b'\n_START_ARTICLE_\nBagn kirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i middelalderen finnes det historiske nedtegnelser om en kirke i Bagn. Fra 1375 finnes det et brev som omtaler "Bagns kirkiu sookn a Waldr\xc3\xa6s". Dette kan ha v\xc3\xa6rt den tidligere Ule stavkirke som l\xc3\xa5 oppe i lia ovenfor dagens kirke. Kj\xc3\xb8rkjehaugen finnes mellom den nye og den gamle veien der disse krysser Sagbekken. Denne gikk ut av bruk og forfalt relativt tidlig men kirkeg\xc3\xa5rden var i aktiv bruk. Etter reformasjonen ble Bagn en del av Aurdal prestegjeld og da sognet befolkningen til Reinli stavkirke._NEWLINE_I 1734 sender 11 b\xc3\xb8nder fra Reinli anneks en s\xc3\xb8knad til Kongen om Reinli annekskirke kan bli nedlagt og en ny reist nede p\xc3\xa5 Bangsmoen. De mener at en ny kirke b\xc3\xb8r bli \xc2\xabbygt paa Gaarden Bangs Eyendom paa et sted strax ved gaarden Kaldet Bangsmoen, hvortil baade bequemmeligst kand f\xc3\xb8res Bygnings Materialer saa og Lig som skal begrafves". I et kongelig reskript f\xc3\xa5r de deretter svar \xc2\xabReinliens Annex-Kirke i Ourdals Pr\xc3\xa6stegjeld maa forflyttes og af Nyt opbygges paa Bangsmoen\xc2\xbb._NEWLINE_Dette likte bygdefolket i Reinli d\xc3\xa5rlig og de dro til biskopen og klaget. De mente at bare et mindretall st\xc3\xb8ttet avgj\xc3\xb8relsen og at Bangsmoen var \xc2\xaben ubeqvem Plads, der er ikkun Lyng og saadan Haard Grund, at der vanskelig skulde graves til Liig, at Vand er paa de 2 siider, at de ikke vill haver deres forrige Kierke-Gaared lagt \xc3\xb8de med meere sligt\xc2\xbb. Selv om \xc2\xab\xc3\x98fre Renliens Almuer\xc2\xbb protesterte ble vedtaket om \xc3\xa5 bygge kirke beholdt._NEWLINE_Tomt til kirken ble \xc2\xabgodvillig givet og for\xc3\xa6ret til samme gudelige brug\xc2\xbb av Tosten Olss\xc3\xb8n og Iver Sivers\xc3\xb8n som var eiere av g\xc3\xa5rdene Bang og Bangsmoen. Planene er n\xc3\xa5 \xc3\xa5 bygge en ny korskirke i t\xc3\xb8mmer p\xc3\xa5 stedet. T\xc3\xb8mmer og materialer skulle skaffes av allmuen i Reinli annekssogn. Husmenn ble satt til \xc3\xa5 rydde tomta. Tradisjonen sier at furumaterialer kom fra g\xc3\xa5rdene Landmark og Ton i Nord-Aurdal kommune._NEWLINE_Biskopen sendte brev til sognepresten om at kirken skulle bygges p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te og av samme byggmester som Aurdal kirke. Det ble forventet at bygget skulle v\xc3\xa6re ferdig samme h\xc3\xb8st og innredningen skulle v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 plass v\xc3\xa5ren 1736. Grunnstenen til bygget ble lagt av sogneprest Landt i august 1735; \xc2\xabDa Bangs Kirkens bygning begyndtes lagde jeg og der til den f\xc3\xb8rste Grundvolds Steen med en kort tale til den tilst\xc3\xa6dev\xc3\xa6rende Almue\xc2\xbb._NEWLINE_Byggmester for kirken var Svend Tr\xc3\xa5seth, og han gikk under tilnavnet Svein kyrkjebygger. Under arbeider i kirken i 1937 ble en innskrift funnet bak altertavlen, \xc2\xabT\xc3\xb8mmermender p\xc3\xa5 denne kirke var disse nemlig: Svend Tr\xc3\xa5seth som mester (fra Gudbrands Dalen), Ola Johnsen husmand til samme, Dag husmand til samme, Peder Peders\xc3\xb8n Brustuen, Syver Peders\xc3\xb8n Brustuen, Peder, Lars Rust\xc3\xb8, Tommes husmand til samme, Eling Sundal, Gunnar, Peder Sletten og Gulbrand Torstens\xc3\xb8n Bang, udi Aaret 1735\xc2\xbb._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1735 heter det at kirken har f\xc3\xa5tt vegger, st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 mur og at t\xc3\xa5rnfot og tak er p\xc3\xa5 plass. Da vinten n\xc3\xa6rmer seg dekkes r\xc3\xa5bygget til i p\xc3\xa5vente av neste v\xc3\xa5r. 1. november 1736 blir kirken innviet som Immanuels kirke.'