b"\n_START_ARTICLE_\nMax Manus (film)\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha kjempet mot kommunistene i Finland kommer Max hjem til et Norge okkupert av tyskerne. Han stiller seg til disposisjon for motstandsbevegelsen, og etter en arrestasjon og p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende spektakul\xc3\xa6r flukt kommer han seg til England._NEWLINE_I London blir han rekruttert til NORIC 1 (Kompani Linge) og gjennomg\xc3\xa5r kompaniets oppl\xc3\xa6ringsprogram i Storbritannia. Sammen med vennen Gregers Gram sendes han tilbake til Oslo med oppdrag \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge tyske forsyningsskip. Han lykkes til overm\xc3\xa5l takket v\xc3\xa6re en blanding av mot, dumdristighet og dyktighet \xe2\x80\x93 og blir snart en mann Gestapoleder Sigfried Fehmer anstrenger seg hardt for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tak i. Men Max Manus kommer unna. Han deltok ogs\xc3\xa5 i den meget kjente sprengningen av arbeidstjenestens arkiver sammen med Gunnar S\xc3\xb8nsteby og Gregers Gram i den s\xc3\xa5kalte Oslogjengen._NEWLINE_Stockholm blir et m\xc3\xb8tepunkt for nordmenn i den allierte milit\xc3\xa6rtjeneste. Gregers introduserer Max for Tikken. Hun arbeider som norsk kontakt for det engelske konsulatet, og etter hvert utvikler de et n\xc3\xa6rt vennskap som blir viktig for dem begge. Krigen blir stadig mer brutal. Max mister flere av sine beste venner i kampen mot tyskerne og han begynner \xc3\xa5 klandre seg selv for at han er den som overlever. I m\xc3\xb8te med den tyske gestaposjefen Fehmer opplever Max Manus at de alle er ofre for krigens meningsl\xc3\xb8shet.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen mottok st\xc3\xb8tte fra Norsk filmfond 3. desember 2007, og opptakene begynte i februar 2008. Med et budsjett p\xc3\xa5 over 50 millioner NOK var det en enorm filmproduksjon etter norske standarder. Omkring 1800 statister var involvert, og opptil 2000 personer var engasjert p\xc3\xa5 filmsettet. For \xc3\xa5 skape et realistisk inntrykk ble deler av Oslo transformert til et tidlig 1940-talls utseende - en prosess som inkluderte heisingen av Nazi-Tysklands flagg fra Stortingets tak for f\xc3\xb8rste gang p\xc3\xa5 over 60 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nManus\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Nordseth-Tiller har skrevet filmmanuset, som er basert p\xc3\xa5 to av Max Manus' egne b\xc3\xb8ker. Han har siden han var liten v\xc3\xa6rt interessert i krigen og den norske motstandskampen. Da han leste Max Manus\xe2\x80\x99 bok Det vil helst g\xc3\xa5 godt, som ble skrevet rett etter krigen, ble han sv\xc3\xa6rt fascinert av den norske sabot\xc3\xb8ren og \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 lage en film om ham. Manuset vant pitche-konkurransen i 2007 p\xc3\xa5 filmfestivalen Kosmorama i Trondheim. Han har en tre-\xc3\xa5rig utdannelse innen filmregi og manus fra San Francisco. Max Manus er hans f\xc3\xb8rste spillefilmmanus. Forfatteren Roy Jacobsen har deltatt i manusarbeidet som konsulent. Nordseth-Tiller har ogs\xc3\xa5 jobbet som medprodusent p\xc3\xa5 filmen, og har samarbeidet tett sammen med regiss\xc3\xb8rene. Som medprodusent fikk han anledning til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 produksjonen til siste slutt, og kunne derfor ogs\xc3\xa5 endre p\xc3\xa5 dialogene i manuset underveis etter behov.\n_START_SECTION_\nRegi\n_START_PARAGRAPH_\nMax Manus er regissert av duoen Joachim R\xc3\xb8nning og Espen Sandberg. De har samarbeidet tett i mange \xc3\xa5r som et regiss\xc3\xb8rteam med navnet Roenberg. R\xc3\xb8nning og Sandberg gikk sammen p\xc3\xa5 filmskolen i Stockholm fra 1992 til 1994. I 2006 debuterte de som spillefilmregiss\xc3\xb8rer med westernkomedien Bandidas med Penelope Cruz og Salma Hayek i hovedrollene. Max Manus er deres f\xc3\xb8rste helnorske prosjekt som regiss\xc3\xb8rer.\n_START_SECTION_\nMottakelse\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rpremieren den 17. desember var en stor begivenhet, med deltakelse av b\xc3\xa5de Kong Harald V og den 90-\xc3\xa5rige Gunnar S\xc3\xb8nsteby, som var en av motstandskjemperne portrettert i filmen. B\xc3\xa5de S\xc3\xb8nsteby, det eneste gjenlevende medlem av Manus' gruppe, og Max Manus' enke, Tikken Manus roste filmen for dens autentisitet. Blant de andre gjestene var forsvarsminister Anne-Grete Str\xc3\xb8m-Erichsen og kulturminister Trond Giske._NEWLINE_Per Haddal, filmanmelderen i Aftenposten, gav filmen en firer p\xc3\xa5 terningen. Han roste Hennies innsats som Manus, i tillegg til regien og den h\xc3\xb8ye kvaliteten p\xc3\xa5 produksjonen. Samtidig f\xc3\xb8lte han at filmens format var altfor tradisjonelt og manglet originalitet. NRKs Einar Guldvog Staalesen filmen gav filmen en femmer. Han poengterte et par realistiske brister, men generelt syntes han filmen var god og sannferdig. Eirik Alver fra Dagbladet gav ogs\xc3\xa5 filmen terningkast fem og roste filmens tekniske kvaliteter samt Hennies skuespillerferdigheter. Likevel f\xc3\xb8lte Alver at filmen hadde et tradisjonelt uttrykk, og liknet for mye p\xc3\xa5 en Hollywood-produksjon._NEWLINE_VGs hovedfilmkritiker Jon Sel\xc3\xa5s gav ogs\xc3\xa5 filmen terningkast fem og kalte filmen et gripende portrett som er \xc2\xaben p\xc3\xa5minnelse til nye generasjoner om hva det faktisk har kostet \xc3\xa5 skape det Norge vi lever i i dag\xc2\xbb. Mode Steinkjer fra Dagsavisen fulgte opp denne kritikken med \xc3\xa5 rose Aksel Hennies portrett av \xc2\xabeventyreren\xc2\xbb Max Manus. TV 2s anmelder Geir Jardar Olsen kalte filmen \xc2\xabtidenes beste norske film\xc2\xbb, og gav den terningkast seks. Han roste filmen spesielt for sin troverdige og varme portrettering av forholdet mellom Manus og hans medsammensvorne sabot\xc3\xb8rer, i tillegg til romansen med sin fremtidige kone Tikken._NEWLINE_Etter fire uker p\xc3\xa5 kino var filmen sett av 734\xc2\xa0912 personer p\xc3\xa5 norske kinoer, og den slo med det Kristin Lavransdatter, som var den av de nyere norske filmene som var sett av flest. Den mest sette norske filmen er Fl\xc3\xa5klypa Grand Prix. Siden premieren har filmen blitt sett av 938\xc2\xa0339 personer p\xc3\xa5 norske kinoer.\n_START_SECTION_\nKritikk\n_START_PARAGRAPH_\nI forkant av premieren stilte forfatteren Erling Fossen seg kritisk til glorifisering av motstandskampen, som han skrev hadde \xc2\xabf\xc3\xa5tt altfor store proporsjoner\xc2\xbb. Fossen mente at den norske motstandsbevegelsen hadde spilt en helt ubetydelig rolle, og at krigen ikke ble vunnet av folk p\xc3\xa5 sykkel i Oslo. Arnfinn Moland beskyldte Fossen for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ignorant og p\xc3\xa5sto at hans argumenter var overdrevne. Ogs\xc3\xa5 Gunnar S\xc3\xb8nsteby, som i 2008 var den siste gjenlevende av hovedkarakterene i filmen, kom med tilsvar til Fossens kronikk hvor han kalte det for \xc2\xabnedvurdering og sjikane\xc2\xbb av motstandsmennene under krigen, og sammenlignet Fossen med nazister. Fossen fikk derimot st\xc3\xb8tte fra historikere som Tore Pryser og Harald Berntsen, som mener \xc2\xaboffisiell\xc2\xbb norsk krigshistorie er unyansert, ensidig nasjonal og bevisst til\xc2\xadsl\xc3\xb8rende, og at hjemmefrontsledelsen i Oslo har glorifisert seg selv, mer eller mindre._NEWLINE_Filmen om Max Manus har f\xc3\xa5tt kritikk for faktafeil. Krigshistorikeren Lars Borgersrud hevder at Manus aldri var i kamp i vinterkrigen, slik det fremstilles i filmens \xc3\xa5pningsscene. Krigshistorikere kjenner ikke til at noen nordmenn var i kamp i vinterkrigen, hevder Borgersrud. Han betegner deler av filmen som \xc2\xabren fiksjon\xc2\xbb._NEWLINE_B\xc3\xa5de Max Manus' kone, Tikken, og Gunnar S\xc3\xb8nsteby var derimot uenige i kritikken. Begge sa at han selv fortalte om kampene i Finland, som plaget ham senere i livet. _NEWLINE_Manus skriver om innsats i Finland i Det vil helst g\xc3\xa5 godt (Oslo, 1946) og nevner bl.a. et russisk angrep et par dager f\xc3\xb8r fredslutningen som kostet russerne rundt hundre mann. Leif Larsen som var i samme avdeling omtaler det samme angrepet da russerne stormet fram, at avdelingen skj\xc3\xb8t tilbake og de store russiske tap (Frithjof S\xc3\xa6len, Sjetlands-Larsen Oslo, 1947)._NEWLINE_Historikerens uttalelser ble ogs\xc3\xa5 avvist blankt av manusforfatter Thomas Nordseth-Tiller. Han leste h\xc3\xb8yt fra dagb\xc3\xb8kene til motstandsmannen Kolbein Lauring som var sammen med Manus i vinterkrigen: \xc2\xab8. mars: Mange ble s\xc3\xa5ret, og en fallen, den falne var nordmann og het Christensen. Nordmannen fikk en kule gjennom hjertet og s\xc3\xa5 d\xc3\xb8de han momentant\xc2\xbb, st\xc3\xa5r det i Laurings dagbok. \xc2\xabDet h\xc3\xb8res ut som strid for meg!\xc2\xbb sa Nordseth-Tiller til VG Nett. \xe2\x80\x93 \xc2\xabJeg har stor respekt for Borgersrud som historiker og har lest b\xc3\xb8kene hans. Men det han kommer med her er helt usaklig. Det st\xc3\xa5r om trefninger i Laurings dagb\xc3\xb8ker og det er helt uforst\xc3\xa5elig for meg at Borgersrud ikke kjenner til dette.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nPiratkopiering\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5 dager etter premi\xc3\xa8ren, var en piratkopi av filmen tilgjengelig via det lukkede norske fildelingsnettverket NorBits og svenske Piratebay. Piratkopien var laget ved at noen filmet med kamera i kinosalen. Filmselskapet mistenkte at en kinoansatt kunne v\xc3\xa6re involvert."