b'\n_START_ARTICLE_\nGortyns lovkodeks\n_START_PARAGRAPH_\nGortyns lovkodeks var en lovbok som var en ordning av rettsregler i oldtidens greske bystaten Gortyn p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av Kreta._NEWLINE_Den eneste kilden til loven er en fragmentert plogskrift (Bustrofedon) p\xc3\xa5 en buet murvegg som kan ha v\xc3\xa6rt en del av agora (forsamlingssted). Bygningen var p\xc3\xa5 rundt 30 meter i diameter. De tolv spaltene med tekst av de som er bevart var rundt ni meter lange, en og en halv meter i h\xc3\xb8yden og noen inneholdt rundt 600 linjer med tekst. I tillegg har ytterligere fragmenterte tekststykker overlevd, de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabandretekstene\xc2\xbb. Dette er den lengste bevart antikke greske inskripsjonen, bortsett fra Diogenes av Oinoanda. Studier av skriften peker mot at det er en enkelt skulpt\xc3\xb8r som har gjort arbeidet. Inskripsjonen er datert til f\xc3\xb8rste halvdel av 400-tallet f.Kr._NEWLINE_Gortyn var i henhold til gresk mytologi det sted hvor Zevs hadde en av sine kj\xc3\xa6rlighetshistorier. Her forvandlet han seg til en okse for \xc3\xa5 forf\xc3\xb8re f\xc3\xb8nikiske kvinnen Europa. Hun f\xc3\xb8dte sin s\xc3\xb8nn her, men stedet skal v\xc3\xa6re oppkalt etter s\xc3\xb8nnen til en konge p\xc3\xa5 Kreta, Rhadamantys, som var bror til den langt mer kjente Minos.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste fragmentet av loven ble oppdaget p\xc3\xa5 1850-tallet. Den italienske arkeologen Federico Halbherr fant ytterligere fire spalte med tekst mens han gravde ut et sted i n\xc3\xa6rheten av en lokal m\xc3\xb8lle i 1884. Etter som dette \xc3\xa5penbart var en del av en st\xc3\xb8rre tekst oppn\xc3\xa5dde Halbherr, Ernst Fabricius og en arkeologisk gruppe tillatelse til unders\xc3\xb8ke resten av stedet. De avdekket ytterligere 8 teksts\xc3\xb8yler av steiner som hadde blitt benyttet som en del av fundamentet til et romersk odeon p\xc3\xa5 100-tallet f.Kr. Muren som i sin tid stilte ut loven har i dag blitt delvis rekonstruert._NEWLINE_\xc2\xabDen store loven\xc2\xbb, som loven ogs\xc3\xa5 blir kalt, ble skrevet i en dorisk dialekt og er en av en rekke juridiske inskripsjoner som er funnet spredt over hele Kreta, skj\xc3\xb8nt merkelig sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 ikke-juridiske tekster fra samme omr\xc3\xa5de har blitt bevart. Dorisk spr\xc3\xa5k var gjennomg\xc3\xa5ende i byene p\xc3\xa5 Kreta som Knossos, Lyttos, Axos og ulike andre steder p\xc3\xa5 sentrale Kreta. Loven st\xc3\xa5r innenfor en tradisjon p\xc3\xa5 Kreta som i sin helhet representerer den eneste betydelig tekstkorpus av gresk lov fra antikken som er funnet utenfor Athen. Hele tekstenkorpusen av lovarbeid p\xc3\xa5 Kreta kan bli inndelt i tre brede kategorier: den tidligste (I. Cret. IV 1-40., ca. 600 f.Kr. til ca. 525 f.Kr.) var innhogget i trappene og veggene av tempelet til Apollon Pythios, den neste sekvensen innbefatter Gortyns lovkodeks p\xc3\xa5 murene i eller i n\xc3\xa6rheten av agora mellom ca 525 og 400 f.Kr. (I. Cret. IV 41-140), fulgt av lovene (I. Cret. IV 141-159) som inneholder joniske bokstaver og er s\xc3\xa5ledes datert til 300-tallet f.Kr._NEWLINE_Selv om alle tekstene er fragmentariske vitner de om kontinuerlig forbedringer og tillegg til loven, har det v\xc3\xa6rt mulig \xc3\xa5 spore utviklingen av loven fra arkaiske proskripsjoner (forbud) og framover, s\xc3\xa6rlig sviktende rettigheter for kvinner og \xc3\xb8kende rettigheter for slaver, og har ogs\xc3\xa5 gitt en del innsyn en del aspekter av offentlig lov.\n_START_SECTION_\nLovens innhold\n_START_PARAGRAPH_\nLoven omhandlet slike emner som omstridt eierskap til slaver, voldtekt og utroskap, en hustrus rettigheter ved skilsmisse eller en enkes rettigheter, myndigheten til barn f\xc3\xb8dt etter skilsmisse, arv, salg og pantsettelse av eiendom, l\xc3\xb8sepenger, barn av blandete ekteskap (fra slave, frie og utlendinger), og adopsjon._NEWLINE_Lovteksten gj\xc3\xb8r juridiske skiller mellom ulike sosiale klasser. Frie, livegne, slaver, og utlendinger er sosiale statuser som er anerkjent innenfor lovteksten._NEWLINE_Loven gjorde det mulig for \xc3\xa5 beskytte enkeltindivider f\xc3\xb8r en rettssak. Personer som anla sak ble forhindret fra \xc3\xa5 ta eiendom eller fengsle den anklagede f\xc3\xb8r rettssaken. Brudd ble straffet med b\xc3\xb8ter som var avhengig av den sosiale statusen til enkelte._NEWLINE_Voldtekt ble straffet med b\xc3\xb8ter. Boten ble hovedsakelig bestemt av ulikheten i den sosiale status mellom offeret og den anklagede. En fri mann d\xc3\xb8mt for voldtekt av en livegne eller slave ville f\xc3\xa5 den minste boten; en slave d\xc3\xb8mt for \xc3\xa5 voldta en fri mann eller kvinne ville f\xc3\xa5 den h\xc3\xb8yeste straffen._NEWLINE_Utroskap eller ekteskapsbrudd ble straffet tilsvarende som voldtekt i loven, men tok ogs\xc3\xa5 forbehold for lokaliseringen av overtredelsen. Loven dikterte h\xc3\xb8yere b\xc3\xb8ter for utroskap beg\xc3\xa5tt innenfor husholdningen til kvinnens far, ektemann eller bror i motsetning til andre steder. Disse b\xc3\xb8tene var m\xc3\xa5lt mot mannen som var involvert i utroskapen, ikke kvinnen. Loven hadde ingen straff for den kvinnelige part._NEWLINE_Loven ga minstem\xc3\xa5l av eiendomsrett til kvinner i tilfeller av skilsmisse. Skilte kvinner hadde rett til enhver eiendom som de brakte til ekteskapet foruten halvparten av den felles inntekten om den kom fra hennes eiendel. Loven s\xc3\xb8rget ogs\xc3\xa5 for en andel av husholdningseiendommen. Loven satte betingelser for at ethvert barn avlet f\xc3\xb8r skilsmissen, men f\xc3\xb8dt etter skilsmissen, kom inn under myndigheten til faren. Om faren ikke aksepterte barnet gikk det da til moren._NEWLINE_Loven ga stor oppmerksomhet til fordelingen og behandlingen av eiendom. Selv om ektemannen h\xc3\xa5ndterte det meste av familiens eiendom, ble hustruens eiendom fortsatt opprettholdt. Om hustruen d\xc3\xb8de, ble ektemannen verge for hennes eiendom og kunne ikke gj\xc3\xb8re hva han ville med denne uten samtykke fra hennes barn. Om hustruen d\xc3\xb8de uten barn ble hennes eiendom arvet av hennes blodslektninger._NEWLINE_Om ektemannen d\xc3\xb8de med barn ble hustruen verge for eiendommen p\xc3\xa5 vegne av barna. Om barna var myndige ved farens d\xc3\xb8d, ble eiendommen delt mellom barn og hvor landeiendommer ble gitt til de av hankj\xc3\xb8nn. Om ektemannen d\xc3\xb8de uten barn, ble hustruen tvunget til \xc3\xa5 gifte seg p\xc3\xa5 nytt._NEWLINE_Adopterte barn mottok alle rettigheter som andre barn og ble betraktet som legitime arvinger i alle tilfeller. Kvinner kunne ikke adoptere barn.'