b"\n_START_ARTICLE_\nVespro della Beata Vergine (Monteverdi)\n_START_PARAGRAPH_\nVespro della Beata Vergine (\xc2\xabMariavesper\xc2\xbb) SV 206, er et kirkemusikkverk av Claudio Monteverdi utgitt i 1610. I samme utgivelse finnes dessuten Missa in illo tempore, ogs\xc3\xa5 den av Monteverdi._NEWLINE_Med en framf\xc3\xb8ringstid p\xc3\xa5 90 minutter og en besetning som omfatter dobbeltkor, vokalsolister og orkester, er Monteverdis Mariavesper det st\xc3\xb8rste og mest ambisi\xc3\xb8se kirkemusikalske verket f\xc3\xb8r Bach. Musikken er skrevet rundt bibeltekster som den katolske kirken bruker i flere av sine Mariafester: en innledende Deus in adjutorium (Salme 69), tonesettinger av fem salmer, kirkemotetter (med betegnelsen \xc2\xabconcerti\xc2\xbb) mellom salmene, en tradisjonell hymne, en tonesetting av magnificat-teksten og en avsluttende Benedicamus Domino.\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nTittelbladene til begge verkene er p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt teksten \xc2\xabMesse til den helligste jomfru med seks stemmer for kirkekor og vesper for flere stemmer med enkelte \xc3\xa5ndelige sanger egnet for kapell eller fyrstelige gemakker\xc2\xbb. Den egentlige tittelen befinner seg i heftet med generalbass-stemmen og lyder Vespro della Beata Vergine da concerto composta sopra canti firmi (omtrent \xc2\xabMariavesper til konsertframf\xc3\xb8ring skrevet over canti firmi\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nHistorikk og beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nMonteverdi gav ut verket tre \xc3\xa5r etter den trendsettende operaen L'Orfeo. Utgivelsen er p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt en dedikasjon til pave Paul V, noe som kan tyde p\xc3\xa5 at Monteverdi f\xc3\xb8lte seg usikker p\xc3\xa5 framtida i Mantova, ettersom hertug Vincenzo Gonzagas etterf\xc3\xb8lger var lite musikkinteressert. To \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den aldrende hertugens d\xc3\xb8d var Monteverdi i Roma, formodentlig for \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en kirkepost, noe han ikke fikk i denne omgang._NEWLINE_Monteverdi kombinerte tradisjonelle komposisjonsteknikker med h\xc3\xb8yst moderne elementer, for eksempel f\xc3\xb8yde han til s\xc3\xa5kalte \xc2\xabconcerti\xc2\xbb i monodisk-konsertant stil mellom salmene. Originalutgaven gav to oppf\xc3\xb8ringsmuligheter: enten med instrumenter eller bare med en akkompagnerende generalbass. Likeledes finnes det to versjoner av den avluttende magnificaten, \xc3\xa9n med obligate instrumenter og \xc3\xa9n bare med generalbass. \xc2\xabMariavesper\xc2\xbb er et mangfoldig verk der melodi, polyfoni, monodi, rytme og instrumentbruk kombineres i f\xc3\xb8lelsesladede og spenningsmettede passasjer._NEWLINE_Besetningen er fra seks- til tistemmige dobbeltkor, solostemmer, strykeinstrumenter, zinker og posauner, fl\xc3\xb8yter, orgel. Verket ble sannsynligvis skrevet for Maria budskapsdag.\n_START_SECTION_\nMusikkhistorisk tolkning\n_START_PARAGRAPH_\nMusikkverdenen begynte ikke for alvor \xc3\xa5 beskjeftige seg med Monteverdis Mariavesper f\xc3\xb8r i 1950- og 1960-\xc3\xa5rene. Siden verket er s\xc3\xa5 spesielt sammenlignet med andre fra samme tid, ble det s\xc3\xa5dd tvil om det var tenkt som et enhetlig verk med definert satsrekkef\xc3\xb8lge. Enkelte musikkhistorikere hevder at verket ikke er annet enn en l\xc3\xb8s samling komposisjoner, og belegger sitt syn med den sterkt varierende instrumentalbesetningen og at det flere steder mangler instrumentale mellomspill. Andre mener at Monteverdi ville skape et banebrytende mesterverk og en helt ny musikksjanger. En mellomposisjon ser Mariavesper som Monteverdis fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 vise bredden i sitt formspr\xc3\xa5k anvendt p\xc3\xa5 kirkemusikkfeltet, kanskje i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en kirkepost._NEWLINE_Som en konsekvens av de motstridende synspunktene fortolkes Mariavesper p\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt ulik m\xc3\xa5te. Dermed blir verket et eksempel p\xc3\xa5 hvilke muligheter som finnes innen rammene av historisk oppf\xc3\xb8ringspraksis."