b'\n_START_ARTICLE_\nMester Eckhart\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nEckhart von Hochheim ble f\xc3\xb8dt ca. 1260 i Tambach (syd for Gotha) eller i Hochheim (nord\xc3\xb8st for Gotha), og d\xc3\xb8de antagelig i 1327, enten i K\xc3\xb6ln eller i Avignon. Eckhart ble tidlig dominikanermunk, senere prior, og omkring 1300 l\xc3\xa6rer ved universitetet i Paris. Tittelen Mester skyldes nettopp hans akademiske tittel fra Paris. _NEWLINE_I 1303 ble han utnevnt til dominikansk provincial for Sachsen og generalvikar for B\xc3\xb8hmen. Det var i denne perioden, hvor han reiste mye og holdt mange prekener, at han ble kjent som mystiker. _NEWLINE_I 1326 ble det innlevert en anklage mot ham for kjetteri, og en prosess ble innledet mot ham. 27. mars 1329 utsendte pave Johannes XXII en bulle, hvor 17 av Eckharts l\xc3\xa6resetninger ble ford\xc3\xb8mt som kjetterske. Eckhart var p\xc3\xa5 det tidspunkt allerede d\xc3\xb8d, men bullen er antagelig hoved\xc3\xa5rsak til at Eckharts tanker gikk mer eller mindre i glemmeboken. Men det fantes enkelte kristne mystikere i middelalderen som f\xc3\xb8rte tankene hans videre, som Henrik Suso og Johannes Tauler._NEWLINE_Han ble gjenoppdaget p\xc3\xa5 1800-tallet, og ble sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6r hos tyske romantiske filosofer. I det 20. \xc3\xa5rhundre er interessen for Eckhart fornyet, ikke minst blant zen-buddhistiske mestre som D.T. Suzuki, som anser Eckharts tanker for \xc3\xa5 ligge sv\xc3\xa6rt tett opp til zen-buddhisme.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa6re\n_START_PARAGRAPH_\nEckhart skjelner mellom guddom (Gottheit) og Gud (Gott) \xe2\x80\x93 selv om han noen steder omtaler guddommen som Gud. Guddommen st\xc3\xa5r for den absolutte V\xc3\xa6ren. Den kan ikke beskrives med ord, men er ikke ingenting. Guddommen manifesterer seg som den skapende Gud, som er identisk med Faderen, S\xc3\xb8nnen og Den hellige \xc3\xa5nd, den kristne treenighet. Guddommen skaper ikke treenigheten. Det er Faderen, som av vesen er identisk med guddommen, som skaper seg selv samt S\xc3\xb8nnen og Den hellige \xc3\xa5nd. S\xc3\xb8nnens vesen er identisk med Faderens, bortsett fra at han ikke selv skaper. Den hellige \xc3\xa5nd utg\xc3\xa5r fra Faderen og S\xc3\xb8nnens kj\xc3\xa6rlighet for hverandre. Denne skapelse foreg\xc3\xa5r hele tiden, i et konstant n\xc3\xa5._NEWLINE_Gud skaper ogs\xc3\xa5 verden konstant n\xc3\xa5. If\xc3\xb8lge Eckhart har alle ting del i Guds evige v\xc3\xa6ren. De skapte ting er likevel ogs\xc3\xa5 forskjellige fra hverandre, og de karakteristika, som gj\xc3\xb8r dem forskjellige fra hverandre, er etter Eckharts oppfattelse negative og gir tingene et element av ikke-v\xc3\xa6ren._NEWLINE_Sjelen tar s\xc3\xa6rlig del i Guds vesen, fordi Gud der er til stede i subjektiv form med hukommelse, fornuft og vilje. I den \xc3\xb8vrige skapte verden er Gud kun til stede i objektiv form. Mennesket har alts\xc3\xa5 mulighet for gjennom sin sjel \xc3\xa5 erfare guddommen. Men det skjer som regel ikke, for mennesker retter heller deres fri vilje mot den skapte verden, i stedet for \xc3\xa5 rette den innover mot sjelen. Heller ikke fromme mennesker m\xc3\xb8ter n\xc3\xb8dvendigvis Gud. Mennesker, som pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 n\xc3\xa6rme seg Gud gjennom svermeri, h\xc3\xb8ytidelig andakt eller teologisk spekulasjon finner, sier Eckhart, like s\xc3\xa5 lite Gud som den mann, som steller sin hage. If\xc3\xb8lge Eckhart er det kun en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 erfare guddommen p\xc3\xa5, nemlig ved \xc3\xa5 t\xc3\xb8mme seg selv for tanker og vilje, slik at man slett intet \xc3\xb8nsker. Denne tilstand kaller Eckhart for fattigdom. Her finner man den \xe2\x80\x99sjelegnist\xe2\x80\x99, som er sjelens dypeste grunn og den tilstand, hvor man er ett med guddommen. Denne tilstand kaller Eckhart for ens uf\xc3\xb8dthet (Ungeborenheit) og er den tilstanden man var i f\xc3\xb8r man ble skapt som et bestemt menneske. Denne tilstand ligger ogs\xc3\xa5 bak Gud. Gud ble skapt samtidig med det skapte menneske og den skapte verden, og Gud ser verden gjennom mine \xc3\xb8yne \xe2\x80\x93 Guds \xc3\xb8yne og mine \xc3\xb8yne er ett. Gud kommer derfor if\xc3\xb8lge Eckhart til erkjennelse av seg selv gjennom mennesket.'