b'\n_START_ARTICLE_\nVannm\xc3\xb8lle\n_START_PARAGRAPH_\nVannm\xc3\xb8lle er en teknisk struktur som benyttet vannhjul eller en turbin for \xc3\xa5 drive en mekanisk prosess for \xc3\xa5 kverne mel eller til sagbruk, eller til \xc3\xa5 forme metall. Vannm\xc3\xb8llen er en kvern som drives av str\xc3\xb8mmende vann i eksempelvis et vannfall i en elv eller foss ved hjelp av et vannhjul som blir snurret rundt av vannets kraft.\n_START_SECTION_\nHistorisk bruk\n_START_PARAGRAPH_\nMenneskesamfunn har utnyttet energien i rennende vann (vannkraft) i mer enn 2000 \xc3\xa5r. Vannm\xc3\xb8llene ble benyttet for \xc3\xa5 male korn og pumpe vann til t\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der. Den historisk sett f\xc3\xb8rste vannm\xc3\xb8llen var i virkeligheten kun et \xc3\xb8sehjul. Vannets kraft s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 dreie den delen av hjulet som stod ned i vannet rundt og samtidig fylle opp r\xc3\xb8rene som satt p\xc3\xa5 hjulet. Slike \xc3\xb8sehjul fantes helt tilbake i oldtiden. Egentlige vannm\xc3\xb8ller, hvor et str\xc3\xb8mhjul med kam- eller tannhjul som mellomledd drev en kvern, kom f\xc3\xb8rst omkring \xc3\xa5r 100 f. Kr._NEWLINE_Vannm\xc3\xb8llen kom i bruk i Norge antagelig samtidig som man begynte \xc3\xa5 tilvirke kvernsteiner. I henhold til arkeologiske spor g\xc3\xa5r de eldste levningene tilbake til tidlig vikingtid, rundt \xc3\xa5r 700 e.Kr. _NEWLINE_F\xc3\xb8r dampmaskinen var vannm\xc3\xb8llen den vesentligste kilde til energi i den eldste industriproduksjonen. N\xc3\xa6rmest alle steder hvor der var tilstrekkelig med vann ble det demmet opp og anlagt en vannm\xc3\xb8lle. Utover bearbeidelse av korn har vannm\xc3\xb8lle ogs\xc3\xa5 blitt benyttet i kobberverker, sagbruk og i tekstil- og papirproduksjon. Prinsippet var da \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kraften inn i lokalet via en hovedaksling, med _NEWLINE_drivremsoverf\xc3\xb8ring av kraft til andre nyttemaskiner. I prinsippet kunne dermed en enkelt m\xc3\xb8lle holde et antall sm\xc3\xa5maskiner i gang samtidig, slik at en b\xc3\xa5de kunne bl\xc3\xa5se i kullfyren, hamre, dreie og sage samtidig.  _NEWLINE_Den greske geografen Strabon skriver som en av de f\xc3\xb8rste om en vannm\xc3\xb8lle i forbindelse med palasset for kongen av Pontus. Det var ingen gear i de f\xc3\xb8rste vannm\xc3\xb8ller, men romerske ingeni\xc3\xb8rer bygde vannm\xc3\xb8ller med gearing, beskrevet av den romerske arkitekt og ingeni\xc3\xb8r Vitruvius._NEWLINE_Utnyttelsen av naturens krefter ble i middelalderen n\xc3\xa6rmest en samfunnsplikt. Den danske kongen Valdemar Atterdag (1340\xe2\x80\x931375) \xc3\xb8nsket s\xc3\xa5ledes ikke \xc2\xabat \xc3\xa5erne skulle l\xc3\xb8be i stranden uden f\xc3\xb8rst at have gjort landegavn\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nKvernstein\n_START_PARAGRAPH_\nKvernsteinindustrien var betydelig i Norge i middelalderen. Slaghauger av mislykkede og \xc3\xb8delagte kvernsteiner og merker etter hoggs\xc3\xa5r i bergvegger vitner om stor aktivitet, blant annet kvernsteinbruddene i Selbu og Hyllestad. St\xc3\xb8rste aktivitet synes det \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt fra 1000-tallet og fram til 1300-tallet, men d\xc3\xb8de f\xc3\xb8rst ut p\xc3\xa5 1800-tallet. En bergart som var velegnet for kvernstein var kyanuttf\xc3\xb8rende granatglimmerskifer.\n_START_SECTION_\nAndre typer vannm\xc3\xb8ller\n_START_PARAGRAPH_\nStampem\xc3\xb8lla hadde vannrett aksling med krok p\xc3\xa5, som drev et stag opp og ned, slik at en fikk en slagbevegelse. Apparatet ble brukt til \xc3\xa5 stampe filt og ullstoffer, f.eks. vadmel, med. Samme type oppsett kunne drive mekaniske hammere eller slegger ved bearbeiding av metaller, foruten \xc3\xa5 drive bl\xc3\xa5sebelger._NEWLINE_Prinsippet bak en vannm\xc3\xb8lle er ikke den samme som en vindm\xc3\xb8lle. En vindm\xc3\xb8lle produserer kraft ved \xc3\xa5 bremse vinden i det arealet som er sveipet av vingene.  Vannm\xc3\xb8lla er ikke avhengig av hverken vind eller v\xc3\xa6r for \xc3\xa5 lage kraft. Noen vannm\xc3\xb8ller omdanner vekten i fallende vann til en kraft som kan overf\xc3\xb8res til mekanisk arbeid, slik som feks. en kvern eller  via en dynamo til elektrisitet, dvs vannkraft. Noen vannm\xc3\xb8ller drives av en vannstr\xc3\xb8m i underkant av vannm\xc3\xb8llen (vannhjul). En vannm\xc3\xb8lle som genererer elektrisitet er vanligvis kalt for et hydroelektrisk verk. _NEWLINE_I moderne tid er tidevannm\xc3\xb8lle, som skaffer energi fra b\xc3\xa5de havstr\xc3\xb8mmer og tidevann, en ny teknologi som bygger p\xc3\xa5 gamle  og nye prinsipper. Vann har stor tetthet, hele 850 ganger tettere enn luft, og tettheten i str\xc3\xb8mninger i vann kan f\xc3\xa5 voldsom kraft. Et tidevannskraftverk ble \xc3\xa5pnet i Kvalsundet ved Hammerfest p\xc3\xa5 2000-tallet (det f\xc3\xb8rste var fransk fra 1966 i omr\xc3\xa5det ved Den engelske kanal, der tidevannsforskjellen er 10 meter og mere.) _NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8lgeslag og b\xc3\xb8lgebevegelse kan brukes til \xc3\xa5 generere kraft. Utnyttelse av slik kraft er p\xc3\xa5 utforskningsstadiet fortsatt. Hovedproblemet er \xc3\xa5 finne stabile b\xc3\xb8lgetog og sterke nok materialer \xe2\x80\x93 eller bruke kreftene slik at en oppn\xc3\xa5r \xc3\xa5 magasinere vann.'