b'\n_START_ARTICLE_\nPhilippe de Monte\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nPhilippe de Monte fikk sin tidlige musikalske utdanning som korgutt i hjembyens St. Romboutskathedraal. P\xc3\xa5 Montes tid var det en utstrakt kontakt mellom fransk-flamske og italienske musikere, og i 1540 finner vi ham som praeceptor musicae (musikkl\xc3\xa6rer) hos den napolitanske adelsfamilien Pinelli. Rundt 1550 sang han i kapellet ved katedralen i Cambrai og i 1554\xe2\x80\x931555 i koret til prins Filip \xe2\x80\x93 dengang gift med dronning Maria I av England. Monte vantrivdes i koret, som bortsett fra ham selv bare besto av spanjoler. I 1560 var han tilbake i Napoli, men det er uvisst hva han gjorde der, for livet hans er ikke n\xc3\xb8yaktig dokumentert f\xc3\xb8r han sommeren 1568 ble ansatt som hoffkapellmester ved det habsburgske hoffet. Her tjente han som maestro di cappella, f\xc3\xb8rst under Keiser Maximilian II i Wien og etter keiserens d\xc3\xb8d i 1576 og resten av sitt liv under Rudolf II i Praha.\n_START_SECTION_\nMusikk\n_START_PARAGRAPH_\nTyngdepunktet for Montes skaperverk er de langt over 1200 madrigalene han gav ut fordelt over 36 b\xc3\xb8ker p\xc3\xa5 velrenommerte venetianske forlag. I tillegg skrev han 50 chansons til tekster av Pierre de Ronsard, 40 messer og ikke minst dr\xc3\xb8yt 300 motetter._NEWLINE_Montes madrigaler blir omtalt som \xc2\xabde f\xc3\xb8rste og mest modne femstemmige komposisjoner\xc2\xbb. Den tidlige madrigalstilen hans var sv\xc3\xa6rt progressiv, med hyppig bruk av tekstmalende kromatikk, selv om han ikke var like eksperimentell som Marenzio og Lasso i s\xc3\xa5 henseende. Til forskjell fra Monteverdi, som gikk fra en konservativ til en mer eksperimentell stil, ble Monte med tiden mindre eksperimenterende og utviklet en enklere stil med korte motiver og hyppig bruk av homofoni. I kirkemusikken (messer, motetter) var Monte mer konservativ.\n_START_SECTION_\nVirkning og etterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nMed Philippe de Monte, Giovanni Pierluigi da Palestrina, Andrea og Giovanni Gabrieli n\xc3\xa5dde madrigalen sitt klassiske h\xc3\xb8ydepunkt. De modernistiske bestrebelsene og tendensene p\xc3\xa5 1500-tallet ble tatt opp i madrigalformen i en slik grad at det til en viss grad kan sammenlignes med den rollen operaen spilte hundre\xc3\xa5ret etter._NEWLINE_Monte var anerkjent over hele Europa, og musikken hans ble utgitt, gjenutgitt og sirkulerte over store omr\xc3\xa5der. Hans mange studenter f\xc3\xb8rte kunnskapene og erfaringene videre til generasjonen som utviklet den tidlige barokkstilen._NEWLINE_I kilder fra Montes samtid beskrives han som en stillferdig, mild og beskjeden mann._NEWLINE_Philippe de Montes madrigaler framf\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 i dag.'