b'\n_START_ARTICLE_\nLeonid Bresjnev\n_START_SECTION_\nFamiliebakgrunn og yrkesliv\n_START_PARAGRAPH_\nBresjnev ble f\xc3\xb8dt i 1906 i Kamenskoje (p\xc3\xa5 ukrainsk Kamjanske) i Ukraina, som den gang var en del av Det russiske keiserd\xc3\xb8mmet. Han kom fra en russisktalende arbeiderfamilie som s\xc3\xb8nn av metallarbeider Ilja Jakovlevitsj Bresjnev og hustru Natalia Denisovna Masalova. Foreldrene bodde i den russiske landsbyen Bresjnevo i Kursk oblast f\xc3\xb8r de flyttet til Kamenskoje. Leonid Bresjnev ble beskrevet som etnisk ukrainer i noen offentlige dokumenter, deriblant passet, og som russer i andre._NEWLINE_Som mange andre unge i tiden etter den russiske revolusjon i 1917 fikk han en teknisk utdannelse. F\xc3\xb8rst studerte han landm\xc3\xa5ling, men skiftet fagfelt til metallurgi. Han ble uteksaminert med ingeni\xc3\xb8rutdannelse i metallurgi fra Dniprodzerzjynsk metallurgiske h\xc3\xb8yskole i 1935. Deretter arbeidet han som prosessingeni\xc3\xb8r i jern- og st\xc3\xa5lproduksjon i det \xc3\xb8stlige Ukraina. Han giftet seg i 1928 med Viktoria Denisova (1908\xe2\x80\x931995) fra Belgorod, etter at de hadde kjent hverandre i tre \xc3\xa5r. Paret ble foreldre til Jurij Bresjnev og Galina Bresjneva. S\xc3\xb8nnen var Sovjetunionens visehandelsminister 1976\xe2\x80\x931983._NEWLINE_Bresjnev ble medlem av ungdomsorganisasjonen Komsomol i 1923 og selve kommunistpartiet i 1929. Han m\xc3\xb8tte Nikita Khrusjtsjov for f\xc3\xb8rste gang i 1931, og Khrusjtsjov ble raskt hans mentor. I perioden 1935\xe2\x80\x931936 gjennomgikk han den obligatoriske f\xc3\xb8rstegangstjenesten som politisk kommiss\xc3\xa6r ved en stridsvognsfabrikk. Senere i 1936 ble han direkt\xc3\xb8r ved sin gamle ingeni\xc3\xb8rh\xc3\xb8yskole i Dniprodzerzjynsk. Samme \xc3\xa5r ble han overf\xc3\xb8rt til Dnipropetrovsk, hvor han ble partisekret\xc3\xa6r i 1939 og ansvarlig for byens viktige v\xc3\xa5penindustri. I likhet med Khrusjtsjov og Aleksej Kosygin tilh\xc3\xb8rte Bresjnev den nye klassen av intellektuelle fra bonde- og arbeiderstanden, som stod sentralt i Stalins nasjonsbygging. Denne klassen ble i stor grad forsk\xc3\xa5net for Stalins store terror i 1937\xe2\x80\x931939, og kunne deretter avansere raskt med nye \xc3\xa5pninger i parti- og statsapparatet.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6rtjeneste\n_START_PARAGRAPH_\nSom de fleste middels h\xc3\xb8yt rangerte partimedlemmer ble Bresjnev innrullert i milit\xc3\xa6ret ved den tyske invasjonen av Sovjetunionen i 1941. Bresjnev fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 evakuere virksomheter i Dnipropetrovsk \xc3\xb8stover i Sovjetunionen, men byen ble okkupert av tyskerne den 26. august. I oktober ble han tilknyttet den politiske administrasjonen for s\xc3\xb8rfronten i Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r med rang av brigadekommiss\xc3\xa6r (oberst). Da Ukraina ble okkupert av tyskerne i 1942, ble Bresjnev sendt til Kaukasus som nestleder i den politiske administrasjonen for den transkaukasiske fronten._NEWLINE_I april 1943 ble han leder for den politiske avdelingen i den 18. h\xc3\xa6r, som ble en del av Den f\xc3\xb8rste ukrainske front senere samme \xc3\xa5r. Dette skjedde samtidig med at Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r rykket vestover gjennom Ukraina. Frontens \xc3\xb8verste politiske kommiss\xc3\xa6r var Nikita Khrusjtsjov, som hadde st\xc3\xb8ttet Bresjnevs avansement i partiet siden 1930-\xc3\xa5rene. Mot slutten av krigen ble Bresjnev den fremste politiske kommiss\xc3\xa6ren i Den fjerde ukrainske front, som gjennomf\xc3\xb8rte Praha-offensiven p\xc3\xa5 slutten av krigen. Bresjnev forlot h\xc3\xa6ren med rang av generalmajor i august 1946. Han hadde tilbragt hele krigen som politisk kommiss\xc3\xa6r istedenfor milit\xc3\xa6rkommandant. Etter \xc3\xa5 ha deltatt i gjenoppbyggingen av Ukraina, ble han igjen partisekret\xc3\xa6r i Dnipropetrovsk.\n_START_SECTION_\nKhrusjtsjov blir avsatt\n_START_PARAGRAPH_\nFrem til rundt 1962 var Khrusjtsjov partiets ubestridte leder. Etter hvert som han ble eldre, ble han mindre konsistent i sin lederstil, noe som undergravde tilliten til ham. Sovjetunionens \xc3\xb8konomiske problemer \xc3\xb8kte presset p\xc3\xa5 Khrusjtsjov. Det politisk-ideologiske bruddet mellom Kina og Sovjetunionen og h\xc3\xa5ndteringen av Cubakrisen og U2-aff\xc3\xa6ren skapte misn\xc3\xb8ye. Khrusjtsjovs indre avstalinisering og idealistiske utenrikspolitikk skapte en f\xc3\xb8lelse av utrygghet innen den poststalinistiske nomenklaturaen._NEWLINE_Utad forholdt Bresjnev seg lojal til Khrusjtsjov. I 1963 etterfulgte han Frol Kozlov, en annen Khrusjtsjov-protesj\xc3\xa9, som sekret\xc3\xa6r i sentralkomiteen, og posisjonerte seg som Khrusjtsjovs sannsynlige arvtager. \xc3\x85ret etter ble Bresjnev visegeneralsekret\xc3\xa6r. I mars 1964 begynte han \xc3\xa5 dr\xc3\xb8fte et kupp mot Khrusjtsjov med andre sentrale medlemmer av sentralkomiteen._NEWLINE_Khrusjtsjov var ikke klar over kupplanene da han kom tilbake fra Skandinavia og Tsjekkoslovakia i oktober 1964, og dro til feriestedet Pitsunda ved Svartehavet. Anastas Mikojan bes\xc3\xb8kte generalsekret\xc3\xa6ren og antydet at posisjonen hans var mindre trygg enn antatt. KGB-sjef Vladimir Semitjastnyj var forpliktet til \xc3\xa5 informere generalsekret\xc3\xa6ren om eventuelle kupplaner, men han deltok selv i konspirasjonen. Nikolaj Ignatov loddet stemningen blant flere medlemmer av sentralkomiteen. Den 12. oktober bad konspirat\xc3\xb8ren Mikhail Suslov om et m\xc3\xb8te med generalsekret\xc3\xa6ren i Moskva. Khrusjtsjov forstod hva som skulle skje, og gav beskjed til Mikojan om at han \xc3\xb8nsket fratre frivillig. Et mindretall anf\xc3\xb8rt av Mikojan ville fjerne Khrusjtsjov som generalsekret\xc3\xa6r, men beholde ham som regjeringssjef, mens flertallet, anf\xc3\xb8rt av Bresjnev, \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 fjerne ham fra alle ut\xc3\xb8vende roller._NEWLINE_Bresjnev og Nikolaj Podgornyj kritiserte Khrusjtsjov i sentralkomiteen, og anklaget ham for en mislykket \xc3\xb8konomisk politikk og en uforutsigbar lederstil. P\xc3\xa5virket av Bresjnevs allierte, stemte politbyr\xc3\xa5ets medlemmer for \xc3\xa5 avsette generalsekret\xc3\xa6ren. Bresjnev s\xc3\xb8rget imidlertid for at hans gamle mentor ikke ble straffet ytterligere._NEWLINE_Bresjnev ble utnevnt til ny generalsekret\xc3\xa6r, men p\xc3\xa5 dette tidspunktet ble han antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en overgangsfigur.\n_START_SECTION_\nMaktkonsolidering\n_START_PARAGRAPH_\nI 1964 besluttet sentralkomiteen at de to mektigste vervene i Sovjetunionen, generalsekret\xc3\xa6ren og statsministeren, ikke kunne besittes av samme person. Tidligere KGB-sjef Aleksandr Sjelepin mislikte den nye kollektive ledelsen og reformene deres. Han fremstilte seg selv som kandidat til statsleder i 1965, med et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 gjenopprette \xc2\xablydighet og orden\xc2\xbb, men fikk ikke den n\xc3\xb8dvendige st\xc3\xb8tten i politbyr\xc3\xa5et. Bresjnevs posisjon var sikret, men han klarte ikke \xc3\xa5 fjerne Sjelepin fra politbyr\xc3\xa5et f\xc3\xb8r 1967. Sjelepin mente senere at valget av Bresjnev var \xc2\xaben veldig stor feiltagelse av partiet.\xc2\xbb_NEWLINE_I Bresjnevs lederperiode, iallfall i slutten av 1960-\xc3\xa5rene og i 1970-\xc3\xa5rene, ble Sovjetunionen styrt av en kollektiv ledelse. Dette kan forst\xc3\xa5s enten som favorisering av et kollektivt lederskap fremfor et individuelt lederskap, eller som et stabilt oligarkisk system rundt Bresjnev, Aleksej Kosygin og Nikolaj Podgornyj. Kosygin hadde en ledende rolle i den \xc3\xb8konomiske politikken, men mistet innflytelse da mislykkede reformer tilsynelatende f\xc3\xb8rte til Prahav\xc3\xa5ren. Kosygins motstandere arbeidet deretter for \xc3\xa5 styrke Bresjnevs stilling._NEWLINE_Forfremmelser under Bresjnev var i stor grad knyttet til det nettverket han hadde etablert f\xc3\xb8r 1964. Denne tilliten gjorde ham i stand til \xc3\xa5 delegere myndighet. En forutsetning for dette var at det var etablert tydeligere kommandolinjer enn hva det var under Khrusjtsjov, slik at makten reelt sett ble sentralisert. \xc3\x98nsket om gjenytelser og stabilitet undergravde derimot behovet for fornyelse. Tidlig i 1980-\xc3\xa5rene var alle medlemmene av politbyr\xc3\xa5et i 70- og 80-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Bresjnev man\xc3\xb8vrerte veloverveid innad i de sovjetiske maktstrukturene. Han var samarbeidsvillig og handlet aldri hastig eller overilt. I motsetning til Khrusjtsjov fattet han ikke beslutninger f\xc3\xb8r han hadde konsultert sine kolleger. Tidlig i 1970-\xc3\xa5rene vant Bresjnev st\xc3\xb8rre kontroll over innenrikspolitikken. I 1977 tvang han Podgornyj til \xc3\xa5 fratre som formann i presidentskapet i Det \xc3\xb8verste sovjet (president). Kosygin gikk av som statsminister kort tid f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d i 1980, og ble etterfulgt av Nikolaj Tikhonov. Bresjnev var dermed Sovjetunionens ubestridte leder fra midten av 1970-\xc3\xa5rene til sin d\xc3\xb8d i 1982.\n_START_SECTION_\nForf\xc3\xb8lgelser\n_START_PARAGRAPH_\nBresjnevs stabiliseringspolitikk gikk blant annet ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stanse Khrusjtsjovs liberaliseringer, og sl\xc3\xa5 ned p\xc3\xa5 kunstnerisk frihet. Bresjnev hadde st\xc3\xb8ttet Khrusjtsjovs ford\xc3\xb8mmelse av Stalins forf\xc3\xb8lgelser og rehabilitering av ofrene. Han st\xc3\xb8ttet ogs\xc3\xa5 den forsiktige liberaliseringen av den sovjetiske kulturpolitikken. S\xc3\xa5 snart han selv ble leder, begynte han \xc3\xa5 reversere denne prosessen, og utviklet en stadig mer tilbakeskuende holdning._NEWLINE_Den beryktede Sinjavskij-Daniel-rettssaken mot forfatterne Julij Daniel og Andrej Sinjavskij i 1966, den f\xc3\xb8rste offentlige rettssaken i sitt slag siden Stalins tid, markerte tilbakekomsten av en undertrykkende kulturpolitikk. Med Jurij Andropov som sjef fikk KGB tilbake noen av fullmaktene sine fra Stalins tid, skj\xc3\xb8nt utrenskningene fra 1930- og 1940-\xc3\xa5rene aldri kom tilbake. Stalins etterm\xc3\xa6le var fremdeles i stor grad diskreditert av den sovjetiske intelligentsiaen._NEWLINE_Under Bresjnevs styre infiltrerte KGB langt de fleste regimekritiske organisasjoner. I midten av 1970-\xc3\xa5rene var det anslagsvis 10\xc2\xa0000 politiske og religi\xc3\xb8se fanger i Sovjetunionen. De levde under kummerlige forhold og led av feilern\xc3\xa6ring. Mange av disse fangene ble systematisk behandlet som psykisk syke av regimet, og ble d\xc3\xb8mt eller forvist til tvungent psykisk helsevern over hele Sovjetunionen. Rettspsykiaternes beslutning var endelig. Regimets misbruk av tvungent psykisk helsevern kulminerte i Bresjnev-perioden._NEWLINE_I 1969 ble Bresjnev fors\xc3\xb8kt drept av en desert\xc3\xb8r fra Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r, Viktor Ivanovitsj Iljin. Iljin skj\xc3\xb8t med pistol mot en bileskorte p\xc3\xa5 Den r\xc3\xb8de plass der Bresjnev var med, men skj\xc3\xb8t mot feil bil og drepte sj\xc3\xa5f\xc3\xb8ren. Iljin ble d\xc3\xb8mt til tvungent psykisk helsevern.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomisk vekst f\xc3\xb8r 1973\n_START_PARAGRAPH_\nMellom 1960 og 1970 \xc3\xb8kte produksjonsutbyttet fra jordbruket med 3\xc2\xa0% i \xc3\xa5ret. I l\xc3\xb8pet av den 8. fem\xc3\xa5rsplanen (1966\xe2\x80\x931970) \xc3\xb8kte produksjonsutbyttet i industri og gruvedrift med 138\xc2\xa0%, sammenlignet med 1960. Selv om politbyr\xc3\xa5et ble meget negative til reformer, klarte Kosygin \xc3\xa5 overbevise b\xc3\xa5de Bresjnev og politbyr\xc3\xa5et om \xc3\xa5 tillate J\xc3\xa1nos K\xc3\xa1d\xc3\xa1rs radikale fors\xc3\xb8k med priskontroll i Ungarn i 1968. En annen reform som ble akseptert, var Edward Giereks statlige l\xc3\xa5neopptak i Vestblokken for \xc3\xa5 fornye tungindustri i Polen i 1970. Den underprisede olje- og gasseksport til \xc3\x98stblokken var en tung \xc3\xb8konomisk byrde for Sovjetunionen. Politbyr\xc3\xa5et forlot Khrusjtsjovs fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 desentralisering. I 1966 ble de regionale \xc3\xb8konomiske r\xc3\xa5dene, som skulle styre de regionale \xc3\xb8konomiene i Sovjetunionen, avskaffet. Mellom 1964 og 1973 hadde den sovjetiske \xc3\xb8konomien et produksjonsutbytte per innbygger som var halvparten s\xc3\xa5 stort som i Vest-Europa og en tredjedel s\xc3\xa5 stort som i USA. Tidlig i 1970-\xc3\xa5rene hadde Sovjetunionen verdens nest st\xc3\xb8rste industrielle kapasitet, og produserte mer st\xc3\xa5l, olje, r\xc3\xa5jern, sement og traktorer enn noe annet land.\n_START_SECTION_\nJordbrukspolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nBresjnev konsentrerte sin \xc3\xb8konomiske politikk om jordbruket. Bresjnev delte Khrusjtsjovs tro p\xc3\xa5 at st\xc3\xb8rre kolkoser ville \xc3\xb8ke produktiviteten i jordbruket. Kvoter for produksjonsutbytte ble fortsatt fastsatt sentralt. Bresjnev s\xc3\xb8rget for at jordbrukets andel av de statlige investeringene \xc3\xb8kte til 27\xc2\xa0%, noe som ikke inkluderte investeringene i jordbruksredskaper. Bare i 1981 ble det investert 33 milliarder USD, etter datidens vekslingskurs, i det sovjetiske jordbruket._NEWLINE_Det er omstridt hvorvidt Kosygins reformer fra og med 1965 hadde noen positiv effekt. Priskontrollene ble revidert. Virksomhetene skulle svare for hvordan statlige investeringer og produksjonsfond ble anvendt for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke produksjonen. Kriterier for \xc3\xa5 motta nye statlige bevilgninger skulle v\xc3\xa6re en \xc3\xb8kning i den faktiske produksjonen, i tillegg til \xc2\xabproduksjonens l\xc3\xb8nnsomhet og kvalitet.\xc2\xbb_NEWLINE_Produksjonsutbyttet fra jordbruket i 1980 var 21\xc2\xa0% h\xc3\xb8yere enn den gjennomsnittlige produksjonen mellom 1966 og 1970. Kornimport hadde blitt vanlig, ettersom mye av det egenproduserte kornet ble brukt til dyref\xc3\xb4r. Sovjetunionens egen grovf\xc3\xb4rproduksjon var for liten. Da Bresjnev fikk vanskeligheter med \xc3\xa5 lage handelsavtaler med USA, gikk han heller til land som Argentina. Kostnaden med ineffektive kollektivbruk ble kompensert gjennom pris\xc3\xb8kning p\xc3\xa5 r\xc3\xa5stoff. Fra slutten av 1960-\xc3\xa5rene til 1977 steg oljeprisen med 84\xc2\xa0%._NEWLINE_Bresjnev \xc3\xb8kte den tillatte st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 privat jordeiendom til en halv hektar. Privat jordeiendom utgjorde 4\xc2\xa0% av jordbruksarealet i Sovjetunionen, men stod etterhvert for 30\xc2\xa0% av produksjonsutbyttet. Bresjnevs store fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 landvinning og irrigasjon endret ikke de strukturelle problemene. Mangel p\xc3\xa5 fagl\xc3\xa6rt arbeidskraft, manglende infrastruktur og bel\xc3\xb8nning for kvantitet fremfor kvalitet forble ul\xc3\xb8ste problemer i jordbruket.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomisk stagnasjon og levek\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nMed den 9. fem\xc3\xa5rsplanen (1971\xe2\x80\x931975) kom en avgj\xc3\xb8rende forandring i Sovjetunionens \xc3\xb8konomi. For f\xc3\xb8rste gang ble det produsert flere konsumvarer enn kapitalvarer i industrien. Konsumvarer som klokker, m\xc3\xb8bler og radioer ble allemannseie, og det private konsumet \xc3\xb8kte kraftig. Planen la fortsatt opp til at storparten av statens investeringer gikk til produksjon av kapitalvarer. Dette misforholdet ble ansett som urovekkende av mange apparatsjik. Fra 1975 vokste produksjonen av kapitalvarer 9\xc2\xa0% mer enn produksjonen av konsumvarer. Denne politikken ble videref\xc3\xb8rt til tross for Bresjnevs \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 investere i konsumvarer for \xc3\xa5 tilfredsstille befolkningens behov og heve levestandarden. I stedet \xc3\xb8kte investeringene i forsvarsrelatert produksjon. Politiske prosesser eller hensyn som skapte usammenhengende eller selvmotsigende reformer, var en medvirkende \xc3\xa5rsak til stagnasjonen. Begynnelsen av stagnasjonen sammenfalt med en finanskrise i Vest-Europa og USA._NEWLINE_Estimert vekst i BNP sank fra rundt 5\xc2\xa0% \xc3\xa5rlig til 1\xe2\x80\x932\xc2\xa0% \xc3\xa5rlig mellom 1970 og 1975. Offisiell sovjetisk statistikk, som beregnet nettomaterialprodukt (NMP), viste en forholdsvis lik nedgang, men hadde et kunstig h\xc3\xb8yt utgangspunkt. P\xc3\xa5 det meste i 1970-\xc3\xa5rene tilsvarte det sovjetiske BNP rundt 57\xc2\xa0% av det amerikanske, men stagnasjonen gjorde at forskjellen \xc3\xb8kte._NEWLINE_Levek\xc3\xa5r og boligstandard var betydelig forbedret tidlig i 1970-\xc3\xa5rene. Bresjnev fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 forbedre levestandarden gjennom flere sosiale goder, noe som bedret oppslutningen om ham i befolkningen noe. Arbeidere kunne bel\xc3\xb8nnes med ferier til Krim og Georgia. Systemsvikt gjorde at mange n\xc3\xb8kkelstillinger i offentlige etater og industri var fylt av ukvalifisert arbeidskraft. P\xc3\xa5 lengre sikt gikk dette ut over arbeidsmoralen. Frav\xc3\xa6ret av arbeidsl\xc3\xb8shet gjorde at staten stod uten mottiltak. Et annet aspekt var at den sosiale mobiliteten forsvant. Da kvaliteten i helsevesenet sank, ble innslaget av sykdom st\xc3\xb8rre. Tusener av moskovitter ble etterhvert hjeml\xc3\xb8se, og i slutten av 1970-\xc3\xa5rene innf\xc3\xb8rte enkelte byer matrasjoner._NEWLINE_Kosygin fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 reformere den \xc3\xb8konomiske politikken p\xc3\xa5 nytt i 1979, men arkitekten selv d\xc3\xb8de \xc3\xa5ret etter. Etterf\xc3\xb8lgeren Nikolaj Tikhonov hadde en annen holdning, og lite av reformen ble satt ut i livet. Mens fem\xc3\xa5rsplanene gav skuffende resultater, forhindret Bresjnev en \xc3\xb8konomisk kollaps gjennom handel med Vest-Europa og den arabiske verden. En annen viktig endring under Bresjnevs styre var at enkelte \xc3\xb8steuropeiske land ble mer \xc3\xb8konomisk avanserte enn Sovjetunionen._NEWLINE_I siste halvdel av 1980-\xc3\xa5rene skapte Mikhail Gorbatsjov uttrykket \xc2\xabstagnasjons\xc3\xa6raen\xc2\xbb om Bresjnev-perioden. Perioden ble ansett som et resultat av v\xc3\xa5penkappl\xc3\xb8pet med USA; avgj\xc3\xb8relsen om \xc3\xa5 delta i verdenshandelen samtidig som man overs\xc3\xa5 endringer i Vestblokken; den mer undertrykkende politikken som kom til uttrykk i Tsjekkoslovakia og Afghanistan; den voksende byr\xc3\xa5kratiet ledet av eldre kadre; frav\xc3\xa6r av \xc3\xb8konomiske reformer; politisk korrupsjon; flaskehalser i produksjonsprosessen og andre strukturelle problemer.\n_START_SECTION_\nAvspenningspolitikken\n_START_PARAGRAPH_\nAvspenningspolitikken var Bresjnevs eneste utenrikspolitiske nyvinning av varig betydning. Det er mulig \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 avspenningen som en fortsettelse av Khrusjtsjovs \xc2\xabfredelige sameksistens\xc2\xbb. Til tross for spennings\xc3\xb8kninger under Khrusjtsjov begynte stormaktene \xc3\xa5 kommunisere gjennom Den delvise pr\xc3\xb8vestansavtalen, handelssamkvem og installasjonen av den r\xc3\xb8de telefonlinjen mellom Kreml og Det hvite hus i 1963. Bresjnevs politikk skilte seg fra Khrusjtsjovs p\xc3\xa5 to m\xc3\xa5ter. For det f\xc3\xb8rste var den mer sammenhengende og vidtfavnende i sine m\xc3\xa5l, og inkluderte avtaler om v\xc3\xa5penkontroll, forebygging av diplomatiske kriser, handel, europeisk sikkerhetspolitikk og menneskerettigheter. For det andre \xc3\xb8nsket Bresjnev \xc3\xa5 skape likevekt i det milit\xc3\xa6re styrkeforholdet mellom USA og Sovjetunionen. Mellom 1965 og 1970 \xc3\xb8kte de sovjetiske forsvarsutgiftene med 40\xc2\xa0%, og utgiftene steg hvert \xc3\xa5r i \xc3\xa5rene som fulgte. Ved Bresjnevs d\xc3\xb8d i 1982 gjorde forsvaret beslag p\xc3\xa5 15\xc2\xa0% av BNP._NEWLINE_Khrusjtsjov \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 stanse st\xc3\xb8tten til kommunistiske Viet Cong, som kjempet imot amerikanerne i Vietnamkrigen. Bresjnev s\xc3\xb8rget for at st\xc3\xb8tten ble videref\xc3\xb8rt. Han var interessert i Lyndon B. Johnsons forslag om v\xc3\xa5penhvile i Vietnam, men Nord-Vietnam \xc3\xb8nsket ikke en diplomatisk l\xc3\xb8sning. Nixons bes\xc3\xb8k i Kina i 1972 gjorde at Bresjnev ble mer ettergivende for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 en amerikansk-kinesisk allianse. Tidlig i 1970-\xc3\xa5rene var forhandlingsviljen st\xc3\xb8rre enn f\xc3\xb8r, idet USA og Sovjetunionen ble oppfattet som mer jevnbyrdige. Richard Nixon og Bresjnev undertegnet i 1972 ABM-avtalen, som forb\xc3\xb8d landene \xc3\xa5 utvikle antirakettsystemer for \xc3\xa5 beskytte seg mot atomv\xc3\xa5pen. Ingen skulle bli fristet til \xc3\xa5 angripe motparten uten \xc3\xa5 frykte motangrep. SALT I-avtalen i 1972 etablerte en gjensidig forpliktelse til reduksjon av strategiske atomv\xc3\xa5pen. De diskuterte ogs\xc3\xa5 situasjonen i Vietnam, men lyktes ikke i \xc3\xa5 finne en l\xc3\xb8sning.\n_START_SECTION_\nImperiets overanstrengelse\n_START_PARAGRAPH_\nHistorikere strides om hvorvidt Bresjnev var \xc2\xabgenuint interessert i avspenning som en kombinasjon av samarbeid og konfrontasjon,\xc2\xbb eller utnyttet den for \xc3\xa5 ekspandere og styrke Sovjetunionens posisjon. Fra midten av 1970-\xc3\xa5rene ble forholdet mellom Sovjetunionen og USA mer anspent. Dette markerer ogs\xc3\xa5 h\xc3\xb8yden av Sovjetunionens politiske og strategiske makt overfor USA. Forholdet mellom stormaktene mot slutten av Bresjnevs lederperiode hadde derimot andre trekk enn fiendtligheten i 1950-\xc3\xa5rene. En serie hendelser og beslutninger skulle bidra til \xc3\xa5 utvide Sovjetunionens diplomatiske og politiske innflytelse i Afrika og Midt\xc3\xb8sten._NEWLINE_I 1973 ble Israel angrepet av Egypt og Syria. Da USA forsynte Israel med v\xc3\xa5pen, svarte sovjeterne med \xc3\xa5 forsyne Egypt og Syria med v\xc3\xa5pen. P\xc3\xa5 den ene siden var sovjeterne redde for at situasjonen skulle eskalere, men hadde samtidig et behov for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte sine lokale allierte for \xc3\xa5 beholde sin egen innflytelse. Kreml antydet en intervensjon. Krigen utl\xc3\xb8ste oljekrisen, idet OPEC-landene boikottet leveranser til Israels allierte. OPEC-landene \xc3\xb8nsket en mindre proisraelsk politikk i Vesten for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke sine egne oljeleveranser p\xc3\xa5 sikt. Sovjetunionen utnyttet den d\xc3\xa5rlige forsyningssikkerheten fra OPEC til \xc3\xa5 bli verdens st\xc3\xb8rste oljeprodusent i 1980._NEWLINE_Kretsen rundt Bresjnev overvurderte Sovjetunionens milit\xc3\xa6re styrke og diplomatiske handlingsrom. Derfor \xc3\xb8kte de bistanden til oppr\xc3\xb8rsbevegelser i Angola, Etiopia, Mosambik, Afghanistan og S\xc3\xb8r-Jemen. De ressurskrevende fors\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 \xc3\xa5 \xc3\xb8ke innflytelsen i Afrika og Midt\xc3\xb8sten har ofte v\xc3\xa6rt ansett som tidlige tegn p\xc3\xa5 \xc2\xabimperiets overanstrengelse\xc2\xbb. Fredsavtalen i Paris i 1973 avsluttet formelt Vietnamkrigen, hvorp\xc3\xa5 kommunister grep makten i Kambodsja, Laos og Vietnam. Watergate-skandalen svekket USAs prestisje internasjonalt. Helsingfors-erkl\xc3\xa6ringen i 1975 var et fremskritt for avspenningspolitikken og senere nedrustning, men legitimerte ogs\xc3\xa5 de sovjetiske territorialkravene i \xc3\x98st-Europa etter den andre verdenskrig._NEWLINE_Etter at Gerald Ford tapte mot Jimmy Carter i presidentvalget i 1976, skjerpet USA sin retorikk overfor Sovjetunionen og den kommunistiske verden. Carter fors\xc3\xb8kte dog \xc3\xa5 stanse den amerikanske st\xc3\xb8tten til noen undertrykkende antikommunistiske regimer. Carter videref\xc3\xb8rte normaliseringen av forholdet mellom USA og Kina. Bresjnevs svekkede helse i slutten av 1970-\xc3\xa5rene, da statsstyret periodevis ble overlatt til andre, har v\xc3\xa6rt blant forklaringene p\xc3\xa5 Sovjetunionens lite fleksible holdning.\n_START_SECTION_\nForholdet til Kina\n_START_PARAGRAPH_\nIdeologiske tolkninger og rift om det politiske lederskapet i den kommunistiske verden hadde skapt et brudd mellom Sovjetunionen og Kina tidlig i 1960-\xc3\xa5rene. Samtidig som Bresjnev konsoliderte sin maktbase noen \xc3\xa5r senere, slet Kina med virkningene av kulturrevolusjonen. Kretsen rundt Bresjnev, som hadde et \xc3\xb8nske om stabilitet, forstod ikke hvorfor Mao Zedong initierte en s\xc3\xa5 \xc2\xabselv\xc3\xb8deleggende\xc2\xbb prosess. Prahav\xc3\xa5ren i 1968 avstedkom Bresjnev-doktrinen, som ikke bare \xc3\xb8kte spenningen overfor \xc3\x98stblokken, men ogs\xc3\xa5 kommunistiske regimer i Asia. I 1969 n\xc3\xa5dde forholdet et bunnpunkt som fikk sovjeterne til \xc3\xa5 konkludere med at \xc2\xabdet ikke fantes noe ledende senter for den internasjonale kommunistiske bevegelsen.\xc2\xbb_NEWLINE_Bruddet mellom landene f\xc3\xb8rte til en \xc3\xb8kning av den milit\xc3\xa6re tilstedev\xc3\xa6relsen p\xc3\xa5 begge sidene av grensen i Det fjerne \xc3\xb8sten. Senere i 1969 utl\xc3\xb8ste kinesiske tropper den kinesisk-sovjetiske grensekonflikten. B\xc3\xa5de Sovjetunionen og Kina tok grep for \xc3\xa5 hindre at konflikten fikk eskalere. Konflikten kan sees p\xc3\xa5 som foranledningen til at kineserne s\xc3\xb8kte en tiln\xc3\xa6rming til USA, eller som et uttrykk for et slikt \xc3\xb8nske. Bresjnev fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 presse kineserne ved \xc3\xa5 tiln\xc3\xa6rme seg USAs allierte og verdens nest st\xc3\xb8rste \xc3\xb8konomi, Japan. Japanerne ble tilbudt kontrakter i Det fjerne \xc3\xb8sten og Sibir, mens sovjeterne kunne forsyne Japan med r\xc3\xa5varer som olje og t\xc3\xb8mmer. USA rakk \xc3\xa5 pleie sitt b\xc3\xa5nd med Kina, som raskt ble en global akt\xc3\xb8r, f\xc3\xb8r Bresjnev fikk utrettet noe overfor Japan. Disputten med Japan om Kurilene ble ogs\xc3\xa5 utslagsgivende._NEWLINE_En gradvis normalisering kom som f\xc3\xb8lge av Maos d\xc3\xb8d i 1976. To \xc3\xa5r senere ble firerbanden veltet av Deng Xiaoping, som ikke hadde den samme ideologiske aversjonen overfor Sovjetunionen. Tidlig i 1980-\xc3\xa5rene tok b\xc3\xa5de Kina og Sovjetunionen til orde for \xc3\xa5 normalisere forholdet. Kineserne stilte som krav at Sovjetunionen reduserte sitt milit\xc3\xa6re n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r ved den kinesisk-sovjetiske grensen, trakk troppene sine ut av Afghanistan og Mongolia, og st\xc3\xb8ttet Vietnams invasjon av Kambodsja. Bresjnev responderte i sin tale i Tasjkent i mars 1982, da han igjen talte for normalisering. Dette ble virkelighet under Gorbatsjov.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98stblokken\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste krisen for Bresjnevs regime oppstod i 1968. Det kommunistiske styret i Tsjekkoslovakia, ledet av Alexander Dub\xc4\x8dek, \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 liberalisere statsstyret og skape \xc2\xabkommunisme med et menneskelig ansikt\xc2\xbb under Prahav\xc3\xa5ren. I juli kritiserte Bresjnev reformene som \xc2\xabrevisjonistiske\xc2\xbb og \xc2\xabantisovjetiske\xc2\xbb. I august s\xc3\xb8rget han for at Warszawapakten invaderte Tsjekkoslovakia og fikk Dub\xc4\x8dek avsatt. Invasjonen vakte protester blant dissidenter i flere land i \xc3\x98stblokken. Internt i politbyr\xc3\xa5et ivret ikke Bresjnev for en invasjon og kan ha \xc3\xb8nsket midlertidige kompromisser med styret i Praha. Han vurderte trolig sin egen posisjon som for svak p\xc3\xa5 dette tidspunktet til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge linjen helt ut._NEWLINE_Sovjetunionens rett og plikt til \xc3\xa5 intervenere i satellittstatene for \xc3\xa5 \xc2\xabbeskytte sosialismen\xc2\xbb ble kjent som Bresjnev-doktrinen. I virkeligheten var det bare en bekreftelse p\xc3\xa5 den gjeldende sovjetiske politikk, slik den ble ut\xc3\xb8vd av Khrusjtsjov under oppstanden i Ungarn i 1956. For alle praktiske form\xc3\xa5l ble satellittstatenes suverenitet fratatt med doktrinen. I 1975 ble sovjetiske territorialkrav i \xc3\x98st-Europa etter den andre verdenskrig legitimert av Helsingfors-erkl\xc3\xa6ringen._NEWLINE_Et unntak var Romania, som fikk spille en friere rolle utenrikspolitisk. Kreml hadde tillit til Nicolae Ceau\xc8\x99escus harde linje i innenrikspolitikken, og for Sovjetunionen spilte Romania en mindre strategisk viktig rolle enn Tsjekkoslovakia og Polen. Doktrinen ble ikke offisielt forlatt f\xc3\xb8r Gorbatsjovs taler under den 19. partikongress i 1988 og i FN samme \xc3\xa5r._NEWLINE_I 1980 oppstod en politisk krise i Polen knyttet til fagforbundet Solidaritet, som samlet en bred antikommunistisk, sosial grasrotbevegelse. Fra slutten av oktober til desember vokste medlemstallet fra 3 til 9 millioner. En meningsm\xc3\xa5ling i Polen viste at 89\xc2\xa0% av de spurte st\xc3\xb8ttet Solidaritet. Regimene i b\xc3\xa5de Polen og Sovjetunionen var usikre p\xc3\xa5 hvordan situasjonen skulle h\xc3\xa5ndteres. Erich Honecker i \xc3\x98st-Tyskland appellerte til Bresjnev direkte om \xc3\xa5 intervenere milit\xc3\xa6rt. Representanter fra Warszawapakten m\xc3\xb8ttes i Kreml for \xc3\xa5 vurdere situasjonen. Bresjnev konkluderte med at Sovjetunionen ikke ville gripe inn, men deltok i Warszawapaktens mobilisering og \xc3\xb8velser. Av hensyn til Det polske forente arbeiderpartis omd\xc3\xb8mme \xc3\xb8nsket alle, s\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt som Honecker, \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 en gjentagelse av invasjonen av Tsjekkoslovakia i 1968 og den voldelige h\xc3\xa5ndteringen av demonstrasjonene i Polen i 1970. Wojciech Jaruzelski erkl\xc3\xa6rte unntakstilstand i Polen i desember 1981.\n_START_SECTION_\nInvasjonen av Afghanistan\n_START_PARAGRAPH_\nI etterkant av den kommunistiske Saur-revolusjonen i Afghanistan i 1978 oppstod sosial uro som f\xc3\xb8lge av voksende sovjetisk innflytelse, politisk undertrykkelse og radikale reformer. Dette utartet til en borgerkrig, der mujahedin f\xc3\xb8rte an i oppstanden mot det kommunistiske regimet i landet. Sovjetunionen var bekymret for et tap av innflytelse i Sentral-Asia. Etter at en KGB-rapport hevdet at Afghanistan kunne okkuperes i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xa5 uker, ble Bresjnev og partiledelsen enige om en sovjetisk invasjon._NEWLINE_Jimmy Carter karakteriserte invasjonen som den st\xc3\xb8rste trusselen mot verdensfreden etter den andre verdenskrig. Den amerikanske responsen svekket Sovjetunionens internasjonale prestisje betraktelig. USA stanset all korneksport til Sovjetunionen og boikottet de olympiske sommerlekene i Moskva \xc3\xa5ret etter. Sovjetunionen svarte med \xc3\xa5 boikotte de olympiske sommerlekene i 1984 i Los Angeles. Av strategiske og ideologiske \xc3\xa5rsaker s\xc3\xb8rget USA, Pakistan, Saudi-Arabia med flere for finansiering, bev\xc3\xa6pning og oppl\xc3\xa6ring av mujahedin._NEWLINE_Om lag 15\xc2\xa0000 sovjetiske soldater hadde falt da styrkene trakk seg ut i februar 1989. I mellomtiden hadde Bresjnevs siste store utenrikspolitiske avgj\xc3\xb8relse f\xc3\xa5tt tilnavn som \xc2\xabSovjetunionens Vietnam\xc2\xbb og \xc2\xabbj\xc3\xb8rnefellen\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nPersonkultus\n_START_PARAGRAPH_\nI de siste \xc3\xa5rene av Bresjnevs styre vokste det frem en personkultus. Dette ble blant annet bekreftet gjennom hans memoarer \xe2\x80\x93 Bresjnevs trilogi, som utkom i \xc3\xa5rene 1978\xe2\x80\x931979. Til tross for den lave litter\xc3\xa6re kvaliteten ble verkene hyllet av sovjetisk presse, og han ble umiddelbart tildelt Leninprisen, som var Sovjetunionens h\xc3\xb8yeste litter\xc3\xa6re utmerkelse. Memoarene ble oversatt til norsk av Tore-Jarl Bielenberg og utgitt i 1979._NEWLINE_Bresjnev overdrev sin egen rolle under den andre verdenskrig, og utbroderte det mindre kjente og lille slaget ved Novorossijsk i 1943 som avgj\xc3\xb8rende for hele krigens gang. F\xc3\xb8rste bok bar tittelen Malaya Zemlya, \xc2\xabMitt lille land\xc2\xbb. Navnet refererer til en sovjetisk utpost p\xc3\xa5 et fjell ved Myskhaostredet i Ukraina som ble gjenerobret etter blodige kamper mot tyske soldater den 4. februar 1943. Episoden banet veien for et sovjetisk motangrep under slaget om Kaukasus. Den andre boken het Vozrozhdeniya, \xc2\xabGjenf\xc3\xb8dselen\xc2\xbb. Dette er navnet p\xc3\xa5 en \xc3\xb8y i Aralsj\xc3\xb8en og henspillet p\xc3\xa5 et prosjekt for avledning av to elver for \xc3\xa5 gi vann til landbruket. I virkeligheten utviklet denne \xc2\xabgjenf\xc3\xb8dselen\xc2\xbb seg til en \xc3\xb8kologisk katastrofe. Tredje bind var Tselina, \xc2\xabJomfrulandet\xc2\xbb; Jomfrulandplanen var Khrusjtsjovs initiativ for \xc3\xa5 \xc3\xa5pne steppene i Kasakhstan og Altaj-regionen for jordbruk i 1954._NEWLINE_Bresjnev var ingen milit\xc3\xa6r kommandant under krigen, men en politisk kommiss\xc3\xa6r. Bildet utad av seg selv som krigshelt, legitimerte likevel hans forkj\xc3\xa6rlighet for milit\xc3\xa6re medaljer. Han ble tildelt over 100 medaljer og utnevnt til helt av Sovjetunionen, imperiets h\xc3\xb8yeste utmerkelse for heroisk innsats, i alt fire ganger \xe2\x80\x93 i 1966, 1976, 1978 og 1981. P\xc3\xa5 sin 70-\xc3\xa5rsdag i 1976 ble han utnevnt til marskalk av Sovjetunionen, den h\xc3\xb8yeste milit\xc3\xa6re graden. I 1978 ble han tildelt den sjeldne Seiersordenen, den aller fremste for milit\xc3\xa6r ledelsesinnsats under andre verdenskrig. Dette var eneste gang den ble utdelt etter krigen; i 1989 ble den trukket posthumt tilbake fordi den ikke m\xc3\xb8tte kriteriene for tildeling. Bresjnevs velkjente forfengelighet ble gjenstand for mange politiske vitser, og det har v\xc3\xa6rt antydet at memoarene hans ble skrevet av en eller flere skyggeforfattere. Formannen i presidenskapet i Det \xc3\xb8verste sovjet, Nikolaj Podgornyj, pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 advare han mot satirene, men han svarte bare at \xc2\xabhvis de gj\xc3\xb8r narr av meg, betyr det at de liker meg.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nSykdom, d\xc3\xb8d og begravelse\n_START_PARAGRAPH_\nFra tidlig i 1970-\xc3\xa5rene slet Bresjnev med hjertesykdom, kjevekreft, lungeemfysem, arteriosklerose, \xc3\xa5reforkalkning og s\xc3\xb8vnl\xc3\xb8shet. Lidelsene ble satt i sammenheng med overvekt, kjeder\xc3\xb8yking, alkoholmisbruk og avhengighet av sovemedisin. Han hadde flere mindre hjerneslag, og utviklet s\xc3\xb8vnl\xc3\xb8shet og narkolepsi samtidig. Sitt f\xc3\xb8rste hjerteinfarkt hadde han i 1975. Da han mottok Leninordenen, gikk han sjanglende og famlet frem ordene. Sovjetiske myndigheter nektet for at Bresjnev var syk. I 1977 antydet amerikansk etterretning at Bresjnev hadde lidd av urinsyregikt, blodkreft og lungeemfysem. Han var klinisk d\xc3\xb8d flere ganger, men hadde f\xc3\xb8lge av den prominente legen Jevgenij Tsjazov d\xc3\xb8gnet rundt og mottok sterke medikamenter for \xc3\xa5 kunne utf\xc3\xb8re sine plikter._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tiden \xc3\xb8nsket den eldre garde i kommunistpartiet \xc3\xa5 beholde Bresjnev selv om frustrasjonen over politikken vokste hos Mikhail Suslov, Dmitrij Ustinov, Andrej Gromyko, med flere. De ville ikke risikere en ny periode av turbulens som f\xc3\xb8lge av hans d\xc3\xb8d. P\xc3\xa5 denne tiden begynte vestlige kommentatorer \xc3\xa5 spekulere over hans etterf\xc3\xb8lger. Blant den eldre garde var Suslov og Andrej Kirilenko mest aktuell. Yngre kandidater var Fjodor Kulakov og Konstantin Tsjernenko. Kulakov d\xc3\xb8de i 1978._NEWLINE_De to siste \xc3\xa5rene var Bresjnev en gallionsfigur. Vinteren 1981/1982 ble helsetilstanden hans forverret. Mikhail Suslov, Jurij Andropov, Andrej Gromyko og Dmitrij Ustinov hadde den reelle styringen av landet, og politbyr\xc3\xa5et fattet viktige beslutninger i hans frav\xc3\xa6r. Politbyr\xc3\xa5et begynte \xc3\xa5 tenke p\xc3\xa5 en etterf\xc3\xb8lger; Suslov kunne ha v\xc3\xa6rt innflytelsesrik i s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te, men d\xc3\xb8de 25. januar 1982 i en alder av 79 \xc3\xa5r. Hans sete i sekretariatet for det sovjetiske kommunistpartiet ble overtatt av Jurij Andropov, og i mai ble det klart at Andropov ville pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 bli ny generalsekret\xc3\xa6r. Sammen med medsammensvorne i KGB bidro han til en kampanje om at den politiske korrupsjonen hadde forverret seg under Bresjnev. Han var \xc3\xa5penbart ikke redd for Bresjnevs vrede._NEWLINE_Bresjnev opptr\xc3\xa5dte sjelden offentlig i 1982. I mai fikk han et kraftig hjerneslag, men nektet \xc3\xa5 trekke seg. Den 7. november var han tilstede st\xc3\xa5ende ved Leninmausoleet og den \xc3\xa5rlige milit\xc3\xa6rparaden og arbeiderdemonstrasjonene knyttet til feiringen av Oktoberrevolusjonen. Dette ble hans siste offentlige opptreden. Tre dager senere, den 10. november 1982, d\xc3\xb8de han av et hjerteinfarkt._NEWLINE_Frem til begravelsen den 15. november l\xc3\xa5 han p\xc3\xa5 lit de parade. Han ble \xc3\xa6ret med en statsbegravelse, etterfulgt av en fem dager lang s\xc3\xb8rgeperiode. Ikledd uniform og alle dekorasjoner ble han begravet p\xc3\xa5 \xc3\xa6reskirkeg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Den r\xc3\xb8de plass foran Kreml. Hans kone og familie var tilstede, men datteren Galina Bresjneva fikk skarp kritikk for ikke \xc3\xa5 ha m\xc3\xb8tt opp i dystre s\xc3\xb8rgekl\xc3\xa6r. Begravelsen ble biv\xc3\xa5net av 32 statsoverhoder, 15 regjeringssjefer, 14 utenriksministre og 4 kongelige.\n_START_SECTION_\nEtterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nBresjnev ledet Sovjetunionen lenger enn noen andre, med unntak av Josef Stalin. Han knyttes til en lengre stagnasjon, hvor grunnleggende \xc3\xb8konomiske problemer ble ignorert og det politiske systemet gikk i oppl\xc3\xb8sning. Mikhail Gorvatsjov kritiserte ham for en \xc2\xabvoldelig nystalinistisk linje\xc2\xbb, for \xc3\xa5 ha unnlatt \xc3\xa5 modernisere landet og for ikke ha forandret det i takt med tiden. Under en senere anledning sa Gorbatsjov riktignok at han var bedre enn sitt rykte, og at \xc2\xabBresjnev ikke var liksom den tegneseriefiguren som er laget av ham.\xc2\xbb Invasjonen av Afghanistan underminerte b\xc3\xa5de Sovjetunionens internasjonale posisjon og interne styrke. P\xc3\xa5 den andre siden n\xc3\xa5dde imperiet sin st\xc3\xb8rste makt, prestisje og indre ro under hans styre._NEWLINE_Bresjnev har scoret bra i meningsm\xc3\xa5linger, sammenlignet med forgjengere og etterf\xc3\xb8lgere i Russland. I vesten blir han mest husket for \xc3\xa5 ha startet den \xc3\xb8konomiske stagnasjonen som utl\xc3\xb8ste oppl\xc3\xb8sningen av Sovjetunionen. I en meningsm\xc3\xa5ling av VTsIOM i 2007 svarte majoriteten av russerne at de levde bedre under Brejnev enn noen annen sovjetleder. I en meningsm\xc3\xa5ling av Levada Center, foretatt i 2013, slo han Vladimir Lenin som Russlands favorittleder p\xc3\xa5 1900-tallet med 56% av de spurte. Populariteten ble bekreftet samme \xc3\xa5r av en annen m\xc3\xa5ling.'