b'\n_START_ARTICLE_\nDirekte demokrati\n_START_PARAGRAPH_\nDirekte demokrati er en demokratisk styreform der folket direkte har rett til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 fatte beslutninger, uten \xc3\xa5 arbeide innenfor rammene av et representativt styresett. Avhengig av hvordan systemet er organisert, kan folket v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 endre og vedta nye lover, stille mistillitsvotum og gi dom i rettssaker. Et slikt system baserer seg i st\xc3\xb8rre grad p\xc3\xa5 at velgerne selv er med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 avgi stemme i hver enkelt sak. Et system som baserer seg b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 direkte og representativt demokrati kalles et blandingsdemokrati, og er den vanligste formen hvor direktedemokratisk aktivitet forekommer.\n_START_SECTION_\nOversikt\n_START_PARAGRAPH_\nI blandingsdemokratier der makten er delt mellom folket og representative organer, er det som oftest de valgte myndigheter som vedtar lover og beslutninger, mens folket langt sjeldnere er direkte involvert. I disse demokratiene finnes det flere m\xc3\xa5ter et forslag kan ende opp som folkeavstemning, som er den vanligste m\xc3\xa5ten en avgj\xc3\xb8relse blir tatt av folket p\xc3\xa5. Det er n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 understreke at bruken av ordet \xc2\xabfolkeavstemning\xc2\xbb her ikke betyr valg til representative forsamlinger,som f.eks. parlamenter og kommunestyrer.\n_START_SECTION_\nFolkeavstemninger utl\xc3\xb8st av myndigheter\n_START_PARAGRAPH_\nI mange land har myndighetene mulighet til \xc3\xa5 legge saker ut til folkeavstemning, s\xc3\xa5kalte ad hoc-folkeavstemninger. Man skiller her mellom r\xc3\xa5dgivende og bindende folkeavstemning. I bindende folkeavstemninger er det resultatet av folkeavstemningen gyldig som vedtak, mens det i r\xc3\xa5dgivende folkeavstemninger er mulighet for myndighetene \xc3\xa5 overstyre resultatet av avstemningen. _NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 obligatoriske folkeavstemninger. Dette er saker som g\xc3\xa5r direkte til folkeavstemning, uten \xc3\xa5 bli behandlet av representative myndigheter. Der hvor disse folkeavstemningene gjennomf\xc3\xb8res er det ofte saker som involverer grunnlovsendringer, h\xc3\xb8y pengebruk eller tilslutning til internasjonale organisasjoner eller avtaler som blir automatisk lagt ut til avstemning.\n_START_SECTION_\nInnbyggerinitiativer\n_START_PARAGRAPH_\nFolkeavstemninger kan ogs\xc3\xa5 utl\xc3\xb8ses av folket. I motsetning til avstemninger lagt ut av myndighetene, har velgerne her mulighet til \xc3\xa5 bestemme hvilke saker som skal stemmes over. Dette gj\xc3\xb8res gjennom s\xc3\xa5kalte innbyggerinitiativer (ogs\xc3\xa5 kalt folkeinitiativer). For \xc3\xa5 utl\xc3\xb8se en folkeavstemning om en sak, m\xc3\xa5 det som regel bli levert inn et minimum antall underskrifter fra personer med stemmerett. Dette er for \xc3\xa5 hindre at alt for mange saker blir lagt ut til avstemning, noe som kan tenkes \xc3\xa5 trette velgerne. _NEWLINE_Man skiller mellom direkte og indirekte folkeinitiativer. I direkte folkeinitiativer har velgerne forslagsrett, dvs. at velgerne kan komme med helt nye forslag som skal stemmes over i en folkeavstemning. I indirekte folkeinitiativer kan velgerne kreve folkeavstemning om et vedtak gjort av myndighetene.\n_START_SECTION_\nDagsordeninitiativer\n_START_PARAGRAPH_\nDagsordeninitiativer er initiativer som ikke utl\xc3\xb8ser folkeavstemning, men legger fram forslag til behandling i representative organer.\n_START_SECTION_\nAllm\xc3\xb8ter\n_START_PARAGRAPH_\nVedtak kan ogs\xc3\xa5 fattes p\xc3\xa5 allm\xc3\xb8ter. Allm\xc3\xb8ter er m\xc3\xb8ter der alle har rett til \xc3\xa5 komme \xc3\xa5 si sin mening og stemme p\xc3\xa5 vedtak. I st\xc3\xb8rre politiske enheter er allm\xc3\xb8ter vanskelige \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re i praksis, ettersom det krever store forsamlingslokaler, og det vil ta lang tid hvis alle skal si sin mening om saken. I Sveits blir allm\xc3\xb8ter (landsgemeinde) praktisert i to kantoner og i omkring fire femdeler av alle kommunene. I mange kommuner er allm\xc3\xb8tet det \xc3\xb8verste beslutningsorgan, og har rett til \xc3\xa5 ta alle beslutninger innenfor kommunens beslutningsomr\xc3\xa5de. Allm\xc3\xb8tene kommer sammen mellom to til seks ganger \xc3\xa5rlig.\n_START_SECTION_\nDirektedemokratisk representasjon\n_START_PARAGRAPH_\nEn form for direkte demokratisk deltagelse innenfor rammene av et representativt system, er gjennom direktedemokratisk representasjon. Et parti eller liste stiller til valg uten noen politisk plattform, men vil bruke sin stemme i forsamlingen etter velgernes \xc3\xb8nske. Avstemninger blir avholdt p\xc3\xa5 Internett, og representantene i forsamlingen stemmer etter dette resultatet. I Vallentuna kommune i Sverige har partiet Demoex (Demokratiexperimentet) hatt en representant i kommunestyret siden 2003. I Norge pr\xc3\xb8vde partiet Direktedemokratene seg p\xc3\xa5 det samme i tre kommuner ved kommunevalget i 2003, uten \xc3\xa5 bli valgt inn i noen av kommunestyrene.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nDet har historisk sett v\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 rene eksempler p\xc3\xa5 direkte demokrati. Representativt demokrati har siden opplysningstiden v\xc3\xa6rt normen for moderne demokratier. Noen land har likevel hyppig tatt i bruk folkeavstemninger for \xc3\xa5 fatte politiske beslutninger. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 lokalplan i Sveits og enkelte delstater i USA er det vanlig med flere folkeavstemninger i \xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nIdeologi\n_START_PARAGRAPH_\nDirekte demokrati er ikke n\xc3\xb8dvendigvis tilknyttet en bestemt politisk ideologi. Likevel finnes det ideologier som i ulik grad st\xc3\xb8tter og g\xc3\xa5r inn for st\xc3\xb8rre bruk av direkte medbestemmelse.\n_START_SECTION_\nAnarkisme\n_START_PARAGRAPH_\nDirekte demokrati st\xc3\xa5r sentralt i anarkismen. Et representativt system blir sett p\xc3\xa5 som autorit\xc3\xa6rt, og innskrenker individets rett til medbestemmelse. I et direktedemokratisk system st\xc3\xa5r alle likt til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med i de formelle beslutningsprosessene. Anarkister legger vekt p\xc3\xa5 at motstandere av en bestemmelse kan velge \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge disse bestemmelsene, ikke fordi man st\xc3\xa5r forpliktet ovenfor en h\xc3\xb8yere autoritet, men for sine medborgere. Man kan eventuelt nekte \xc3\xa5 godta avstemningen, og dermed fortsette debatten. I en anarkistisk modell kan en sak bli tatt opp til vurdering igjen, s\xc3\xa5 ofte det er et behov for det. En siste mulighet er \xc3\xa5 forlate fellesskapet man er del av. _NEWLINE_Noen anarkister er ogs\xc3\xa5 tilhengere av \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 konsensus, selv om det i st\xc3\xb8rre forsamlinger kan v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5. P\xc3\xa5 grunn av denne vanskeligheten er konsensusmodellen kritisert av blant annet Murray Bookchin som mener at den opposisjonelle minoriteten kan st\xc3\xa5 i fare for \xc3\xa5 trekke seg fra avstemning for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge konsensusen. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten blir minoriteten tvunget til \xc3\xa5 bli apolitisk, noe som er verre enn \xc3\xa5 f\xc3\xb8ye seg etter flertallet. (McKay et.al. 2008)\n_START_SECTION_\nLokalt\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge har finnes det en del lovbestemmelser om velgernes muligheter for direkte innflytelse p\xc3\xa5 lokalplan. Kommuneloven legger opp til at fylkene og kommunene skal styres etter representative prinsipper, og legger ingen f\xc3\xb8ringer for bruk av folkeavstemninger eller innbyggerinitiativ. Flere kommuner har likevel egne bestemmelser for innbyggerinitiativer og folkeavstemninger. Mellom 1970 og 2000 er det avholdt over 500 folkeavstemninger p\xc3\xa5 lokalplan. De fleste har v\xc3\xa6rt om m\xc3\xa5lform i skolen, alkoholbestemmelser eller kommunesammensl\xc3\xa5inger. _NEWLINE_Kommunelovens Kapittel 6A \xc3\xa5pner for dagsordeninitiativer (i lovteksten kalt innbyggerinitiativer), der innbyggerne har forslagsrett til kommune og fylkeskommune. Det kreves at minst 2% av innbyggerne skriver under, eller minst 300 p\xc3\xa5 kommunalt plan, eller 500 p\xc3\xa5 fylkeskommunalt plan. Initiativer som klarer \xc3\xa5 samle det n\xc3\xb8dvendige antall underskrifter blir ikke lagt ut til folkeavstemning, men behandles av kommunestyret eller fylkestinget. Det er ikke noe tilsvarende bestemmelser p\xc3\xa5 nasjonalt plan hverken til Stortinget eller Sametinget. _NEWLINE_Obligatorisk r\xc3\xa5dgivende folkeavstemning er n\xc3\xb8dvendig etter oppl\xc3\xa6ringsloven hvis en kommune eller skolekrets skal skifte hovedm\xc3\xa5l i undervisningen i grunnskolen. Folkeavstemningen kan bli utl\xc3\xb8st av et flertall av kommunestyret eller en fjerdedel av innbyggerne i kommunen/skolekretsen krever det._NEWLINE_Alkoholloven av 1927 ga mulighet for juridisk bindende folkeavstemninger om opprettelse av Vinmonopolutsalg og innvilgelse av skjenkebevilgninger. Reglene for avstemning ble endret flere ganger. Etter siste endring var reglene kunne 5% av velgerne utl\xc3\xb8se folkeavstemning, i tillegg til at en mindretall i kommunestyre kunne kreve folkeavstemning. I alkoholloven av 1894 var det obligatorisk folkeavstemning om opprettelse av samlag for salg av brennevin. I disse folkeavstemningene hadde b\xc3\xa5de kvinner og menn over 25 \xc3\xa5r stemmerett.(Knag 1991) Da alkoholloven ble revidert i 1989 forsvant alle bestemmelser om folkeavstemninger._NEWLINE_Norges Fredsfond, stiftet i 2012, tar i bruk direkte demokrati i prosessen med tildeling av midler til fredsprosjekter.\n_START_SECTION_\nNasjonalt\n_START_PARAGRAPH_\nStortinget har mulighet til \xc3\xa5 legge ut saker til r\xc3\xa5dgivende folkeavstemninger. Folkeavstemninger er ikke regulert i grunnloven, men det er gitt s\xc3\xa6rlover for hver enkelt av folkeavstemningene. Dette har skjedd seks ganger. Det er heller ingen bestemmelser om obligatoriske folkeavstemninger. Det er likevel blitt en sedvane at norsk medlemskap i EU skal avgj\xc3\xb8res i en r\xc3\xa5dgivende folkeavstemning. _NEWLINE_I Norge har det v\xc3\xa6rt avholdt seks folkeavstemninger p\xc3\xa5 nasjonalt plan, og over 500 p\xc3\xa5 lokalplan.\n_START_SECTION_\nPolitiske partier\n_START_PARAGRAPH_\nFremskrittspartiet skriver i sitt prinsipprogram: \xc2\xabFremskrittspartiet ser svakheter ved v\xc3\xa5rt demokrati. Det b\xc3\xb8r derfor innf\xc3\xb8res et system der velgerne, gjennom folkeavstemninger, f\xc3\xa5r direkte avgj\xc3\xb8rende beslutningsrett.\xc2\xbb._NEWLINE_R\xc3\xb8dt skriver i sitt prinsipprogram at \xc2\xabfolkestyret m\xc3\xa5 dels v\xc3\xa6re representativt og dels direkte\xc2\xbb og \xc2\xabei sentral oppgave under sosialismen vil v\xc3\xa6re \xc3\xa5 utvikle nye former for deltaking og styring som gj\xc3\xb8r det mulig for folk \xc3\xa5 v\xc3\xa6re direkte involvert i avgj\xc3\xb8relsene\xc2\xbb. I arbeidsprogrammet st\xc3\xa5r det at partiet vil gi innbyggere \xc2\xabmer direkte innflytelse p\xc3\xa5 saksbehandlingsprosesser fram mot lokalpolitiske vedtak\xc2\xbb._NEWLINE_Sosialistisk Venstreparti skriver i sitt arbeidsprogram for stortingsperioden 09-13 at de \xc3\xb8nsker mer bruk av folkeavstemninger i kommunene, innf\xc3\xb8re innbyggerinitiativ p\xc3\xa5 nasjonalt niv\xc3\xa5, og mulighet for folket til \xc3\xa5 kreve nyvalg av valgte representative organer._NEWLINE_Senterpartiet skriver i sitt prinsipp- og handlingsprogram for 2009-2013 ingenting om direkte demokrati eller innbyggerinitiativer, men at \xc2\xaballe beslutninger som krever politisk skj\xc3\xb8nn skal avgj\xc3\xb8res av folkevalgte\xc2\xbb. Dette er ikke n\xc3\xb8dvendigvis en avvisning av direktedemokratiske elementer i politikken. Utsagnet kan tolkes i lys av et annet utsagn: \xc2\xabAvgj\xc3\xb8relser skal tas av innbyggerne gjennom deres valgte representanter og ikke overlates til byr\xc3\xa5krater eller markedskrefter\xc2\xbb. I tillegg m\xc3\xa5 det sees i lys av \xc2\xabLokalpolitisk manifest for Senterpartiet\xc2\xbb fra 1999 der det st\xc3\xa5r at partiet vil gi velgerne mulighet til \xc3\xa5 kreve r\xc3\xa5dgivende folkeavstemning. (Lynne 2004)_NEWLINE_Venstre har i sitt Stortingsvalgprogram 2009-2013 ikke noen punkter om direkte demokrati. P\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet i 2003 ble det vedtatt at partiet \xc3\xb8nsket at 5% av velgerne i en kommune kunne kreve lokale folkeavstemninger. (Lynne 2004) Under behandlingen av St.meld. nr. 33 (2007\xe2\x80\x932008) fremmet Venstre ett forslag om \xc3\xa5 senke den n\xc3\xb8dvendige prosentandelen underskrifter for dagsordeninitiativene fra 2% til 1%._NEWLINE_H\xc3\xb8yre og Arbeiderpartiet sier ingen ting om direkte demokrati i deres programmer._NEWLINE_Piratpartiet \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 utvikle et breddedemokratisk system som i utstrakt grad tar i bruk internett til \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re flere folkeavsteminger og mer direkte demokrati. Partiets interne beslutningssystem, LiquidFeedback, er et eksempel p\xc3\xa5 hvordan dette kan gj\xc3\xb8res.'