b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98deg\xc3\xa5rd\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEtter pestepidemiene p\xc3\xa5 1300-tallet, ble befolkningen i Norge redusert med ca. 60%. P\xc3\xa5 grunn av den reduserte folkemengden forlot folk de d\xc3\xa5rligste og mest avsidesliggende g\xc3\xa5rdene, og tok i bruk de bedre og mer sentrale g\xc3\xa5rdene. P\xc3\xa5 1500-tallet begynte befolkningen \xc3\xa5 \xc3\xb8ke igjen, og i l\xc3\xb8pet av 150 \xc3\xa5r ble folketallet tredoblet. For \xc3\xa5 kunne f\xc3\xb8 og huse stadig flere folk, ble \xc3\xb8deg\xc3\xa5rdene tatt i bruk igjen. Det ble konflikter om eiendomsretten til \xc3\xb8deg\xc3\xa5rdene; hvem eide dem egentlig, etter at de hadde st\xc3\xa5tt forlatte i 200 \xc3\xa5r? Godseierne hevdet \xc3\xb8deg\xc3\xa5rdene i deres omr\xc3\xa5de tilh\xc3\xb8rte dem. Den jorden som ikke hadde noen eier, tilfalt kongen. De som ryddet gamle \xc3\xb8deg\xc3\xa5rder ble alts\xc3\xa5 leilendinger. Det var rikelig med jord frem til slutten av 1600-tallet. Da begynte kampen om ressursene igjen, og skapte grunnlaget for en ny underklasse; husmennene.\n_START_SECTION_\nSkatt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98deg\xc3\xa5rder var g\xc3\xa5rdsbruk som ble fritatt for skatt i en overgangsperiode etter at g\xc3\xa5rdsdriften ble gjenopptatt. Deretter fikk g\xc3\xa5rden en s\xc3\xa6rlig lav skattesats.'