b'\n_START_ARTICLE_\nSumer\n_START_PARAGRAPH_\nSumer (fra akkadisk \xc5\xa0umeru; sumerisk ki-en-\xc4\x9dir \xe2\x82\x81\xe2\x82\x85, tiln\xc3\xa6rmet \xc2\xablandet til de innf\xc3\xb8dte herrer\xc2\xbb eller \xc2\xabinnf\xc3\xb8dt land\xc2\xbb) var en sivilisasjon og historisk region i s\xc3\xb8rlige Mesopotamia (dagens Irak) i oldtiden, det vil si kobberalderen og tidlig bronsealder._NEWLINE_Sumer var et oldtidsrike som l\xc3\xa5 mellom elvene Tigris og Eufrat, midt i den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabsivilisasjonens vugge\xc2\xbb, og er en av de eldste kulturene som er kjent. Selv om de tidligste historiske nedtegnelsene i regionen ikke g\xc3\xa5r lengre tilbake enn til rundt 2500 f.Kr., har moderne historikere fastsl\xc3\xa5tt at Sumer f\xc3\xb8rst ble bosatt en gang mellom rundt 4500 og 4000 f.Kr. av et ikke-semittisk folk som muligens ikke snakket sumerisk spr\xc3\xa5k (stedsnavn p\xc3\xa5 byer, elver, basisord og lignende fungerer som bevis). Dette f\xc3\xb8rste, f\xc3\xb8rhistoriske folket er i dag kalt for \xc2\xabureufratere\xc2\xbb eller \xc2\xabubaidere\xc2\xbb, og det er teoretisert at de har utviklet seg fra Samarrakulturen i nordlige Mesopotamia. Dette urfolket var den f\xc3\xb8rste siviliserte eller kultiverte makten i Sumer. De drenerte myrene for jordbruk, utviklet handel, og etablerte industrier, inkludert veving, l\xc3\xa6rarbeid, metallarbeid, murerh\xc3\xa5ndverk, og keramikk._NEWLINE_Den sumerske sivilisasjonen tok form i Urukperioden (3000-tallet f.Kr.), fortsatte inn i Jemdat Nasr og de tidlige dynastiske periodene. Kulturen ble erobret av semittisktalende konger fra Det akkadiske rike en gang rundt 2270 f.Kr. (kort kronologi). Innf\xc3\xb8dt sumersk styre oppsto p\xc3\xa5 nytt med i Urs tredje dynasti p\xc3\xa5 2000- til 1900-tallet f.Kr. og varte i omlag hundre \xc3\xa5r. Byene i Sumer var de f\xc3\xb8rste sivilisasjonene som praktiserte intensivt jordbruk \xc3\xa5ret rundt, kanskje allerede fra rundt 5000 f.Kr. som viser tegn p\xc3\xa5 bruk av grunnleggende jordbruksteknikker, inkludert omfattende kultivering av land i stor skala, monoavling, organisert irrigasjon (vanning), og bruk av spesialisert arbeidskraft. Overskuddet av lagret mat skapt av denne \xc3\xb8konomien f\xc3\xb8rte til at befolkningen ble boende p\xc3\xa5 et sted framfor \xc3\xa5 migrere etter avlingen og beitemarker. Det gjorde det ogs\xc3\xa5 mulig \xc3\xa5 opprettholde en st\xc3\xb8rre befolkningstetthet. I Sumer ble det tidlig utviklet et skriftsystem, det begynte med en form for urskrift p\xc3\xa5 midten av 3000-tallet f.Kr. og utviklet seg til et reelt skriftsystem p\xc3\xa5 2000-tallet f.Kr. (Jemdet Nasr-perioden).\n_START_SECTION_\nOpprinnelse til navnet\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet \xc2\xabsumerisk\xc2\xbb er det vanlige navnet som er gitt til oldtidens ikkesemittiske innbyggere av s\xc3\xb8rlige Mesopotamia, \xc2\xabSumer\xc2\xbb av semittiske akkadere. Sumerne refererte til seg som \xc3\xb9\xc4\x9d sa\xc4\x9d g\xc3\xadg-ga, fonetisk u\xc5\x8b sa\xc5\x8b giga, den bokstavelige meningen var \xc2\xabdet svarthodede folket\xc2\xbb. Det akkadiske ordet Shumer kan representere det geografiske navnet i dialekten, men fonetisk utvikling som f\xc3\xb8rte til det akkadiske begrepet \xc5\xa1umer\xc3\xbb er usikker. Bibelske Sinear (hebraiske \xd7\xa9\xd6\xb4\xd7\x81\xd7\xa0\xd6\xb0\xd7\xa2\xd6\xb8\xd7\xa8 \xc5\xa0in`ar), egyptiske Sngr og hettittiske \xc5\xa0anhar(a) kan v\xc3\xa6re vestlige varianter av Shumer.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for denne regionens betydning har den politiske ustabiliteten i dagens Irak f\xc3\xb8rt til at antallet genetiske studier av sumererne beskjedent, og generelt begrenset til analyser av klassiske mark\xc3\xb8rer. Det har blitt funnet at Y-DNA haplogruppe J2 har sin opprinnelse i nordlige Mesopotamia (Assyria). Sumerere var et ikke-semittisk folk som snakket et isolert spr\xc3\xa5k, men et antall lingvister hevder \xc3\xa5 kunne spore et substratspr\xc3\xa5k innenfor sumerisk ettersom noen av navnene p\xc3\xa5 Sumers st\xc3\xb8rre byer ikke er sumeriske, og s\xc3\xa5ledes avsl\xc3\xb8re innflytelse fra tidligere bosetninger. Imidlertid viser arkeologiske unders\xc3\xb8kelser en \xc3\xa5penbar uforstyrret kulturell kontinuitet fra tiden av den tidlige Ubaid-perioden (5300-4700 f.Kr. C-14) i bosetninger i s\xc3\xb8rlige Mesopotamia. Det sumeriske folket som bosatte seg her kultiverte omr\xc3\xa5det for jordbruk som ble gjort fruktbart ved mudder fra elvene Tigris og Eufrat._NEWLINE_Det har blitt spekulert av en del arkeologer at de som snakket sumersk var b\xc3\xb8nder som beveget seg nedover fra nord etter \xc3\xa5 ha perfeksjonert irrigasjonjordbruket der. Merk at det er ikke oppn\xc3\xa5dd enighet blant forskerne om hva som er sumerernes opprinnelse. Keramikk fra Ubaid-perioden i s\xc3\xb8rlige Mesopotamia har blitt knyttet via overgangskeramikken i det arkeologiske funnstedet Choga Mami til keramikken fra kulturen Samarra (ca. 5700-4900 f.Kr. C-14) i nord hvor det f\xc3\xb8rst ble praktisert en primitiv form for irrigasjonjordbruk langs den midtre delen av Tigris og dens sideelver. Forbindelsen er mest \xc3\xa5penbar ved Tell Awayli (Oueilli, Oueili) i n\xc3\xa6rheten av Larsa, unders\xc3\xb8kt av fransk arkeologer p\xc3\xa5 1980-tallet, hvor \xc3\xa5tte niv\xc3\xa5er avsl\xc3\xb8rte keramikk fra f\xc3\xb8r Ubaid-perioden som minnet om keramikken fra Samarra. Jordbruksfolk spredte seg nedover og inn s\xc3\xb8rlige Mesopotamia. Dette ble muliggjort gjennom utviklingen av en tempel-sentrert, sosial organisering for \xc3\xa5 mobilisere arbeidskraft, samt teknologi for \xc3\xa5 kontrollere vann og overrisling. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten kunne de overleve og blomstre i et milj\xc3\xb8 som ellers var vanskelig._NEWLINE_Det har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt foresl\xc3\xa5tt en uavbrutt sammenheng fra de stedegne jegere og samlere, assosiert med funn av ansamlinger av tosidige steinredskaper som er funnet ved de arabiske kyststr\xc3\xb8kene. Sumererne selv hevdet slektskap med folket i Dilmun, et paradisisk og myteomspunnet land, som trolig i dag er \xc3\xb8ya Bahrain i Persiabukten. Arkeologen Juris Zarins ved Missouri State University har foresl\xc3\xa5tt at de kan ha v\xc3\xa6rt det folket som levde i regionen ved enden av Persiabukten f\xc3\xb8r den ble oversv\xc3\xb8mmet ved slutten av istiden.\n_START_SECTION_\nJakt og jordbruk\n_START_PARAGRAPH_\nEn gang rundt 5000 f.Kr. hadde sumererne utviklet de grunnleggende jordbruksteknikkene som omfattet storstilt kultivering av landomr\xc3\xa5der, monoavling (enkel avling \xc3\xa5r etter p\xc3\xa5 samme jord framfor rotasjon med andre typer avlinger), organisert irrigasjon (vannrisling), og bruk av spesialisert arbeidskraft, s\xc3\xa6rlig langs vannvegene og elvene som i dag er kjent som Shatt al-Arab ved deltaet mot Persiabukta. Matoverskuddet fremmet en \xc3\xb8konomi hvor befolkningen kunne bli fastboende p\xc3\xa5 et sted framfor \xc3\xa5 migrere etter avlingene og beiteomr\xc3\xa5der. Det tillot ogs\xc3\xa5 en langt st\xc3\xb8rre befolkningstetthet som igjen krevde spesialiserte arbeidsstyrker og omfattende arbeidsdeling. Behovet for \xc3\xa5 administrere denne organisering f\xc3\xb8rte til utviklingen av et skriftsystem en gang rundt 3500 f.Kr._NEWLINE_Sumererne tilpasset seg et liv basert p\xc3\xa5 jordbruk. I den tidlige sumeriske perioden (det vil si Uruk), antyder primitive piktogrammer at \xc2\xabSauene, geitene, oksene og antagelig esler hadde blitt temmet, oksen ble benyttet som trekkdyr, mens esel prim\xc3\xa6rt ble benyttet til transport. De laget ogs\xc3\xa5 kl\xc3\xa6r og tepper av ull eller dyreh\xc3\xa5r. Ved siden av hus var det en inngjerdet hage plantet med tr\xc3\xa6r og andre planter, mens hvete og antagelig andre kornsorter ble s\xc3\xa5dd p\xc3\xa5 markene. Vippebr\xc3\xb8nner var allerede benyttet i forbindelse med vanningen av \xc3\xa5krene. Planter ble ogs\xc3\xa5 satt i potter eller vaser.\xc2\xbb_NEWLINE_Sumererne praktiserte de samme vanningsteknikkene som ble benyttet i oldtidens Egypt. Den amerikanske antropologen Robert McCormick Adams har sagt at utviklingen av irrigasjon er assosiert med urbanisering, og at rundt 90 prosent av befolkningen levde i byene._NEWLINE_De plantet bygg, kikerter, linser, hvete, dadler, matl\xc3\xb8k, hvitl\xc3\xb8k, salat, purrel\xc3\xb8k og sennep. De alet ogs\xc3\xa5 opp kyr, sauer, geiter, og griser. De benyttet okser som deres fremste trekkdyr og esler eller hester som deres fremste transportmiddel p\xc3\xa5 land. Sumererne fisket ogs\xc3\xa5 mange fiskesorter og jaktet p\xc3\xa5 fugler og Gaseller._NEWLINE_Sumerisk jordbruk var sv\xc3\xa6rt avhengig av irrigasjon. Vanningen var fulgt av bruk av vippebr\xc3\xb8nner, kanaler, vannl\xc3\xb8p, diker, demninger og kunstig innsj\xc3\xb8er. De hyppige og heftige oversv\xc3\xb8mmelsene fra Tigris og noe mindre fra Eurfra betydde at kanalene ofte trengte utbedringer og kontinuerlig fjerning av silt og slam, og mark\xc3\xb8rer og grensesteiner ble stadig utskiftet. Myndighetene krevde at folk jobbet p\xc3\xa5 kanalene i hoveri (pliktarbeid), mens rike kunne betale seg fra det._NEWLINE_Etter flom-sesongen og v\xc3\xa5rjevnd\xc3\xb8gn, og v\xc3\xa5rfestivalen Akitu, eller nytt\xc3\xa5rsfestivalen, kunne b\xc3\xb8ndene oversv\xc3\xb8mme markene sine fra kanalene og deretter drenere vannet. Etterp\xc3\xa5 fikk de okser til \xc3\xa5 trampe i grunnen og drepe ugress. S\xc3\xa5 gikk de over markene med spisshakker f\xc3\xb8r de pl\xc3\xb8yde, harvet og raket grunnen tre ganger, og stampet den med hakker og rot\xc3\xb8kser, f\xc3\xb8r de s\xc3\xa5dde. Beklageligvis f\xc3\xb8rte den h\xc3\xb8ye fordampingsgraden til en gradvis \xc3\xb8kning av saltinnholdet i jorden. Innen Ur III-perioden hadde b\xc3\xb8nnene g\xc3\xa5tt over fra hvete til det mer salt-tolerante bygg som deres fremste avling._NEWLINE_Sumererne h\xc3\xb8stet i l\xc3\xb8pet av v\xc3\xa5ren i grupper av tre personer med en skurmann, en binder og en bunter. B\xc3\xb8ndene kunne bruke treskevogner for \xc3\xa5 skille kornaksene fra stilkene og bruke treskesleder for frigj\xc3\xb8re kornet. Deretter ble det kornet dr\xc3\xb8ftet.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nSletten mellom Tigris-Eufrat manglet mineraler og tr\xc3\xa6r. Sumariske strukturer ble gjort av flate, solt\xc3\xb8rkete murstein som ikke ble festet med m\xc3\xb8rtel eller sement. Bygninger av murstein forfalt og ble periodevis revet, ombygd eller bygd p\xc3\xa5 nytt p\xc3\xa5 det samme stedet. Den konstante ombyggingen f\xc3\xb8rte til at byene langsomt steg og ble hevet opp over omgivelsene. De resulterte h\xc3\xb8ydene, kjent som tells, er funnet over hele oldtidens Midt\xc3\xb8sten og i den fruktbare halvm\xc3\xa5ne._NEWLINE_I henhold til Archibald Sayce, britisk arkeolog og lingvist, antyder de primitive piktogrammene fra de tidlige sumererne (det vil si Uruk-tiden) at \xc2\xabstein var i knapphet, men allerede kappet inn i blokker og forseglinger. Murstein var det vanlige bygningsmaterialet, og med det ble byer, festninger, templer og hus bygget. Byene ble gitt t\xc3\xa5rn og sto p\xc3\xa5 en menneskelagd h\xc3\xb8yde; husene hadde ogs\xc3\xa5 en t\xc3\xa5rnlignende framtoning. Det hadde en d\xc3\xb8r som ble \xc3\xa5pnet med hengsel, og som kunne bli l\xc3\xa5st med en form for n\xc3\xb8kkel. Gatene i byene var brede, og synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt doble. Fundamentsteinene, eller egentlig murstein, i et hus var innviet av bestemte objekter som var lagt under dem.\xc2\xbb_NEWLINE_De mest imponerende og ber\xc3\xb8mte av de sumeriske bygningene var deres pyramidelignende plattformstruktur, ziguratene, som virket som templer. Det har v\xc3\xa6rt spekulert om disse strukturene var grunnlaget for Babels t\xc3\xa5rn som er beskrevet i Bibelens F\xc3\xb8rste Mosebok (kapittel 11). Zigguratenes design varierer fra enkle grunnmurer som det var plassert et tempel p\xc3\xa5, til matematisk kompliserte konstruksjoner som strakte seg flere etasjer med terrasser og som hadde et tempel plassert p\xc3\xa5 toppen. Sumeriske sylindersegler har ogs\xc3\xa5 avbildet hus bygget fra halmstr\xc3\xa5 ikke ulikt de som ble bygget av treskarabere i s\xc3\xb8rlige Irak fram til s\xc3\xa5 nylig som 400 e.Kr. Sumererne utviklet ogs\xc3\xa5 buehvelving, noe som gjorde det mulig for dem \xc3\xa5 utvikle en sterkere takform kalt for kuppel. De bygde dette ved \xc3\xa5 konstruere flere buer. Sumeriske templer og palasser gjorde bruk av mer avanserte materialer og teknikker som avstivninger, innsk\xc3\xa5ringer, halvs\xc3\xb8yler og leirnagler.\n_START_SECTION_\nMatematikk\n_START_PARAGRAPH_\nSumererne utviklet et komplekst system av metrologi (l\xc3\xa6ren om m\xc3\xa5l og vekt) ca. 4000 f.Kr. Det f\xc3\xb8rte igjen til oppdagelser av aritmetikk, geometri, og algebra (bokstavregning). Fra 2600 f.Kr. og framover skrev sumererne multiplikasjonstabeller p\xc3\xa5 leirtavler og arbeidet med matematiske problemer som geometri og deling. De tidligste sporene fra det babylonske tallsystemet dateres ogs\xc3\xa5 til denne perioden. Perioden 2700\xe2\x80\x932300 f.Kr. s\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste framtoningen av regnebrett, og en tabell av suksessive kolonner som avgrenset den suksessive orden av st\xc3\xb8rrelser av deres seksagesimalsystem. Sumererne var de f\xc3\xb8rste som benyttet et tallsystem med stedsverdi. Det er ogs\xc3\xa5 anekdotisk bevis p\xc3\xa5 at sumererne kan ha benyttet en form for regnestav for astronomiske kalkulasjoner. De var de f\xc3\xb8rste som fant omr\xc3\xa5det i en triangel og volumet av en kube.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi og handel\n_START_PARAGRAPH_\nOppdagelser av mineraler som obsidian fra fjerne lokaliseringer i Anatolia og Lasurstein fra provinsen Badakhshan i nord\xc3\xb8stlige Afghanistan, perlehalsb\xc3\xa5nd fra Dilmun (dagens Bahrain), og flere segler innskrevet med Induskulturens skrift antyder en bemerkelsesverdig utstrakt handelsnettverk i oldtidshandelen som var sentrert rundt Persiabukta._NEWLINE_Eposet om Gilgamesj viser til handel med fjerntliggende land for varer som t\xc3\xb8mmer som var sjelden i Mesopotamia. I s\xc3\xa6rdeleshet, seder fra Libanon var h\xc3\xb8yt verdsatt. Funn av harpiks i graven til dronning Puabi i Ur, ble handlet s\xc3\xa5 langt borte fra som Mosambik, skj\xc3\xb8nt det var ikke direktehandel, men gikk over flere handelsledd._NEWLINE_Sumererne hadde slaver, men de var ikke en vesentlig del av \xc3\xb8konomien. Slavekvinner arbeidet som vevere, m\xc3\xb8llere, og b\xc3\xa6rere._NEWLINE_Sumeriske keramikk var dekorert med sederoljemaling. Murerne, metallarbeiderne og smykkekunstnere kjente til og benyttet alabast (kalsitt), elfenben, jern, gull, s\xc3\xb8lv, karneol, og lasurstein i arbeidene sine.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nDe bort imot konstante krigene mellom de sumeriske bystatene i 2000 \xc3\xa5r bidro til \xc3\xa5 utvikle milit\xc3\xa6rteknologien og teknikkene i Sumer til et h\xc3\xb8yt niv\xc3\xa5. De f\xc3\xb8rste kriger som er nedtegnet var mellom Lagasj og Umma i ca. 2525 f.Kr. p\xc3\xa5 en stele kalt \xc2\xabGribbenes stele\xc2\xbb. Den viser kongen av Lagasj som leder en sumerisk h\xc3\xa6r best\xc3\xa5ende hovedsakelig av infanteri. Soldatene b\xc3\xa6rer spyd, har hjelmer av kobber og b\xc3\xa6rer skjold flettet med l\xc3\xa6r. Spydmennene er vist i noe som minner om hva som er falanksformasjon, noe som krever trening og disiplin. Det indikerer at sumerernes h\xc3\xa6r kan ha best\xc3\xa5tt av profesjonelle soldater._NEWLINE_Sumerisk milit\xc3\xa6re benyttet vogner trukket av esler. Disse tidlige stridsvognene fungerte mindre effektivt i slag enn senere formgivning, og det har blitt foresl\xc3\xa5tt at disse vognene ble f\xc3\xb8rst og fremst benyttet for transport, skj\xc3\xb8nt mannskapet er vist med strids\xc3\xb8kser og lanser. Sumeriske stridsvogner besto av en vogn med to eller fire hjul bemannet av et mannskap p\xc3\xa5 to og trukket av fire esler. Stridsvognen besto av en vevd kurv og hjulene hadde et solid formgivning med tre stykker._NEWLINE_Byene i Sumer var omgitt av forsvarsmurer. Sumererne var engasjert i beleiringskrig mellom byene, men murene av murstein var i stand til \xc3\xa5 motst\xc3\xa5 en del fiender.\n_START_SECTION_\nArv og etterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nDet er bevis p\xc3\xa5 bruk av kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer med hjul fra midten av 3000-tallet f.Kr., noe som synes \xc3\xa5 ha skjedde p\xc3\xa5 samme tid i Mesopotamia, nordlige Kaukasus (Maykopkulturen) og Sentral-Europa. Hjulene hadde innledningsvis samme form som en keramikers dreiehjul. Det nye konseptet f\xc3\xb8rste raskt til vogner med hjul og m\xc3\xb8ller og kverner med hjul. Sumerernes kileskriftsystem er det eldste som har blitt kodet (statusen til eldre inskripsjoner som Vin\xc4\x8da-symbolene og det enda eldre Jiahu-symbolene er omdiskutert). Sumererne var blant de f\xc3\xb8rste astronomer, og de lagde stjernekart hvor sammensetninger ble plassert i stjernebilder, mange som har blitt bevart i dyrekretsen og ble ogs\xc3\xa5 anerkjent av oldtidens grekere. De var ogs\xc3\xa5 oppmerksomme p\xc3\xa5 de fem planetene som er synlige for det nakne \xc3\xb8yne._NEWLINE_De oppfant og utviklet aritmetikk (regning) ved \xc3\xa5 benytte flere ulike tallsystemer, inkludert en blanding av radikssystem med vekslende basert p\xc3\xa5 base 10 og base 6. Dette seksagesimalsystemet ble standard nummersystem i Sumer og Babylonia. De synes ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 ha utviklet milit\xc3\xa6re formasjoner og introdusert den grunnleggende fordelingen mellom infanteri, kavaleri og bueskyttere. De utviklet den f\xc3\xb8rste kjente lovbestemte juridiske og administrative systemer, komplett med rettssal, fengsel, og offisielle nedtegnelser som oppbevart hos myndighetene. De f\xc3\xb8rste virkelige bystatene oppsto i Sumer, dog omtrentlig samtidig med tilsvarende enheter i hva som i dag er Syria, Libanon, og Israel. Flere \xc3\xa5rhundrer etter oppfinnelsen av kileskriften ble bruken av skrift utvidet hinsides kun sertifikater med gjeld og betaling, og inventarlister. For hva som synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re for f\xc3\xb8rste gang en rundt 2600 f.Kr. ble skrift benyttet for beskjeder og brev, og til \xc3\xa5 skrive ned historie, legender, matematikk og astronomiske nedtegnelser, og andre beskjeftigelser. Sammen med spredning av bruken av skriftsystem, oppsto de f\xc3\xb8rste formelle skoler som ble etablert vanligvis under beskyttelse av bystatens tempel._NEWLINE_Til sist, sumererne var ogs\xc3\xa5 foregangsmenn i bruken av omfattende jordbruk og irrigasjon, noe som skaffet et matoverskudd som tillot andre og mer spesialiserte sysler. Emmerhvete, hvete, bygg, sauer og kveg var blant de fremste artene som ble kultivert for f\xc3\xb8rste gang i stor skala.'