b"\n_START_ARTICLE_\nFronts\xc3\xb8ster\n_START_PARAGRAPH_\nFronts\xc3\xb8ster, tysk: Frontschwester; i betydningen \xc2\xabfrontsykepleier\xc2\xbb, eller fra andre verdenskrig Germanische Schwestern (\xc2\xabgermanske sykepleiere\xc2\xbb) var en betegnelse som ble brukt under f\xc3\xb8rste og andre verdenskrig om sykepleiere som tjenestegjorde ved den tyske \xc3\xb8stfronten under f\xc3\xb8rste verdenskrig eller \xc3\xb8stfronten under andre verdenskrig. Det dreide seg om sykepleiere tilknyttet Tysk R\xc3\xb8de Kors (DRK). De ble ogs\xc3\xa5 mer formelt kalt R\xc3\xb8de Kors-s\xc3\xb8ster (R\xc3\xb8de Kors-sykepleier, Rote-Kreuz-Schwester, DRK-Schwester). Begrepet blir s\xc3\xa6rlig knyttet til andre verdenskrig da det fra sommeren 1942 ogs\xc3\xa5 ble rekruttert personell fra de tyskbesatte omr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Sykepleiere i tjeneste for Tysk R\xc3\xb8de Kors arbeidet ogs\xc3\xa5 ved vestfronten og andre krigssoner, men uttrykket \xc2\xabfronten\xc2\xbb ble under andre verdenskrig s\xc3\xa6rlig brukt om \xc3\xb8stfronten fordi de st\xc3\xb8rste krigshandlingene skjedde der, og dermed ble \xc2\xabfronts\xc3\xb8ster\xc2\xbb en popul\xc3\xa6r betegnelse p\xc3\xa5 R\xc3\xb8de Kors-sykepleiere som tjenestegjorde der. Det var en forholdsvis begrenset andel av de frivillige i DRK som gjorde egentlig fronttjeneste. De fleste pleiet s\xc3\xa5rede og sivile bak frontene eller gjorde annet arbeid i den tyske sanitet.\n_START_SECTION_\nOrganisatorisk\n_START_PARAGRAPH_\nFra midten av 1937 hadde DRK blitt omorganisert under SS-Obergruppenf\xc3\xbchrer og Reichsarzt-SS Ernst-Robert Grawitz utfra f\xc3\xb8rerprinsippet og i tr\xc3\xa5d med den nasjonalsosialistiske ensrettingen av samfunnet, og 9. desember 1937 ble det utstedt en egen lov med forskrifter for DRK som ble utgangspunktet for den fullstendige innlemmelse i det nasjonale stats- og milit\xc3\xa6rapparatet og v\xc3\xa6re underlagt Oberkommando des Heeres. Grawitz uttalte at \xc2\xabidag framst\xc3\xa5r det et nytt, slagkraftig Tysk R\xc3\xb8de Kors, organisert i en soldatmessig form og nasjonalsosialistisk ledet, klar til innsats\xc2\xbb. Grawitz garanterte at DRK skulle forandres til en organisasjon med \xc2\xabstram soldater\xc3\xa5nd\xc2\xbb og gjennom \xc2\xabideologisk militarisering omdannes til et nasjonalt sanitetskorps foran den forest\xc3\xa5ende krig\xc2\xbb. Han advarte mot myk sentimentalitet og minnet om at R\xc3\xb8de Kors-tanken var oppst\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 slagfeltet i Solferino. Han advarte videre mot \xc2\xabsykelig pasifisme\xc2\xbb i foredrag og appeller til R\xc3\xb8de Kors personell i utdannelse._NEWLINE_DRK hadde en viss begrenset selvbestemmelse over noen av egne underorganisasjoner, men under krigen ble DRK og SS' sanitet en integrert del av Wehrmachts sanitetsvesen og v\xc3\xa6re underlagt De brukte de samme sanitetsgrader, koordinerte utdannelsen, arbeidet under samme forskrifter om utrustning og reglementer. DRK sanitet skulle v\xc3\xa6re \xc2\xabWehrmachtsgleich\xc2\xbb n\xc3\xa5r det gjaldt sanitetskompanier, syketransporter og feltlasaretter. DRK-sykepleiere ble etter tilleggsutdannelse i SS ogs\xc3\xa5 \xc2\xabWehrmachtsschwester\xc2\xbb. I tillegg ble alle gitt grundig ideologisk skolering i \xc2\xabverdensanskuelse\xc2\xbb, i samarbeid med offisersskolen SS-Junkerschule i Bad T\xc3\xb6lz og tilsvarende den de mannlige offiserskadettene fikk. Ingen av de andre R\xc3\xb8de Kors-organisasjonene i Europa kunne m\xc3\xa5le seg med den tyske i krigsberedskap, og den var allerede i flere \xc3\xa5r spesialtrent for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte den tyske milit\xc3\xa6rmakt i krig.\n_START_SECTION_\nGermanische Schwestern\n_START_PARAGRAPH_\nRekrutteringen av pleiepersonell ble av SS-myndighetene satt i en germansk sammenheng, hvor de utvalgte kvinnene skulle v\xc3\xa6re en del av den germanske eliten en s\xc3\xa5 for seg i den framtidige samfunnsordenen. Vervingen skulle derfor sikre at de unge kvinnene til sanitetstjeneste skulle ha til hensikt \xc3\xa5 rekruttere et spesielt utvalg av germansk raseriktige kvinner. Det ble s\xc3\xa6rlig utover i krigen innf\xc3\xb8rt en grundig ideologisk oppl\xc3\xa6ring av alle nye frivillige og m\xc3\xa5let var \xc3\xa5 sikre et visst antall kvinnelige SS-sykepleiere som kunne v\xc3\xa6re en del av SS' sanitetsvesen etter krigen._NEWLINE_Som soldatene i Waffen-SS m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 medlemmene av Tysk R\xc3\xb8de Kors, ogs\xc3\xa5 de utenlandske frivillige, sverge troskapsed til b\xc3\xa5de Adolf Hitler personlig og lydighet overfor alle sine overordnede.\n_START_SECTION_\nPleie av soldater fra begge sider?\n_START_PARAGRAPH_\nSykepleierne skulle ut\xc3\xb8ve humanit\xc3\xa6r virksomhet i henhold til Gen\xc3\xa8ve-konvensjonene, og hadde som ikke-stridende status som \xc2\xabbeskyttede personer\xc2\xbb etter krigens folkerett, med rett og plikt til \xc3\xa5 gi pleie til alle sider av milit\xc3\xa6re konflikter. Ettersom Tysk R\xc3\xb8de Kors etter det nasjonalsosialistiske styrets ensretting av samfunnet var blitt en integrert del av det nasjonalsosialistiske samfunnsapparatet og milit\xc3\xa6rapparatet, administrativt underlagt SS gjennom Reichsarzt-SS og operativt under Oberkommando des Heeres, opererte DRK i tilknytning til de milit\xc3\xa6re operasjonene p\xc3\xa5 den tyske siden av fronten og de pasientene p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten var tyske eller tyskallierte soldater. Det er hevdet fra fronts\xc3\xb8strene selv og R\xc3\xb8de Kors i ettertid at ogs\xc3\xa5 fiendtlige soldater som var s\xc3\xa5ret og sivile fikk pleie, blir dette bestridt av historikere, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 grunnlag av at de stridende partene p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten ikke hadde anerkjent Gen\xc3\xa8ve-konvensjonene, og de tyske ordrene slik de kommer fram i retningslinjene til Einsatzgruppen, de st\xc3\xa5ende ordrene om \xc3\xa5 henrette p\xc3\xa5 stedet partisaner og personer som var mistenkt for \xc3\xa5 bist\xc3\xa5 partisaner (Die Einschr\xc3\xa4nkung der Kriegsgerichtsbarkeit), Kommiss\xc3\xa6rordren og retningslinjene for troppenes handlinger i Russland. Disse bestemmelsene medf\xc3\xb8rte at de tyske troppene dels ikke tok krigsfanger, nektet dem medisinsk tilsyn og etterlot dem i innhegninger for \xc3\xa5 sulte eller fryse ihjel, eller sendte dem vestover som slavearbeidere, med mindre de gikk i tysk tjeneste som hilfswillige (hiwis) eller tilh\xc3\xb8rte Den russiske frigj\xc3\xb8ringsarm\xc3\xa9en, som da kunne f\xc3\xa5 pleie. Hovedform\xc3\xa5let ble derfor \xc3\xa5 f\xc3\xa5 skadde tyske og tyskallierte soldater raskest mulig tilbake i tjeneste._NEWLINE_Fra vestfronten ble det imidlertid rapportert at ogs\xc3\xa5 krigsfanger fra de vestlige allierte fikk pleie.\n_START_SECTION_\nRekruttering fra land utenfor Tyskland\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1942 ble det \xc3\xa5pnet adgang for DRK til \xc3\xa5 ta imot germanske frivillige fra de besatte omr\xc3\xa5dene. Som annen utenlandsk arbeidskraft var de pliktige til \xc3\xa5 bli registrert av arbeidsmarkedsmyndighetene. I alle landene ble fronts\xc3\xb8strene innrullert gjennom SS-Sanit\xc3\xa4tsamt og Tysk R\xc3\xb8de Kors.  Norge, Danmark, Nederland og Belgia ble referert til som \xc2\xabgermanske land\xc2\xbb, og ble etter hvert viktige med hensyn til vervingen av b\xc3\xa5de frontskjempere og fronts\xc3\xb8stre. Det henvises i litteraturen ogs\xc3\xa5 til franske, finske, svenske og baltiske fronts\xc3\xb8stre, men disse er i mindre antall og skal ikke ha blitt regnet som \xc2\xabgermanske s\xc3\xb8stre\xc2\xbb og ble derfor ikke rekruttert utfra de samme krav til \xc2\xabraserenhet\xc2\xbb._NEWLINE_Bortsett fra i Norge, er det ikke forsket s\xc3\xa5 mye i de andre landene p\xc3\xa5 hvem som meldte seg, og hvorfor, men det som foreligger av forskning peker samme vei som forskningen fra de norske forholdene, hvor mange kom fra de nasjonale arbeidstjenstene og fra nasjonalsosialistiske milj\xc3\xb8er.\n_START_SECTION_\nNederland\n_START_PARAGRAPH_\nKildegrunnlaget er for tynt \xc3\xa5 usikkert til \xc3\xa5 kunne si noe sikkert om hvor mange som meldte seg som fronts\xc3\xb8ster fra Nederland.\n_START_SECTION_\nBelgia\n_START_PARAGRAPH_\nAnslaget fra Belgia bygger p\xc3\xa5 tyske transportlister som gir en indikasjon p\xc3\xa5 hvor mange kvinner og kontingenter sendt rundt omkring i Tyskland. Anlaget ligger p\xc3\xa5 mellom 600 og 730, det siste tallet baserere seg p\xc3\xa5 600 fra Flandern og 130 fra Vallonia.\n_START_SECTION_\nDanmark\n_START_PARAGRAPH_\nDet foreligger ingen sikre sikre tall hvor mange fra Danmark som vervet seg som fronts\xc3\xb8stre. Kildene varierer mellom 180 og 225._NEWLINE_Danmark var det eneste av de s\xc3\xa5kalte germanske landene hvor fronts\xc3\xb8strene ikke ble d\xc3\xb8mt til varierende fangelsstraffer, store b\xc3\xb8ter og tap av borgerrettigheter. Kun enklte fikk b\xc3\xb8ter eller og andre kunne f\xc3\xa5 sine l\xc3\xb8nningskontoer fra krigens fryst. Dette har gjort at det har v\xc3\xa6r et mindre fokus p\xc3\xa5 at de er ofre for et rettsoppgj\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nPresisering\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge ble \xc2\xabfronts\xc3\xb8ster\xc2\xbb brukt om norske frivillige i tjeneste for tysk R\xc3\xb8de Kors som sykepleiere og hjelpepleiere. I alt skal omkring tusen norske kvinner ha meldt seg til tjeneste, og ved krigens slutt var det 300 i arbeid ved \xc3\xb8stfronten. I det norske landssvikoppgj\xc3\xb8ret etter krigen ble fronts\xc3\xb8strene arrestert og d\xc3\xb8mt, men fikk mildere straff enn frontkjemperne (soldatene)._NEWLINE_I vitenskapelig litteratur foreligger det ikke en entydig definisjon p\xc3\xa5 begrepet, og framst\xc3\xa5r ofte som et samlebegrep for de som vervet seg til Tysk R\xc3\xb8de Kors (DRK) eller til tysk sanitetstjeneste, f.eks. i Luftwaffe, Kriegsmarine eller Heers lasaretter i Norge. blant disse er for eksempel 73 kvinner som i 1943 meldte seg til Luftwaffes sanitet, trolig for tjeneste i Norge. Disse regnes vanligvis ikke med blant fronts\xc3\xb8strene, og ble heller ikke satt under tiltale etter krigen, selv om det ble regnet som \xc2\xabtyskerarbeid\xc2\xbb._NEWLINE_I artikkelen Fronts\xc3\xb8strene fra Agder av Terje Nomeland defineres gruppen gjennom en avgrensning til andre kategorier av kvinner i tysk sanitetstjeneste, hvor Nomeland presiserer begrepet til de norske kvinnene som meldte seg frivillig til tjeneste i DRK og som kom i aktiv tjeneste i tyske avdelinger utenfor Norges grenser. Kvinner som tjenestegjorde utenfor DRK, samt de som ikke kom i aktiv tjeneste, holdes i denne definisjonen utenfor. \xc2\xabAktiv tjeneste\xc2\xbb blir i denne sammenheng forst\xc3\xa5tt som \xc3\xa5 tjenestegj\xc3\xb8re i tyske avdelinger eller ved tyske sykehus, lasarett eller institusjoner, herunder den oppl\xc3\xa6ringsperioden som ble gjennomf\xc3\xb8rt av DRK p\xc3\xa5 tyske institusjoner. Ikke alle kvinnene tjenestegjorde ved fronten.\n_START_SECTION_\nDe norske fronts\xc3\xb8stre\n_START_PARAGRAPH_\nDe norske fronts\xc3\xb8strene ble for en stor del rekruttert av NS-milj\xc3\xb8er og hadde ofte en n\xc3\xa6r identifikasjon med frontkjempermilj\xc3\xb8ene og mange f\xc3\xb8lte de m\xc3\xa5tte bidra til Tysklands kamp. Av de ca 500 norske som vervet seg, hadde de f\xc3\xa6rreste sykepleieutdannelse, anslagsvis rundt 10\xc2\xa0%. De fleste hadde enten kortvarig hjelpepleierutdannelse eller ingen relevant utdanning, men alle fikk tilleggsutdanning i Tyskland. Et annet anslag p\xc3\xa5 antallet er 447, avhengig av de presiseringer en legger til grunn for begrepet. I realiteten var det ganske f\xc3\xa5 som tjenestegjorde i fremste frontlinje, og slik sett svarer til betegnelsen \xc2\xabfronts\xc3\xb8ster\xc2\xbb._NEWLINE_Det foreligger ikke eksakt statistikk for de som meldte seg, men utfra de foreliggende informasjonen tyder det p\xc3\xa5 at de fleste var ganske unge, mer enn 70 prosent var yngre enn 24 \xc3\xa5r. Rettssaker og intervjuer etter krigen viser at mange kom fra NS-familier eller hadde eget NS-medlemskap og hadde br\xc3\xb8dre som var frontkjempere. Mange hadde ogs\xc3\xa5 hatt annet, tilfeldig arbeid for tyskerne, og flere hadde tyske kj\xc3\xa6rester. Tilsvarende som for frontkjemperne, tyder det p\xc3\xa5 at mange av kvinnene hadde en forholdsvis h\xc3\xb8yere skoleutdannelse enn gjennomsnittet av ungdom, og et stort flertall var hjemmeh\xc3\xb8rende i byer og tettsteder p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet. Den st\xc3\xb8rste andelen kom fra Oslo-omr\xc3\xa5det, men ellers synes fordelingen \xc3\xa5 v\xc3\xa6re stort sett den samme som for frontkjemperne. Kommuner og distrikter med relativt sterke NS-innslag rekrutterte ogs\xc3\xa5 de fleste mannlige frontkjempere.\n_START_SECTION_\nRettsoppgj\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nVed krigens slutt var 300 norske fronts\xc3\xb8stre i arbeid. I det norske landssvikoppgj\xc3\xb8ret ble mange av fronts\xc3\xb8strene d\xc3\xb8mt for sin tjeneste p\xc3\xa5 tysk side, til protester fra Den internasjonale R\xc3\xb8de Kors-komiteen. Med unntak av Danmark ble fronts\xc3\xb8strene i de \xc3\xb8vrige germanske landene ogs\xc3\xa5 id\xc3\xb8mt varierende grader av fengselsopphold, b\xc3\xb8ter og tap av borgerrettigheter._NEWLINE_R\xc3\xb8de Kors pekte p\xc3\xa5 at folkeretten gir dem rett og plikt til \xc3\xa5 yte humanit\xc3\xa6r bistand til alle parter i en krig. H\xc3\xb8yesterett uttalte at \xc2\xabden ting \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re tjeneste for fienden like bak fronten er et meget alvorlig forhold\xc2\xbb Retten sammenlignet dette med \xc3\xa5 v\xc3\xa6re frontkjemper og den strengeste straffen for \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt fronts\xc3\xb8ster var p\xc3\xa5 tre \xc3\xa5rs tvangsarbeid, riktignok i kombinasjon med andre alvorlige forhold. Videre m\xc3\xa5tte de tilbakebetale den l\xc3\xb8nnen de hadde f\xc3\xa5tt._NEWLINE_Politikeren Hanna Kvanmo (1926\xe2\x80\x932005), som var parlamentarisk leder for Sosialistisk Venstreparti 1977\xe2\x80\x931989, skrev i 1990 boka Dommen om sine opplevelser som fronts\xc3\xb8ster og dommen etterp\xc3\xa5._NEWLINE_I 2014 ba Norges R\xc3\xb8de Kors om unnskyldning for at den norske R\xc3\xb8de Kors-organisasjonen ikke hadde protestert sterkere mot forf\xc3\xb8lgelsen av R\xc3\xb8de Kors-personell i Norge etter krigen, og slo fast at R\xc3\xb8de Kors-personell ut\xc3\xb8vet humanit\xc3\xa6r virksomhet som var beskyttet av Gen\xc3\xa8vekonvensjonene. I uttalelsen p\xc3\xa5pekte Norges R\xc3\xb8de Kors at Den internasjonale R\xc3\xb8de Kors-komiteen hadde protestert mot Norges forf\xc3\xb8lgelse av R\xc3\xb8de Kors-personell som etter deres oppfatning var i strid med Gen\xc3\xa8ve-konvensjonene."