b'\n_START_ARTICLE_\nDet internasjonale boktrykkersekretariatet\n_START_PARAGRAPH_\nDet internasjonale boktrykkersekretariatet, eller Typografinternasjonalen, ble stiftet i Paris i 1889. Stiftelseskongressen ble \xc3\xa5pnet 18. juli og det m\xc3\xb8tte representanter for 13 organisasjoner i Belgia, Danmark, Tyskland, England, Frankrike, Italia, USA, Norge, det tysktalende og fransktalende Sveits, Spania, Ungarn og \xc3\x98sterrike. Til sammen m\xc3\xb8tte 17 representanter som representerte 70 000 medlemmer._NEWLINE_P\xc3\xa5 sakslisten til kongressen stod blant annet \xc3\xa5ttetimersdagen, internasjonale regler om l\xc3\xa6rligeinntak og opprettelse av internasjonale kampfond. Kongressen besluttet \xc3\xa5 overlate til sveitserne \xc3\xa5 utarbeide en rapport over det internasjonale vandresystemet og forslag til lik medlemsbok i de tilsluttede landene. Dette skulle forelegges neste internasjonale kongress. Forslaget om en internasjonal typografunion ble vedtatt i prinsippet. I en uttalelse konstaterte man n\xc3\xb8dvendigheten av at det i det enkelte land var kampkasser, og \xc3\xb8nskeligheten av at de som ikke allerede hadde kasser, opprettet slike. Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om en internasjonal kampkasse ble overlatt til sveitserne og rumenerne \xc3\xa5 utrede._NEWLINE_P\xc3\xa5 den andre internasjonale typografkongressen, som ble holdt i Bern i august 1892, ble det fattet vedtak om \xc3\xa5 opprette et internasjonalt sekretariat med sete i Sveits. Under dette sekretariats ledelse ble den 3. internasjonale kongress holdt i Luzern i 1901 og den 4. kongress i Paris i 1907. I denne kongress ble sekretariatet, etter \xc3\xb8nske fra de sveitsiske kolleger, flyttet til Stuttgart i Tyskland. Den 6. internasjonale kongress ble holdt i Stuttgart i 1912, og ble den siste f\xc3\xb8r f\xc3\xb8rste verdenskrig fra 1914 til 1918. I denne kongress m\xc3\xb8tte representanter fra 19 forbund med til sammen 137 500 medlemmer._NEWLINE_Verdenskrigen f\xc3\xb8rte til store vanskeligheter for det internasjonale samarbeidet, men det lyktes allikevel for de sveitsiske kollegene \xc3\xa5 sammenf\xc3\xb8re representanter fra tidligere \xc2\xabfiendtlige\xc2\xbb forbund til den 7. internasjonale kongress i Luzern i 1919. Dette var en sterkt redusert kongress. P\xc3\xa5 denne kongressen ble det vedtatt \xc3\xa5 overf\xc3\xb8re det internasjonale sekretariat til Bern._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene konsoliderte typografinternasjonalen seg og avholdt kongress i Wien i 1921, i Hamburg i 1924, i Paris i 1927 og i Amsterdam i 1930. Dette ble den siste kongressen f\xc3\xb8r nazistenes maktovertagelse i Tyskland, slik at neste kongress, som ble holdt i Luxemburg i 1936, og den siste kongressen f\xc3\xb8r den store krigen, som ble holdt i K\xc3\xb8benhavn i 1939, ble sterkt preget av dette. Organisasjonen i Tyskland og \xc3\x98sterrike var jo i mellom tiden brutalt sl\xc3\xa5tt ned._NEWLINE_Etter andre verdenskrig, fra 1939 til 1945, kunne man gjenoppta arbeidet i typografinternasjonalen. I mellomtiden var forholdene sterkt endret, idet det i en rekke land var felles grafiske forbund. Dette gjaldt i f\xc3\xb8rste rekke Tyskland, \xc3\x98sterrike og Italia, men ogs\xc3\xa5 i Nederland og Belgia hadde en slik forandring funnet sted. Den 15. intenasjonale kongressen i Bern i september 1947 hvor det m\xc3\xb8tte representanter fra 19 forbund, hvorav 7 var all-grafiske, vedtok enstemmig \xc3\xa5 oppl\xc3\xb8se typografinternasjonalen og g\xc3\xa5 inn i den da planlagte internasjonale grafiske f\xc3\xb8derasjonen - IGF.'