b'\n_START_ARTICLE_\nDerek Parfit\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nDerek Parfits foreldre, Norman og Jessie Parfit (f\xc3\xb8dt Browne), var begge medisinere som fra 1935 virket i Kina som l\xc3\xa6rere i preventiv medisin ved forskjellige misjonsskoler. I 1943, \xc3\xa5ret etter Dereks f\xc3\xb8dsel, vendte de tilbake til England.\n_START_SECTION_\nStudier\n_START_PARAGRAPH_\nDerek Parfit studerte ved Eton College, og skrev under skole\xc3\xa5rene en rekke dikt som ble offentliggjort i collegets tidsskrift. Han studerte s\xc3\xa5 nyere historie fra 1961 p\xc3\xa5 Balliol College ved University of Oxford med B.A.-avslutning i 1964. Fra 1965 til 1966 studerte Parfit som \xc2\xabHarkness Fellow\xc2\xbb ved Columbia University og filosofi ved Harvard University. Tilbake ved Oxford ble han \xc2\xabfellow\xc2\xbb ved All Souls College p\xc3\xa5 grunnlag av en pris han hadde vunnet.\n_START_SECTION_\nFilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nHav virket ved All Souls College frem til sin pensjon i 2010._NEWLINE_Parfits hovedverk, Reasons and Persons, er en bok i fire deler der hver del bygger p\xc3\xa5 den foreg\xc3\xa5ende. Han anser at ikke-religi\xc3\xb8s etikk er et uutviklet og fruktbart studieemne. M\xc3\xa5let med hans bok var \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke hva vi har skjellig grunn til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re og disse grunners natur. Han fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5, uten eksterne antakelser om moralens natur (som R.M. Hare) eller med henvisning til intuisjoner (som Henry Sidgwick), \xc3\xa5 utrede hvor sterke forskjellige teorier er. Han unders\xc3\xb8ker i hovedsak de tre teorier som if\xc3\xb8lge ham er de sterkeste eller mest betydningsfulle, nemlig selvintresseteorien (S), konsekvensalismen (C) og common sense-moralen (M)._NEWLINE_Parfit mener at sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om personlig identitet egentlig er ganske uviktig for oss. Det som spiller rolle er hvilke interesser som finnes, ikke hvem som har dem.'