b"\n_START_ARTICLE_\nAlexandre de Rhodes\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nAlexandre de Rhodes' familiebakgrunn var spansk (fra landsbyen Calatayud i Arag\xc3\xb3n) og marrano (j\xc3\xb8disk). Slekten var silkehandlere i flere generasjoner. Hans familie hadde flyktet fra den spanske inkvisisjon og tatt tilflukt i Avignon, den gang en pavelig by og del av Kirkestaten, Dit var det mange spanske j\xc3\xb8der som hadde begitt seg for \xc3\xa5 unnslippe tvangstiltak av forskjellige slag. Familien konverterte til katolisismen, og Alexandres far bestemte seg for \xc3\xa5 endre p\xc3\xa5 deres etternavn fra Rueda til Rode, deretter til de Rode og til slutt til Rhodes.\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nI en alder av 18 \xc3\xa5r dro Alexandre til Roma. Etter at Alexandre den 14. april 1612 tr\xc3\xa5dte inn i jesuittordenen perfeksjonerte han seg i de klassiske spr\xc3\xa5k (latin, gresk og hebraisk) og italiensk, og studerte teologi og naturvitenskaper, s\xc3\xa6rlig matematikk, under den ber\xc3\xb8mte matematikeren pater Christoph Clavius. _NEWLINE_Det var hele tiden hans store \xc3\xb8nske \xc3\xa5 bli misjon\xc3\xa6r i Japan. Med velsignelse fra pave Paul V (1552\xe2\x80\x931621) for sitt prosjekt forlot han Roma i oktober 1618 for Lisboa, som var den dominerende europeiske utskipningshavn for reisende til de ostindiske riker._NEWLINE_I p\xc3\xa5vente av avreisen l\xc3\xa6rte han seg portugisisk, og den 4. april 1619 var han blant de 400 som seilte med skuta \xc2\xabSanta Teresa\xc2\xbb \xe2\x80\x93 det var s\xc3\xa5 mange misjon\xc3\xa6rer blant dem at skipet var som et flytende kloster, med ange daglige messefeiringer. Blant de reisende var ogs\xc3\xa5 hans medbr\xc3\xb8dre i jesuittordenen fader J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Maiotica som skulle virke i hele 35 \xc3\xa5r i Tonkin og Cochinkina, og fader Diego Mursius, som ble leder for jesuittenes novisiat i Goa. _NEWLINE_Skipet rundet Kapp det gode h\xc3\xa5p den 20. juli 1619, kom seg helskinnet gjennom Mosambikkanalen og ankom Goa den 9. oktober samme \xc3\xa5r. Der var jesuittene vel etablert, ikke minst p\xc3\xa5 grunn av Frans Xaviers virke der fra 1542 og noen tid fremover. _NEWLINE_Nyhetene som kom fra Japan var ikke gode. Shogun Tokugawa Ieyasus edikt mot katolisismen av januar 1614, som blant annet beordret misjon\xc3\xa6rene utvist, var fremdeles ved lag. Alexandre de Rhodes forble dermed i to \xc3\xa5r i Goa og p\xc3\xa5 Salsette, der han l\xc3\xa5 alvorlig syk en stund. Der ble han kjent med den franske jesuitt pater Etienne de la Croix, som hjalp ham med \xc3\xa5 tilegtne seg det lokale dialekt: konkani._NEWLINE_Den 12. april 1622 fortsatte ferden mot Japan. Han seilte til Malacca sammen med den p\xc3\xa5troppende portugisiske kommandant for citadellet der. Reisen tok tid: Cochin, Tuticorin, Ceylon og Negapatan med ankomst Malacca den 28. juli 1622. S\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte han vente der i ni m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r ferden gikk videre._NEWLINE_Den 29. mai 1623 kom de Rhodes til Macao i Kina. Bisped\xc3\xb8mmet Macao dekket misjonsomr\xc3\xa5dene i store deler av Det fjerne \xc3\xb8sten, blant annet Kina, Japan og Bakindia. Noe f\xc3\xb8r hans ankomst til Macao var kristenforf\xc3\xb8lgelsene i Japan blitt mer intensive, og i 1622 var 55 kristne blitt pint ihjel i Nagasaki. _NEWLINE_Ettersom situasjonen  i Japan ble mer og mer umulig, bestemte jesuittenes misjonsledere seg for \xc3\xa5 sende de Rhodes til et annet sted, til Dai Viet hvor jesuittmisjon\xc3\xa6rene Francesco Buzomi (1576\xe2\x80\x931639) og Diego Carvalho hadde etablert en misjonsstasjon i 1615 i Tourane (i dag Da Nang)._NEWLINE_Misjonen i Cochinkina gikk enda lenger tilbake: Allerede i 1535 hadde fransiskanere og dominikanere g\xc3\xa5tt i land i Faifo (i dag: Hoi An, men de hadde ikke klart \xc3\xa5 etablere en varig misjon.  _NEWLINE_Pater de Rhodes ankom Cochinkina i 1626, og begynte f\xc3\xb8rst med spr\xc3\xa5kstudier i vietnamesisk. Hans f\xc3\xb8rste inntrykk var at spr\xc3\xa5ket ikke bare var sv\xc3\xa6rt vanskelig, men at det l\xc3\xb8d som \xc2\xabfuglekvitter\xc2\xbb. Men etter bare et halvt \xc3\xa5r kunne han kvitre det selv, godt nok til \xc3\xa5 holde prekener p\xc3\xa5 vietnamesisk. Denne spr\xc3\xa5kbegavelsen hjalp ham fors\xc3\xa5vidt meget i Asia \xe2\x80\x93 han rakk under sin misjon\xc3\xa6rtid \xc3\xa5 tilegne seg og mestre ogs\xc3\xa5 japansk, kinesisk, hindustani og persisk. _NEWLINE_Hans spr\xc3\xa5kbeherskelse f\xc3\xb8rte til at hans overordnede i jesuittordenen sendte ham til Hanoi i Tonkin, der han innyndet seg hos den nordlige keiser, Trinh Trang. Han skjenket keiseren en intrikat klokke og et vakkert illuminert verk om matematikk. Keiseren ble meget sjarmert av misjonn\xc3\xa6ren, og lot ham bli. Mellom 1627 og 1630 virket han i Tonkin, der han vant mange h\xc3\xb8ytst\xc3\xa5ende personer for kristendommen f\xc3\xb8r han ble n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 forlate landet. Pater de Rhodes system for \xc3\xa5 skrive det vietnamesiske spr\xc3\xa5k med romansk skrift er det system som benyttes den dag i dag (qu\xc3\xb4c ng\xc3\xba). Han lyktes s\xc3\xa5 godt i Tonkin ogs\xc3\xa5 fordi han, likesom jesuittenes Kinamisjon\xc3\xa6rer, gjorde den vietnamesiske elite kjent med europeisk vitenskap og teknikk. If\xc3\xb8lge hans egne nedtegnelser holdt han seks misjonsprekener daglig, og d\xc3\xb8pte 6.700 vietnamesere, hvorav atten adelsfolk. Blant de mange han d\xc3\xb8pte var det ogs\xc3\xa5 flere ledende bonser. _NEWLINE_Men etter tre \xc3\xa5r hadde han likevel l\xc3\xb8pt linen ut. Keiserens r\xc3\xa5dgivere hadde klart \xc3\xa5 stemme keiseren imot ham; de hvisket om kristen undergraving. Det hjalp heller ikke at keiserens konkubiner mobiliserte mot ham \xe2\x80\x93 den kristne avvisning av polygami utgjorde en trussel mot deres fremtid. De Rhodes ble forvist fra nord. Han dro da s\xc3\xb8rover, bare for \xc3\xa5 oppdage at det rivaliserende Nguyen-dynastiet der var like s\xc3\xa5 avvisende._NEWLINE_De neste ti \xc3\xa5rene (1630\xe2\x80\x931640) underviste pater de Rhodes i Macao, og begav seg s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 nytt til Cochinkina, med fare for sitt liv, der han ble misjonssuperior i 1640. Siste gang han var i landet, gikk det ikke bedre enn at han ble d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mt. Etter tre uker i fengsel ble han i stedet utvist fra landet (1645) og sendt tilbake til Macao. Av de ni prestene som hadde ledsaget ham, ble to halshog, og hver av de syv andre fikk en finger kuttet av. _NEWLINE_Den 20. desember 1645 forlot han Macao og kom via Java, India, Persia, Armenia og Anatolia til Roma den 27. juni 1649. _NEWLINE_Ettersom han mente at det portugisiske padroadosystemet ikke var i stand lenger til \xc3\xa5 ivareta sine misjonsforpliktelser godt nok, foreslo de Rhodes at man opprettet apostoliske vikariater i Det fjerne \xc3\xb8sten og utsendte b\xc3\xa5de biskoper og sekularprester, og arbeidet for \xc3\xa5 bygge opp nasjonale presteskap. Dermed ble de Rhodes en av initiativtagerne og stifterne av \xc2\xabDet parisiske ytremisjonsselskap\xc2\xbb (Missions Etrang\xc3\xa8res de Paris = MEP). _NEWLINE_Den 19. august 1652 ble han utnevnt til apostolisk prefekt for Tonkin og Cochinkina, men nektet \xc3\xa5 ta imot utnevnelsen._NEWLINE_I 1655 begav han seg til Persia, og virket der til sin d\xc3\xb8d."