b"\n_START_ARTICLE_\nUtdanning i Nederland\n_START_PARAGRAPH_\nUtdanning i Nederland er preget av mangfold, og er orientert mot behovet og bakgrunnen til eleven. Utdanningen er fordelt over skoler for ulike aldersgrupper, og videre delt inn i ulike utdanningsniv\xc3\xa5er. Skoler i Nederland er enten offentlige skoler (openbaar onderwijs), s\xc3\xa5kalte spesialskoler (bijzonder onderwijs), eller private skoler (particulier onderwijs). Offentlige skoler blir ofte styrt av en kommune. Spesialskoler blir ofte styrt av en stiftelse eller en forening, og de tilbyr undervisning ut fra bestemte filosofiske, religi\xc3\xb8se eller pedagogiske plattformer. B\xc3\xa5de offentlige og spesialskoler f\xc3\xa5r lik st\xc3\xb8tte fra staten._NEWLINE_Private skoler (particulier onderwijs) f\xc3\xa5r ikke st\xc3\xb8tte fra staten, og er fullstendig avhengige av andres bidrag.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nNederlands eldste Universitet er Universitetet i Leiden, som ble opprettet i 1575. Det yngste universitet er Universitetet i Maastricht (1976)._NEWLINE_Dagens nederlandske utdanningssystemet er sterkt p\xc3\xa5virket av den s\xc3\xa5kalte skolekampen (schoolstrijd), som fant sted i 18-hundretallet, og begynnelsen av 19-hundretallet. Likestillingen av offentlig og spesialutdanning har v\xc3\xa6rt nedfelt i grunnloven siden 1917._NEWLINE_Skolekampen var en av elementene av 'pillariseringen' (de verzuiling), et segregert samfunn, som vokste frem i l\xc3\xb8pet av 18-hundretallet. Ulike religi\xc3\xb8se grupper, sosialdemokrater og liberaler dannet sin egen 'pillar' med egne skoler, politiske partier, kringkastingsselskaper\xe2\x80\x8e, fagforeninger, aviser, universiteter, sykehus, og til og med idrettsforeninger. Nederland har fremdeles tre \xe2\x80\x98spesialuniversiteter\xe2\x80\x99. Det Katolske Universitetet i Nijmegen (1923), det Katolske Universitet i Tilburg (1927), og VU Universitet i Amsterdam (1880), som er protestantisk. I dag er det veldig liten forskjell mellom 'spesialuniversiteter' og offentlige universiteter. Det gjelder ogs\xc3\xa5 mange spesialskoler. Men spesialskoler kan nekte \xc3\xa5 akseptere en elev, n\xc3\xa5r de synes at foreldrene ikke respektere visjonen og prinsippene av skolen. N\xc3\xa5r det gjelder grunnskoler g\xc3\xa5r om lag 30% av elevene g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 offentlige skoler, og ca 70% g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 spesialskoler (ofte katolsk eller protestantisk). F\xc3\xa5 elever i Nederland som g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 private skoler.\n_START_SECTION_\nGenerell\n_START_PARAGRAPH_\nUtdanningen blir koordinert av departementet for utdanning, kultur og vitenskap (Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap)._NEWLINE_I Nederland er grunnskolen forpliktet for alle fra 5 opp til og med 18 \xc3\xa5r, til man f\xc3\xa5r en \xe2\x80\x98startkwalificatie\xe2\x80\x99 (grunnleggende kvalifisering). Denne grunnleggende kvalifisering tilsvarer f\xc3\xb8lgende utdanningsniv\xc3\xa5er: HAVO, VWO, eller MBO-niv\xc3\xa5 2 diplom eller h\xc3\xb8yere (se nedenfor). Alle skoler, enten offentlige skoler (openbaar onderwijs), spesialskoler (bijzonder onderwijs), eller private skoler (particulier onderwijs) blir inspisert av utdanningstilsynet (Inspectie van het onderwijs), som kan kreve at skoler endrer utdanningspolitikken og kvalitetet. Ellers risiker skoler nedleggelse._NEWLINE_Den nederlandske karakterskala g\xc3\xa5r fra 1 (sv\xc3\xa6rt d\xc3\xa5rlig) til 10 (utmerket).\n_START_SECTION_\nBasisschool (grunnskole)\n_START_PARAGRAPH_\nFra deres fjerde til ca 12. \xc3\xa5r g\xc3\xa5r barna p\xc3\xa5 grunnskolen. Skolen har 8 grupper. Gruppe 1 og 2 blir kalt kleuterschool (barnehagen). Fra gruppe 3 l\xc3\xa6rer barn \xc3\xa5 lese, skrive og regne. I gruppe 8 gj\xc3\xb8r de fleste elevene CITO-testen. P\xc3\xa5 grunnlag av resultatene av CITO-testen velger elevene, sammen med l\xc3\xa6reren og foreldrene, den videreg\xc3\xa5ende utdanningen, som er fordelt i forskjellige utdanningsniv\xc3\xa5er.\n_START_SECTION_\nVoortgezet onderwijs (videreg\xc3\xa5ende utdanning)\n_START_PARAGRAPH_\nVidereg\xc3\xa5ende utdanning varer i 4, 5 eller 6 \xc3\xa5r. De f\xc3\xb8rste tre \xc3\xa5rene (for VMBO de to f\xc3\xb8rste) blir kalt basisvorming (grunnleggende utdanning).\n_START_SECTION_\nVMBO (Pre-yrkesrettete utdanning)\n_START_PARAGRAPH_\nPre-yrkesrettete utdanning (VMBO) varer i fire \xc3\xa5r og for 12 - til 16-\xc3\xa5ringer. VMBO blir delt inn i fire retninger, hvorav det teoretiske programmet er det h\xc3\xb8yeste niv\xc3\xa5et. Herfra kan elevene g\xc3\xa5 videre til HAVO.\n_START_SECTION_\nHAVO (H\xc3\xb8yer videreg\xc3\xa5ende skole)\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8yer videreg\xc3\xa5ende skole (HAVO) varer i fem \xc3\xa5r og for 12 - til 17-\xc3\xa5ringer. Herfra kan elevene g\xc3\xa5 videre til HBO eller MBO.\n_START_SECTION_\nMBO (Yrkesrettete utdanning)\n_START_PARAGRAPH_\nDe MBO programmer er yrkesrettet. Mange studenter fra VMBO g\xc3\xa5r videre til MBO etter \xc3\xa5 ha f\xc3\xa5tt diplom. En yrkesoppl\xc3\xa6ring varer i fire \xc3\xa5r. Deretter g\xc3\xa5r studenter til arbeidsmarkedet eller h\xc3\xb8yskole.\n_START_SECTION_\nHBO (H\xc3\xb8gskole)\n_START_PARAGRAPH_\nMed en MBO, HAVO eller VWO diplom f\xc3\xa5r elever tilgang til h\xc3\xb8gskolen. H\xc3\xb8gskolen best\xc3\xa5r av to deler. En bachelor varer i fire \xc3\xa5r, og en master varer ett eller to \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nUniversitet\n_START_PARAGRAPH_\nMed en VWO diplom eller HBO propedeutik (propedeuse), som tilsvarer det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ret av HBO-studien, f\xc3\xa5r man tilgang til universitetet. Universitetsstudier best\xc3\xa5r av to deler: en bachelor-og masterniv\xc3\xa5, som kan v\xc3\xa6re et eller to \xc3\xa5r."