b'\n_START_ARTICLE_\nStavnsb\xc3\xa5ndet\n_START_PARAGRAPH_\nStavnsb\xc3\xa5ndet (\xc2\xabbundet til torven\xc2\xbb) var en ordning innen landbruket i Danmark p\xc3\xa5 1700-tallet, innf\xc3\xb8rt i Danmark i 1733 av Kong Christian VI etter \xc3\xb8nske fra godseiere og milit\xc3\xa6rvesenet. Ordningen bandt mannlige b\xc3\xb8nder mellom 14 og 36 \xc3\xa5r, senere mellom 4 og 40 \xc3\xa5r, til \xc3\xa5 bli boende p\xc3\xa5 det godset eller den herreg\xc3\xa5rden hvor de ble f\xc3\xb8dt. Stavnsb\xc3\xa5nd gjaldt bare for Danmark og ikke i andre deler av Danmark-Norge. Ordningen ble opphevet i 1788.\n_START_SECTION_\nOpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nStavnsb\xc3\xa5ndet ble innf\xc3\xb8rt etter en alvorlig landbrukskrise p\xc3\xa5 1730-tallet som blant annet hadde sin grunn i en sviktende ettersp\xc3\xb8rsel fra de land som Danmark eksporterte varer til. I tillegg kom innvandringen fra distriktene og inn til byene, noe som betydde at det ble f\xc3\xa6rre igjen ved godsene. Ytterligere en grunn var at milit\xc3\xa6ret ville sikre seg soldater til landmilitsen, men i praksis sikret det adelen billig og forutsigbar arbeidskraft._NEWLINE_Tvangsordning med ufrihet var gjeldende fram til det ble oppl\xc3\xb8st ved landbruksreformene av 20. juni 1788 med en overgangsperiode fram til 1800. Ordningen avl\xc3\xb8ste i sin tid \xc2\xabvornedskapet\xc2\xbb som i 1702 ble opphevet for de b\xc3\xb8nder som var eller ble f\xc3\xb8dt etter kong Fredrik IVs tronbestigelse i 1699. Det var kun innenfor Fyn og Nordjylland hvor vornedskapet ikke eksisterte. I 1701 ble landmilitsen opprettet og da fikk b\xc3\xb8nder i vernepliktig alder lide under flere innskrenkninger (de m\xc3\xa5tte ha pass og skriftlig tillatelse for \xc3\xa5 flytte p\xc3\xa5 seg). Disse innskrenkningene ble ytterligere skjerpet i 1724, noe som ryddet vegen for stavnsb\xc3\xa5ndet i 1733.'