b'\n_START_ARTICLE_\nApaturinae\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nMiddelsstore til store (vingespenn 40 \xe2\x80\x93 120\xc2\xa0mm) sommerfugler med kraftig kropp og store, men forholdsvis smale vinger. Oversiden har ofte et bl\xc3\xa5lig eller fiolett, metallisk skimmer og er ellers m\xc3\xb8rk brunlig med lyse flekker eller b\xc3\xa5nd. Noen arter etterligner uspiselige monarksommerfugler (Danaini). Den asiatiske slekten Timelaea utmerker seg ved at de er sm\xc3\xa5, og ligner sterkt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 perlemorvinger (slekten Boloria, Argynnini). Hodet er forholdsvis stort, fasett\xc3\xb8ynene store, labialpalpene middels store og fremoverrettede. Sugesnabelen er velutviklet, antennene er kraftige, markert k\xc3\xb8lleformet og minst halvparten s\xc3\xa5 lange som forvingene. Disse er trekantet, oftest med b\xc3\xb8lgete eller svakt flikete ytterkant. Grunnfargen er m\xc3\xb8rk med lyse flekker eller b\xc3\xa5nd, i tillegg har de ofte en mer eller mindre markert metallisk (iridiserende) glans. Bakvingene er farget som forvingene, forholdsvis smale, ofte med en kort \xc2\xabstjert\xc2\xbb ved bakhj\xc3\xb8rnet. Larvene er gr\xc3\xb8nne, tilspisset i begge ender, i hodeenden med to lange, hornaktige utvekster. Hodekapselen er gjerne ikke synlig ovenfra og larven ligner n\xc3\xa6rmest en gr\xc3\xb8nn nakensnegle.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nApaturinae er skogsinsekter, og de voksne sommerfuglene holder seg mest oppe i trekronene. Det kan forklare hvorfor mange av artene er antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sjeldne. Disse sommerfuglene har en karakteristik flukt med noen kjappe vingeslag etterfulgt av at sommerfuglen seiler med utspente vinger et sekund eller to. Hannene er territorielle og forsvarer luftomr\xc3\xa5der og sittepinner der hunnene kan tenkes \xc3\xa5 dukke opp. Disse sommerfuglene sitter ogs\xc3\xa5 mye og soler seg. De bes\xc3\xb8ker sjelden blomster, derimot kan de komme ned til bakken for \xc3\xa5 drikke fra s\xc3\xb8lepytter, r\xc3\xa5tnende frukt, fersk m\xc3\xb8kk eller \xc3\xa5tsler. De kan forholdsvis lett lokkes med slik \xc3\xa5te. De kan ogs\xc3\xa5 sette seg p\xc3\xa5 mennesker for \xc3\xa5 drikke svette._NEWLINE_Larvene lever p\xc3\xa5 forskjellige busker og l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6r. De fleste artene finnes p\xc3\xa5 planter i hampfamilien, for eksempel nesletre (Celtis). Hestinalis lever p\xc3\xa5 arter i neslefamilien, Sephisa p\xc3\xa5 arter i b\xc3\xb8kefamilien og Apatura har tilpasset seg et liv p\xc3\xa5 de salicinholdige artene i vierfamilien (Salix og Populus).\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nDenne gruppen har sin hovedutbredelse i de tropiske delene av Asia, og bare noen f\xc3\xa5 slekter finnes utenfor dette omr\xc3\xa5det. Slekten Apatura har to arter i Europa, Apatura iris og A. ilia.  Slekten Apaturina forekommer i det nordlige Australia. Apaturopsis er den eneste representanten i Afrika, med \xc3\xa9n art p\xc3\xa5 det afrikanske kontinentet og to p\xc3\xa5 Madagaskar. Slekten Asterocampa er den enste som finnes i Nord-Amerika, mens Doxocopa lever i S\xc3\xb8r-Amerika.'