b'\n_START_ARTICLE_\nEtasjeb\xc3\xa5nd\n_START_PARAGRAPH_\nEtasjeb\xc3\xa5nd eller etasjelist er et listverk som danner et skille mellom etasjene p\xc3\xa5 bygningers fasade.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nEtasjeb\xc3\xa5nd er et stilgrep som fulgte sveitserstilens panelerte eksteri\xc3\xb8rer. Etasjeb\xc3\xa5ndet kan ha en rekke forskjellige profileringer, som for eksempel enkelt vannbrett, eller v\xc3\xa6re ornamentert.\n_START_SECTION_\nOpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nEtasjeb\xc3\xa5ndet fremst\xc3\xa5r som et rent estetisk bidrag til eksteri\xc3\xb8ret ved en bygning, men som det meste inne byggekunsten, grunner det i en ren praktisk \xc3\xa5rsak. P\xc3\xa5 mindre t\xc3\xb8mmerstuer, og husmannsplasser, var det ofte laftet t\xc3\xb8mmerkasse kun i den f\xc3\xb8rste etasjen. Gavlspissen ble ofte satt opp i reisverk og panelert. T\xc3\xb8mmerkassen derimot bli ikke kledd med det f\xc3\xb8rste da denne hadde behov for \xc3\xa5 t\xc3\xb8rke ut og sige sammen f\xc3\xb8r man kunne panelere. Med ett til flere \xc3\xa5rs tidsrom mellom panelering av \xc3\xb8vre etasje/loft, og f\xc3\xb8rste etasje, ble det vanskelig \xc3\xa5 f\xc3\xa5 de to panelerte flatene til \xc3\xa5 stemme sammen. Dermed oppstod et behov for en pen overgang mellom de to panelerte volumene._NEWLINE_Etasjeb\xc3\xa5nd benyttes ogs\xc3\xa5 i murbygninger, men da kun som et rent estetisk bidrag til fasaden.'