\xa5det. Homer antyder at i den mykenske tiden var \xc3\xb8stlige Messenia underlagt Sparta mens den vestlige kysten var under Pylos. Arkeologi ved Pylos og Nichoria synes \xc3\xa5 vise at Messenia i bronsealderen, rundt 1300-tallet f.Kr., var et byr\xc3\xa5kratisk jordbrukskonged\xc3\xb8mme styrt fra Pylos og at folket i Messenia snakket mykensk gresk._NEWLINE_I den arkaiske perioden tiltrakk Messenias rikdom i dens fruktbare jord til seg Spartas oppmerksomhet og det br\xc3\xb8t ut flere kriger. I den klassiske perioden gjorde folket i Messenia igjen oppr\xc3\xb8r i 464 f.Kr. etter at et stort jordskjelv hadde gjorde store skader i Sparta. Oppr\xc3\xb8rerne forsvarte seg selv i en del \xc3\xa5r en fjellfestning ved Ithome som de hadde gjort i den f\xc3\xb8rste messenianske krigen. Spartanerne klarte ikke \xc3\xa5 overvinne dem, og gikk med p\xc3\xa5 en fred som ble foresl\xc3\xa5tt av Athen hvor messenianerne gikk med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forlate Peloponnes og lot athenerne bosette seg p\xc3\xa5 nytt i Nafpaktos ved Korintbukta._NEWLINE_Etter at Epaminondas fra Theben beseiret spartanerne i slaget ved Leuktra i 371 f.Kr. ble Messenia frigjort fra Spartas styre. Epaminondas inviterte landsforviste messenianerne spredt i Italia, Sicilia, Afrika og andre steder til \xc3\xa5 komme tilbake til sitt opprinnelige hjemland. Byen Messene ble grunnlagt i 369 f.Kr. og ble hovedstaden i landet, og som Megalopolis i Arkadia ble mektige utfordrere til Sparta. Andre byer ble ogs\xc3\xa5 grunnlagt eller ombygd p\xc3\xa5 denne tiden, men en stor del av landet fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sparsommelig befolket. Det ble derfor aldri stort nok til \xc3\xa5 bli en selvstendig utfordrer, og st\xc3\xb8ttet seg som en alliert av Filip II av Makedonia og ble ogs\xc3\xa5 medlem av det akhaiske forbund._NEWLINE_I den romerske perioden, i \xc3\xa5r 146 f.Kr., kjempet messenianerne sammen med andre greske stater mot Romerriket, men ble overvunnet. Det gamle stridsemnet mellom Messenia og Sparta om eierskapet av Ager Dentheliales p\xc3\xa5 den vestlige siden av fjellet Taygetos ble endelig avgjort av keiser Tiberius og det romerske senatet i \xc3\xa5r 25 e.Kr. i fav\xc3\xb8r av Messenia.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nI middelalderen delte Messenia skjebne med resten av Peloponnes. P\xc3\xa5fallende minner om disse konfliktene er ruinene av middelalderske festninger ved Kalamata, Asine (n\xc3\xa5 kalt Korone), Methone og Pylos. Messenia ble en del av Det bysantinske rike ved Romerrikets oppl\xc3\xb8sning p\xc3\xa5 400-tallet.\n_START_SECTION_\nDen osmanske og venetianske periode\n_START_PARAGRAPH_\nDet meste av Messenia ble tatt av muslimske osmaner, men deler av omr\xc3\xa5det forble styrt av Republikken Venezia. I 1534 bosatte en gruppe av familier, kjent som \xc2\xabCoroni\xc2\xbb, i byen Piana degli Albanesi p\xc3\xa5 Sicilia. De var albanske arvanitere og grekere fra Koroni i Messenia._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1680-tallet ble hele Messenia tatt av Venezia i Moreakrigen (ogs\xc3\xa5 kalt for den sjette osmansk-venetianske krigen). P\xc3\xa5 1730-tallet ble omr\xc3\xa5det igjen underlagt av osmanene. Halv\xc3\xb8ya Mani, en del av dagens Messenia, ble selvstyrt fra tyrkisk styre grunnet at den ikke hadde noen havner.\n_START_SECTION_\nModerne tid\n_START_PARAGRAPH_\nMessenia ble en del av det uavhengige Hellas som et resultat av Den greske selvstendighetskrigen (1821-1832). Det ber\xc3\xb8mte sj\xc3\xb8slaget ved Navarino som skjedde i n\xc3\xa6rheten av Pylos i 1827, var en avgj\xc3\xb8rende seier for Hellas mot tyrkerne. Befolkningen i omr\xc3\xa5det Kalamata og Messene \xc3\xb8kte fra rundt 30 000 f\xc3\xb8r den andre verdenskrig til rundt 80 000 i dag. Messenia led store skader under de store greske skogbrannene i 2007.'