b"\n_START_ARTICLE_\nMontenegro\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Montenegro kommer fra italiensk Monte negro (svart fjell) da Montenegro var under venetiansk hegemoni (da venetiansk gammelitaliensk, moderne italiensk ville ha v\xc3\xa6rt Monte nero). Montenegro er en oversettelse av det serbiske navnet Crna Gora (\xc2\xabSvartfjell\xc2\xbb), men i mange spr\xc3\xa5k har man valgt \xc3\xa5 bruke det italienske navnet. I noen spr\xc3\xa5k har man oversatt navnet, som i albansk: Mali i Zi, gresk: \xce\x9c\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf, tyrkisk: Karada\xc4\x9f, latvisk: Melnkalne, litauisk: Juodkalnija og islandsk der landet heter Svartfjallaland.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro er et av de mest kuperte landene i Europa, og landskapet varierer fra h\xc3\xb8ye topper langs grensene til Serbia og Albania med karstlandskap til en smal kystslette som bare er 4\xe2\x80\x936 km bred langs Adriaterhavet. Kotorbukta er den eneste innskj\xc3\xa6ringen i kystlinjen, og den er ikke en fjord, men en nedsunket elvedal._NEWLINE_Store deler av landet ligger over 1\xc2\xa0000 moh., og fjellene n\xc3\xa5r opp i over 2\xc2\xa0500 meter flere steder langs en \xc3\xb8st-vest-linje. De dinariske alper l\xc3\xb8per parallelt med kysten nedover Dalmatiakysten, og er stort sett dannet av sediment\xc3\xa6re bergarter som dolomitt, kalkstein, sand og konglomerat dannet av hav og innsj\xc3\xb8er som en gang dekket omr\xc3\xa5det._NEWLINE_I innlandet danner flere elver raviner og canyoner i det ellers harde kalksteinslaget. Flere av dem er vernet \xe2\x80\x93 Tarakl\xc3\xb8ften er inntil 1\xc2\xa0300 meter dyp og det nest st\xc3\xb8rste canyon i verden. Landets veier og jernbaner f\xc3\xb8lger de til dels dype elvekl\xc3\xb8ftene i kalksteins- og karstlandskapet.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegros kyst har middelhavsklima med milde vintre og solrike, varme somre. Om vinteren kan derimot den kalde boravinden f\xc3\xb8re kald luft fra \xc3\x98st-Europa innover Montenegro, og man f\xc3\xa5r kalde dager. _NEWLINE_Like innenfor kysten, i kystfjellsonen som er det 50 km brede beltet som bl.a. innbefatter Cetinje, er det et sub-middelhavsklima med kaldere vintre og varmere somre enn p\xc3\xa5 kysten. _NEWLINE_Like innenfor kysten ligger De dinariske alper, og n\xc3\xa5r mild havluft fra Middelhavet str\xc3\xb8mmer inn over Montenegro blir dette omr\xc3\xa5det et av de v\xc3\xa5teste i Europa. Stedet Crvice ved Orjen i s\xc3\xb8rvest ligger p\xc3\xa5 940\xc2\xa0moh., og har middeltemperaturer p\xc3\xa5 -5\xe2\x80\x930\xc2\xa0\xc2\xb0C januar\xe2\x80\x93mars, 10\xc2\xa0\xc2\xb0C i mai, 18\xe2\x80\x9320\xc2\xa0\xc2\xb0C i juni\xe2\x80\x93august, 15\xc2\xa0\xc2\xb0C i september, og 0\xe2\x80\x935\xc2\xa0\xc2\xb0C i november\xe2\x80\x93desember. Stedet har samtidig tidvis over 4\xc2\xa0900\xc2\xa0mm nedb\xc3\xb8r \xc3\xa5rlig; det er nesten regnfritt om sommeren, men store nedb\xc3\xb8rsmengder fra oktober til april._NEWLINE_Det meste av innlandet innenfor 60\xc2\xa0km har et temperert klima med kalde vintre og milde somre. I de h\xc3\xb8yeste fjellene ligger det sn\xc3\xb8 hele \xc3\xa5ret. Podgorica har en nedb\xc3\xb8rsnormal p\xc3\xa5 1\xc2\xa0617\xc2\xa0mm i \xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nFlora og fauna\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro har et uvanlig rikt plante- og dyreliv p\xc3\xa5 et lite omr\xc3\xa5de. Bare Biogradsko-nasjonalparken alene har mer enn 220 plantearter, 86 treslag, 10 pattedyr, 200 fuglearter og 350 insektarter._NEWLINE_Montenegros flora tilh\xc3\xb8rer i innlandet den sentraleuropeiske, subboreale sonen, mens kysten har middelhavsvegetasjon. Antallet plantearter ansl\xc3\xa5s til om lag 3\xc2\xa0000. De dinariske alper har typisk sentraleuropeisk gradering fra varmekj\xc3\xa6r l\xc3\xb8vskog i lavlandet (ask, b\xc3\xb8k, lind, sypress, peoner, ef\xc3\xb8y, liljer), via boreal blandings- og barskog i fjellsidene og h\xc3\xb8yere elvedaler (edelgran, tyrkisk hassel, s\xc3\xb8lvasal, ormehamfuru, einer), til en alpin h\xc3\xb8yfjellsvegetasjon i de h\xc3\xb8yeste omr\xc3\xa5dene (gressarter, lyng). Ved Orjen er flere busk- og blomsterplantene endemiske, blant annet orjen-sverdlilje (Iris orjenii), kr\xc3\xb8ll-lilje (Lilium martagon) og sjeldne arter av peoner (Paeonia daurica)._NEWLINE_Ved den store Shkod\xc3\xabrsj\xc3\xb8en \xe2\x80\x93 den st\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 Balkan \xe2\x80\x93 danner elvedeltaet til Mora\xc4\x8da et v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5de som har vern etter Ramsar-konvensjonen. Her er det et rikt fiskeliv, amfibisk dyreliv, og unike fuglereservater. P\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden renner Shkod\xc3\xabrsj\xc3\xb8en ut i elven Bojana og skaper et artsrikt, bredt delta- og sumpomr\xc3\xa5de (Ada Bojana) p\xc3\xa5 grensen til Albania._NEWLINE_Kysten samt Zetasletten nord og s\xc3\xb8r for Podgorica har middelhavsvegetasjon med sypresser, palmer, og stor dyrking av oliven og druer. Europeisk edelgran (Abies alba), ormehamfuru (Pinus heldreichii) og blomsten Orjen-Iris (Iris orjenii) er typiske for kystfjellene i s\xc3\xb8rvest. Langs kysten har utbyggingen av de mange sandstrendene redusert artsrikdommen, og en rekke vade- og sj\xc3\xb8fugler er truet. Det er relativt lite fiskerikt i denne delen av Adriaterhavet, noe som ogs\xc3\xa5 hemmer det kommersielle fisket. _NEWLINE_Landets dyreliv er typisk for den tempererte karstvegetasjon, men har meget stor variasjon p\xc3\xa5 grunn av de mange mikroklimaene og nisjemilj\xc3\xb8ene. Kysten har mange t\xc3\xb8rkekj\xc3\xa6re arter som slanger, firfisler og andre amfibier er vanlige, i tillegg til et rikt fugleliv. _NEWLINE_Innlandet og fjellstr\xc3\xb8kene har meget stort dyreliv, med brunbj\xc3\xb8rn (Ursus arctos) og sannsynligvis gaupe, grevling, hjort, muldvarp, og flaggermus. Av fuglearter finnes r\xc3\xb8dstrupe (Erithacus rubecula), konge\xc3\xb8rn, h\xc3\xb8nsehauk, spurvehauk, orrfugl og gr\xc3\xa5g\xc3\xa5s. I elver og innsj\xc3\xb8er finnes frosk (Hyla arborea), europeisk sumpskilpadde (Emys orbicularis), \xc3\xb8rret, hvitfinnet steinulke (Cottus gobio), harr (Thymallus thymallus), og donaulaks (Hucho hucho).\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nMer enn 63\xc2\xa0% av innbyggerne snakket i 2003 et serbisk spr\xc3\xa5k med Iyekavisk dialekt, og dette innbefatter ogs\xc3\xa5 om lag halvparten av de som etnisk sett kaller seg montenegrinere. I forbindelse med uavhengighetsbevegelsen  ble det fra 2004 igangsatt en offensiv for \xc3\xa5 styrke montenegrinsk som spr\xc3\xa5k, med om lag 24\xc2\xa0% utbredelse i befolkningen. I grunnloven fra 2007 er montenegrinsk offisielt spr\xc3\xa5k ved siden av serbisk, albansk, bosnisk og kroatisk. Albansk er den st\xc3\xb8rste av de \xc2\xabsm\xc3\xa5\xc2\xbb spr\xc3\xa5kminoritetene, om lag 5,2\xc2\xa0% av befolkningen er spr\xc3\xa5klig sett albanere.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegros historie er preget av landets n\xc3\xa6rhet til mektige naboland, og har inneb\xc3\xa5ret en ofte meget dyktig balansering mellom stormakter helt til v\xc3\xa5r tid. Deler av omr\xc3\xa5det har tidligere  v\xc3\xa6rt underlagt sv\xc3\xa6rt mange og skiftende utenlandske herred\xc3\xb8mmer, men en uavhengig, mer eller mindre kontinuerlig \xc2\xabmontenegrinsk\xc2\xbb stat eksisterte uavbrutt fra 1356 til 1918, og igjen fra 2006. _NEWLINE_I de f\xc3\xb8rste 160 av disse \xc3\xa5rene var denne staten, Zeta, kulturelt og politisk \xc2\xabserbisk\xc2\xbb, men deretter ser vi ulike kontinuerlige \xc2\xabmontenegrinske\xc2\xbb stater og dynastier som behersket deler av landet, oftest med basis i klaner i fjellomr\xc3\xa5dene i s\xc3\xb8rvest rundt Cetinje. Disse omr\xc3\xa5dene var aldri besatt av osmanerne, slik resten av Balkan var, eller av Venezia som fra 1420 til 1797 behersket Montenegros kystbyer. _NEWLINE_Bare \xc3\xa9n gang mislyktes montenegrinerne i sin fine balansekunst mellom \xc3\xb8st- og vestmaktene p\xc3\xa5 Balkan. P\xc3\xa5 1400-tallet s\xc3\xa5 de sin stat angrepet p\xc3\xa5 alle kanter. Det lokale konged\xc3\xb8mmet fra 1356 maktet over tid ikke den fine balanse mellom stormaktene som s\xc3\xa5 mange serbiske fyrster hadde behersket til fulle siden tidlig middelalder. Prisen ble h\xc3\xb8y \xe2\x80\x93 Zeta-staten gikk i praksis under innen 1516, bare en liten flik rundt Lovcen-fjellet bestod. _NEWLINE_Landets historie preges ellers av at skillene mellom vestlig og \xc3\xb8stlig kristendom, politisk kultur, og statstilh\xc3\xb8righet gikk gjennom dagens Montenegro. Det har lenge v\xc3\xa6rt betydelige etniske, religi\xc3\xb8se, \xc3\xb8konomiske og politiske skiller mellom kysten i vest og innlandet i \xc3\xb8st. Dette skillet er fortsatt synlig i montenegrinsk samfunnsliv.\n_START_SECTION_\nOldtiden\n_START_PARAGRAPH_\nI grotten Mali\xc5\xa1ina i Pljevlja er det funnet rester av bosetting fra istiden, mens Medena Stijena i samme kommune har rike funn fra steinalderen._NEWLINE_Montenegro var befolket av illyrere samtidig med en viss gresk kolonisering langs kysten (Budva) omkring 700\xe2\x80\x93500 f.Kr. Keltiske immigranter bosatte seg i omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 300-tallet f.Kr., og utviklet en illyrisk stat med hovedstad i Skadar. Mange historikere mener n\xc3\xa5 at illyrerne tilh\xc3\xb8rte den keltiske Hallstattkulturen. _NEWLINE_Stadig illyrisk piratvirksomhet medf\xc3\xb8rte at romerne omkring 140 f.Kr. tok kontroll med kystomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av Adriaterhavet (Dalmatia), og innlemmet innlandet i provinsen Illyricum fra \xc3\xa5r 9 e.Kr. Doclaea og Municipium S var viktige garnisonsbyer. Ved delingen av Romerriket i 395 gikk grensen mellom de vest- og \xc3\xb8st-romerske rikene (og etter hvert kirkene) nordover fra Skadar og gjennom det indre av Montenegro. Kysten var alts\xc3\xa5 \xc2\xabvestlig\xc2\xbb._NEWLINE_Under Justinian opplevde \xc3\x98stromerriket en blomstring og handelssamkvemmet over Adriaterhavet \xc3\xb8kte kraftig etter Justinians erobring av Italia. Men etterkommerne brakte p\xc3\xa5 nye nedgangstider til riket de neste \xc3\xa5rhundrene, og kampen mot islam fra 700-tallet dreide fokus bort fra de vestlige provinsene. Balkan opplevde p\xc3\xa5 denne tiden barbariske invasjoner fra gotere, avarer og slavere.\n_START_SECTION_\nSerbiske h\xc3\xb8ydepunkt \xe2\x80\x93 Duklja og Ra\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nI tidlig middelalder dannet serbere, kroater og bulgarere sine f\xc3\xb8rste semi-nasjonale og ganske snart f\xc3\xb8ydale stater, men \xc2\xabmontenegrinere\xc2\xbb h\xc3\xb8rer vi ikke om._NEWLINE_Tidlig p\xc3\xa5 600-tallet avga den bysantinske keiseren kyststrekningen av dagens Montenegro til serbiske settlere, _NEWLINE_som etablerte et levedyktig fyrsted\xc3\xb8mme i Duklja (Doclaea). Samtidig beholdt \xc3\xa5penbart bysantinerne initiativet p\xc3\xa5 andre omr\xc3\xa5der, for serberne ble omvendt til kristendommen p\xc3\xa5 870-tallet._NEWLINE_En splittelse i flere lydriker fra 900 hindret ikke fortsatt ekspansjon. Byen Breznica ble n\xc3\xa5 et viktig serbisk provinssete. En midlertidig bysantinsk gjenerobring 960\xe2\x80\x931042 endte til slutt med total milit\xc3\xa6r seier for Stefan I Vojislav av Duklja, som innen 1050 inkluderte hele kyststrekningen fra Skadar til Split. Under kirkesplittelsen i 1054 tilfalt riket vestkirken og pave Gregor VII anerkjente staten under kong Mihailo I av Duklja. P\xc3\xa5 1100-tallet falt Dukjla derimot under den nye serbiske statsdannelsen (Ra\xc5\xa1ka), som hadde utgangspunkt i fjellomr\xc3\xa5der mellom Serbia og Montenegro. _NEWLINE_I h\xc3\xb8ymiddelalderen l\xc3\xa5 \xc3\xb8stlige stater som den serbiske lite tilbake for vesteuropeiske samfunn._NEWLINE_I 1346 fikk serberne sitt eget ortodokse patriarkat, som styrket nasjonsbyggingen._NEWLINE_Serbiske dynastier fremmet handel og beholdt kontrollen over innlandet fram til den ottomanske invasjonen av innlandet som fant sted 1462\xe2\x80\x931496. Utviklingen av moderne skipsteknologi og \xc3\xb8kt handel f\xc3\xb8rte derimot til at Venezia fra 1420-tallet tok kontroll over kystomr\xc3\xa5dene, noe som varte i 300 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nOsmansk styre i \xc3\xb8st\n_START_PARAGRAPH_\nOmanernes tyrkiske styre i det \xc3\xb8stlige innlandet varte helt til 1878. Den serbiske eliten ble n\xc3\xa5 gjort til b\xc3\xb8nder, eller flyktet nordover. Samtidig falt dette sammen med en generell nedgangstid i S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Europa f.o.m. 1500-tallet, som ledsages av svak byvekst og \xc2\xabDet andre livegenskapet\xc2\xbb. I de tyrkiske omr\xc3\xa5dene beholdt de fjerneste fjellomr\xc3\xa5dene en betydelig autonomi, men ellers ble f\xc3\xb8ydale strukturer sementert av fire \xc3\xa5rhundrer med tyrkisk styre, med tyrkiske og konverterte lokale (\xc2\xabbosnjaker\xc2\xbb) som f\xc3\xb8ydale herskere (chiftluk sahibije) over en tungt skattlagt bondebefolkning. Denne bevarte sin ortodokse kristne identitet, men fikk visket ut sin nasjonale identitet. _NEWLINE_Noen byer blomstret riktignok, Taslid\xc5\xbea (Pljevlja) var hovedstaden i Sanjak Hercegovina fra 1572 til 1833, og fikk status som kasba med kloakksystem, tyrkiske bad, hager, moskeer og kristne klostre. Men regelen var at byene var ufrie sentra for milit\xc3\xa6re og jordeiende ledere. Den senere Sanjak Novibazar (Novi Pazar) hadde hovedstad i Mostar, og medf\xc3\xb8rte at det nordlige Montenegro kom mer i skyggen utviklingsmessig.\n_START_SECTION_\nSelvstendighet mellom stormakter\n_START_PARAGRAPH_\nBalkan ble konfrontasjonsomr\xc3\xa5det mellom \xc3\x98sterrike og Det osmanske rike fra 1700-tallet. Montenegros kystomr\xc3\xa5de var under venetiansk kontroll, og innlandet l\xc3\xa5 stort sett under tyrkisk kontroll \xc3\xb8stenfor grense- og krigsomr\xc3\xa5dene. Fire stormakter \xc3\xb8vde press p\xc3\xa5 den lille, selvstendige montenegrinske staten, som holdt stand._NEWLINE_Fra 1516 til 1696 var det vestlige innlandet en uavhengig, teokratisk munke- og bispestat, styrt av de katolske lederne i Cetinje. Fra 1696 ble denne uavhengige, men ikke-anerkjente staten styrt av fyrster tilh\xc3\xb8rende det montenegrinske dynastiet Petrovi\xc4\x87-Njego\xc5\xa1. Den f\xc3\xb8rste formelle proklamasjon av en selvstendig, montenegrinsk stat skjedde i 1798, og i 1854 gjorde Danilo Petrovi\xc4\x87-Njego\xc5\xa1 Montenegro om til en sekul\xc3\xa6r stat. En aggressiv konfrontasjon og krig mot tyrkerne fra 1875 ga resultater og internasjonal anerkjennelse som fyrsted\xc3\xb8mmet Montenegro gjennom Berlinkonferansen i 1878. Datoen for anerkjennelse, 13. juli 1878 blir feiret som Montenegros uavhengighetsdag. Den frie statens areal ble doblet fra 1696 til 1878, og i 1905 fikk landet sin f\xc3\xb8rste grunnlov og fyrsted\xc3\xb8mmet ble til kongeriket Montenegro i 1910._NEWLINE_Da \xc3\xb8sterrikerne befridde Beograd fra tyrkisk styre i 1711, st\xc3\xb8ttet mange serbere og montenegrinere opp om \xc3\xb8sterrikernes h\xc3\xa6r. Den serbiske frihetskjemperen Kara\xc4\x91or\xc4\x91e Petrovi\xc4\x87 hadde kjempet i begge stormaktenes h\xc3\xa6rstyrker, og oppn\xc3\xa5dde uavhengighet for Serbia gjennom oppr\xc3\xb8rene 1804\xe2\x80\x931813. Men senere p\xc3\xa5 1800-tallet ble \xc3\x98sterrike-Ungarns ambisjoner st\xc3\xb8rre p\xc3\xa5 Balkan, og kulminerte f\xc3\xb8rst med okkupasjonen av Bosnia i 1878. Gradvis vendte de s\xc3\xb8rslaviske lederne seg bort fra \xc3\xb8sterrikske sympatier, og de brede uavhengighetsbevegelsene v\xc3\xa5knet.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8rslavisk samling\n_START_PARAGRAPH_\nBalkankrigen 1912\xe2\x80\x931913 ble startet av montenegrinerne, og ga en felles serbisk-montenegrinsk allianse mot tyrkerne, hvor ogs\xc3\xa5 bulgarerne og grekere gikk med mot tyrkerne fra oktober 1912. Montenegro og Serbia delte den tyrkiske provinsen Sand\xc5\xbeak mellom seg. Straks tyrkerne var nedkjempet i 1913 fikk man et intermesso med mislykket bulgarsk angrep p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rslaverne, fulgt av full konfrontasjon og snart ogs\xc3\xa5 krig mellom Serbia og \xc3\x98sterrike-Ungarn fra 1914, utl\xc3\xb8st av attentatet 28. juni i Sarajevo. _NEWLINE_Under f\xc3\xb8rste verdenskrig st\xc3\xb8ttet Montenegro opp om Serbias krigf\xc3\xb8ring mot \xc3\x98sterrike-Ungarn, og kjempet i to \xc3\xa5r imot \xc3\xb8sterriksk invasjon i en stillingskrig fram til 1916. Om lag 3\xc2\xa0000 montenegrinere falt under verdenskrigen. Under den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xb8sterrikske okkupasjon styrte montenegrinernes konge og regjering i eksil fra Bordeaux. Kongen ble derimot stadig mer isolert, ettersom et flertall av serbere og enkelte montenegrinske partier \xc3\xb8nsket union med Serbia. _NEWLINE_Under den serbisk-dominerte Podgoricaforsamlingen ble det bestemt \xc3\xa5 innlemme Montenegro i Kongeriket Jugoslavia fra 1. desember 1918. Fra 1929 ble regionenes selvbestemmelse i Jugoslavia kraftig redusert. Montenegro inngikk i provinsen Banat Zeta, som ogs\xc3\xa5 omfattet vestlige Kosovo, Hercegovina og Dubrovnik-regionen. Podgorica var dette banat'ets hovedstad, og bevarte derved en viss \xc3\xb8konomisk og administrativ betydning. I 2011 vedtok parlamentet \xc3\xa5 oppheve alle vedtak fra Podgoricaforsamlingen og landet har igjen en kongefamilie fra Petrovi\xc4\x87-Njego\xc5\xa1 selv om landet enn\xc3\xa5 er en republikk med president som statsoverhode._NEWLINE_Under andre verdenskrig opplevde Montenegro f\xc3\xb8rst italiensk, og fra 1943 tysk, okkupasjon. En blodig geriljakrig fulgte okkupasjonene hvor agrar-fascisten Krsto Zrnov Popovi\xc4\x87 med italiensk og tysk st\xc3\xb8tte kjempet mot b\xc3\xa5de serbiske nasjonalister og partisaner. Det m\xc3\xa5 antas at Montenegro bar sin forholdsmessige andel av de samlede jugoslaviske krigstapene p\xc3\xa5 305\xc2\xa0000 soldater og 1,2\xc2\xa0millioner sivile._NEWLINE_Titos seire over interne fiender og okkupasjonsstyrkene lenger nord f\xc3\xb8rte til oppretting av en kommunistisk republikk i 1945. Montenegro ble en egen republikk innen f\xc3\xb8derasjonen, og montenegrineren Milovan \xc4\x90ilas hadde status som Titos arvtaker inntil han ble dissident. Fra 1974 ble Montenegros selvstyre noe utvidet innen Jugoslavia. Provinsen fikk en del \xc3\xb8konomiske overf\xc3\xb8ringer fra resten av Jugoslavia, og turismen ble utviklet noe under Tito-perioden. _NEWLINE_I 1991, foran de f\xc3\xb8rste frie valgene, tok Milo \xc4\x90ukanovi\xc4\x87 og to andre unge og fremsynte, men forel\xc3\xb8pig Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87-lojale partikadre, kontrollen med Montenegros kommunistparti. De endret navnet til Montenegros demokratiske sosialistiske parti (Demokratska Partija Socijalista Crne Gore, DPS), og fikk vedtatt \xc3\xa5 fjerne ordet sosialistiske fra delstatens offisielle navn.\n_START_SECTION_\nEtter Jugoslavia\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro lyktes i \xc3\xa5 holde seg helt utenfor krigene i Jugoslavia 1992\xe2\x80\x9395, hovedsakelig gjennom \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte fortsatt union med Serbia. En folkeavstemning i 1992 godkjente opprettelsen av unionen under navnet Den f\xc3\xb8derale republikken Jugoslavia. Men snart krevdes en vanskeligere balansegang, landets ledelse m\xc3\xa5tte b\xc3\xa5de st\xc3\xb8tte Serbia for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 krig, og samtidig markere tilstrekkelig avstand for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 vestlig intervensjon. I denne perioden m\xc3\xa5tte landet utholde internasjonale sanksjoner. NATO-bombingen av Serbia rammet i en viss grad ogs\xc3\xa5 Montenegro i 1999, selv om landets ledelse p\xc3\xa5 det tidspunktet var erkl\xc3\xa6rte tilhengere av l\xc3\xb8srivelse fra Serbia. _NEWLINE_Fra 1997 begynte derimot de montenegrinske lederne stadig sterkere \xc3\xa5 angripe Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 og Serbia, s\xc3\xa6rlig for dets mislykkede \xc3\xb8konomiske politikk og hyperinflasjon. For \xc3\xa5 komme unna inflasjonen innf\xc3\xb8rte Montenegro tyske mark som sideordnet valuta i 1988. I 2001 ble det ogs\xc3\xa5 innledet privatisering av statlig (dvs. f\xc3\xb8deral jugoslavisk) eiendom, blant annet ble statlige teleselskaper solgt til tyske og norske selskap, og et aluminiumsverk i Podgorica ble solgt til russiske investorer. _NEWLINE_Euro ble innf\xc3\xb8rt som valuta i 2002 da tyske mark opph\xc3\xb8rte som pengeenhet. Unionen med Serbia m\xc3\xb8tte n\xc3\xa5 stadig sterkere motstand i det politiske milj\xc3\xb8et, anf\xc3\xb8rt av Milo \xc4\x90ukanovi\xc4\x87. Med folkeavstemningen i 2006 tok montenegrinerne med 55,4\xc2\xa0% flertall skrittet ut av unionen med Serbia. Det skjedde fredelig, men ikke uten spenning og motstand b\xc3\xa5de fra serberne i Montenegro, og fra staten Serbia. De samme partiene har styrt landet de siste ti \xc3\xa5rene._NEWLINE_Den n\xc3\xa5 (2008) arresterte bosnisk-serbiske tidligere lederen Radovan Karad\xc5\xbei\xc4\x87 er opprinnelig f\xc3\xb8dt og oppvokst i Montenegro. Hans karriere er et av utallige eksempler p\xc3\xa5 hvordan etnisitet og nasjonalitetstilh\xc3\xb8righet har krysset grenser i det tidligere Jugoslavia, og hvordan s\xc3\xb8rslaviske borgere og ledere har hatt kryssende lojaliteter hvor Montenegro er innvevd i et fortsatt fellesskap med de andre republikkene i regionen.\n_START_SECTION_\nPolitikk og administrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro fikk sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende grunnlov i 2007, og er en ikke-religi\xc3\xb8s, konstitusjonelt parlamentarisk republikk. _NEWLINE_Parlamentet i Podgorica \xe2\x80\x93 Montenegros forsamling (Skup\xc5\xa1tina Crne Gore) \xe2\x80\x93 velger statsministeren, vedtar budsjett og lover, og utnevner dommere. Parlamentet kan med flertall vedta mistillit mot regjeringen. Det var parlamentsvalg 22. april 2001, den 21. oktober 2002, og den 10. september 2006._NEWLINE_Forsamlingens antall parlamentarikere endres fra valg til valg, det var 77 fra 2001, deretter 75 fra 2002, og hele 81 fra 2006 (det skal v\xc3\xa6re \xc3\xa9n per 6\xc2\xa0000 velgere). I 2001 ble syv kvinner valgt inn i parlamentet, i 2002 var fem av de valgte representantene kvinner._NEWLINE_Presidenten er folkevalgt, og holder til i den gamle hovedstaden Cetinje. Han er ansvarlig for h\xc3\xa6rstyrkene og deler av utenrikspolitikken, og utnevner forsvarets toppledelse. Fra 1990 til 1998 var den Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87-vennlige SNP-lederen Momir Bulatovi\xc4\x87 president, men i valg i 1998 tapte han mot Milo \xc4\x90ukanovi\xc4\x87 fra partiet DPS. To valg etter 2000 ble underkjent fordi mindre enn halvparten av velgerne deltok, men presidentvalgene 11. mai 2003 og 8. april 2008 var gyldige, og begge ga seier til den sittende presidenten, Filip Vujanovi\xc4\x87 fra DPS._NEWLINE_Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om Montenegros framtid preger montenegrinsk politikk i stor utstrekning. Befolkningen har gjennom mange \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt delt i to, der den ene gruppen har kjempet for full uavhengighet mens den andre \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 fortsatt bevare tilknytningen til Serbia. I den senere tid har ogs\xc3\xa5 sosiale og \xc3\xb8konomiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l kommet mer til overflaten i valgkampene, ikke minst knyttet til den raske veksten i turismen som bare kommer deler av landet til gode.\n_START_SECTION_\nPolitiske partier\n_START_PARAGRAPH_\nDet ledende partiet er det reformerte sosialistpartiet i republikken, DPS. Dette partiet har ledet regjeringskoalisjonene i Montenegro siden Jugoslavia ble oppl\xc3\xb8st. Det andre sentrale regjeringspartiet er det sosialdemokratiske SDP. De to partiene er f\xc3\xb8rst og fremst hovedkreftene bak selvstendighetslinjen, og jobber for EU-medlemskap. Partiene gikk i 2001 sammen i Seieren tilh\xc3\xb8rer Montenegro, ved de siste to valg samarbeidet de i lister med navn som inneholder ...for et europeisk Montenegro._NEWLINE_Etniske bosniske og albanske partier st\xc3\xb8tter opp om selvstendighetslinjen. Det var ogs\xc3\xa5 fem egne albanske mandater \xc3\xb8remerket de andre partiene i 2006, og to av disse tilfalt regjeringspartienes liste._NEWLINE_De ledende opposisjonspartiene, som historisk har \xc3\xb8nsket fortsatt union med Serbia, er SNP, NS, og SNS. I 2001 og 2002 gikk de sammen i valgallianser (Sammen for Jugoslavia, Sammen for forandringer), men i 2006 sprakk partiene opp og stilte til valg p\xc3\xa5 ulike serbisk-orienterte eller unionsvennlige lister. Partiet DSS gikk n\xc3\xa5 med i valgkoalisjonen, mens SNS stilte som Serbiske Liste \xe2\x80\x93 Andrija Mandi\xc4\x87. De klarte heller ikke \xc3\xa5 enes om en felles presidentkandidat i 2008. Partiene ledes hovedsakelig av etniske serbere, og er relativt nasjonalistiske. Disse delvis serbisk-dominerte opposisjonspartiene har en del ordf\xc3\xb8rere, men har aldri hatt regjeringsmakt i Montenegro. Fra 1990 var Momir Bulatovi\xc4\x87 SNP-leder, men i dag ledes dette partiet av Sr\xc4\x91an Mili\xc4\x87._NEWLINE_Det liberale partiet LSCG st\xc3\xb8tter uavhengighet, og er pro-vestlig. Partiet gikk ved valget i 2006 i valgsamarbeid med bosniske partier i den Liberale og bosniske liste._NEWLINE_Foran valget i 2006 startet Neboj\xc5\xa1a Medojevi\xc4\x87 partiet Bevegelsen for Forandring eller PzP, etter modell av det serbiske regimekritiske og intellektuelle partiet B17. PzP er et opposisjonsparti som offisielt st\xc3\xb8tter uavhengighet og bekjenner seg til liberale verdier, og \xc3\xb8nsker EU-medlemskap. Samtidig er partiet i delvis opposisjonsallianse med de tidligere pro-serbiske anti-Europa-partiene, og balanserer moderne fornyelse med hard og bred opposisjon mot regjeringen. _NEWLINE_Partileder Neboj\xc5\xa1a Medojevi\xc4\x87 har det siste \xc3\xa5ret blitt en av Montenegros mest popul\xc3\xa6re politikere, og partiet er i klar vekst. Partiet har tatt stemmer fra de tidligere pro-serbiske (pro-union)-partiene, og fikk 13\xc2\xa0% valgoppslutning i 2006. Den politiske plattformen kan vise seg \xc3\xa5 st\xc3\xa5 for en normalisering av det politiske liv hvor regjeringen for konkurranse fra andre pro-europeiske alternativer, og man f\xc3\xa5r en mer avansert politisk akse enn dagens sv\xc3\xa6rt polariserte situasjon.\n_START_SECTION_\n11. mai 2003\n_START_PARAGRAPH_\nFilip Vujanovi\xc4\x87 fra Demokratska Partija Socijalista Crna Gore (DPS) ble i landets f\xc3\xb8rste presidentvalg valgt med 63,3\xc2\xa0% av stemmene. Motkandidaten Miodrag \xc5\xbdivkovi\xc4\x87 fikk 31,4\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\n8. april 2008\n_START_PARAGRAPH_\nFilip Vujanovi\xc4\x87 fra Demokratska Partija Socijalista Crna Gore (DPS) ble i landets andre presidentvalg gjenvalgt til sitt embete med 51,9\xc2\xa0% av stemmene. Motkandidatene var serberen Andrija Mandi\xc4\x87 (Srpska Lista) med 19,6\xc2\xa0%, Neboj\xc5\xa1a Medojevi\xc4\x87 (PzP) som fikk 16,6\xc2\xa0%, og Sr\xc4\x91an Mili\xc4\x87 (SNP) som fikk 11,9\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\n7. april 2013\n_START_PARAGRAPH_\nDen sittende presidenten Filip Vujanovi\xc4\x87 ble utfordret av partilederen for opposisjonspartiet Demokratisk front, Miodrag Leki\xc4\x87. Vujanovi\xc4\x87 fikk 51,21% og ble til tross for protester fra motstanderne gjenvalgt for andre gang.\n_START_SECTION_\nFolkeavstemning 21. mai 2006 om selvstendighet\n_START_PARAGRAPH_\n21. mai 2006 ble det avholdt en folkeavstemning om republikkens framtidige status. 485\xc2\xa0000 montenegrinere hadde stemmerett i avstemningen, som ble fulgt av observat\xc3\xb8rer fra blant annet Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE), Europar\xc3\xa5det og EU-parlamentet. 86,3\xc2\xa0% av de stemmeberettigede deltok i valget. If\xc3\xb8lge offisielle kilder hadde 55,4\xc2\xa0% stemt for uavhengighet, alts\xc3\xa5 over de 55\xc2\xa0% valgreglementet krevde. Talsmann for uavhengighetsblokken, Predrag Sekuli\xc4\x87, og statsminister og uavhengighetstilhenger Milo \xc4\x90ukanovi\xc4\x87 proklamerte seier. Pro-serbiske unionistpartier krevde omtelling av stemmene, men Serbia godkjente overraskende raskt valgresultatet._NEWLINE_Det var stort sett ja-flertall i montenegrinske flertallskommuner, og nei-flertall i kommuner hvor serbere utgj\xc3\xb8r flertallet.\n_START_SECTION_\nUavhengighetserkl\xc3\xa6ringen 3. juni 2006\n_START_PARAGRAPH_\nDen montenegrinske nasjonalforsamlingen vedtok 3. juni 2006 \xc3\xa5 akseptere folkeavstemningen fra 21. mai der et flertall stemte for \xc3\xa5 avslutte partnerskapet med Serbia som gikk tilbake til 1918, og erkl\xc3\xa6rte Montenegros selvstendighet. Serbia godkjente erkl\xc3\xa6ringen umiddelbart. Opposisjonspolitikere som har v\xc3\xa6rt mot uavhengighet, m\xc3\xb8tte ikke opp da forsamlingen stemte.\n_START_SECTION_\nForsvars- og utenrikspolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nLandets politistyrker prioriteres, og styrken er siden 1999 \xc3\xb8kt fra 10\xc2\xa0000 til 15\xc2\xa0000 mannskaper. Flere avdelinger er paramilit\xc3\xa6re. Et eget sivilt politi, ledet av Politidirektoratet i Podgorica (Uprava policije), har ca. 5\xc2\xa0200 medarbeidere._NEWLINE_Montenegro arvet en h\xc3\xa6rstyrke p\xc3\xa5 6\xc2\xa0500 mann etter sammenbruddet i unionen med Serbia, og har lansert planer om \xc3\xa5 redusere den st\xc3\xa5ende styrken til 2\xc2\xa0500 vervede spesialmannskaper. Luftforsvaret har i alt ni jugoslaviske G-4 Super Galeb-jagerfly, men vil neppe fornye disse. Det jugoslaviske sj\xc3\xb8forsvaret som gjenstod etter Kroatias frigj\xc3\xb8ring, ble i sin helhet overtatt av Montenegro i 2006._NEWLINE_Presidenten er politisk ansvarshavende for de milit\xc3\xa6re styrker, og en forsvarssjef er enn\xc3\xa5 ikke utnevnt (2008). Den 30. august 2006 avskaffet presidenten verneplikten i landet. Sikkerhetspolitisk ble det satset det p\xc3\xa5 Partnerskap for Fred og medlemskap i NATO. Montenegro ble medlem i NATO den 5. juni 2017._NEWLINE_Montenegro leverte offisielt inn en s\xc3\xb8knad om EU-medlemskap 15. desember 2008, og fikk status som kandidat  17. desember 2010. Forhandlingene med EU ble innledet 29. juni 2012 og p\xc3\xa5g\xc3\xa5r fortsatt.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro er tradisjonelt et jordbruksland med betydelig produksjon av olivenolje og frukt av ulike palmer langs kysten. Det dyrkes vindruer omkring Podgorica, hvor den dominerende produsenten er vinkooperativet Planta\xc5\xbee._NEWLINE_Den tradisjonelle industrien i Montenegro baserer seg p\xc3\xa5 landets betydelige potensial for vannkraft, med produksjon av st\xc3\xa5l, aluminium, n\xc3\xa6ringsmidler og tobakksprodukter, tekoindustri, og skogsindustri som viktig basis. Det brytes bauxitt og litt kull i fjellene i vest._NEWLINE_Montenegros \xc3\xb8konomiske vekst etter oppl\xc3\xb8sningen av Jugoslavia har v\xc3\xa6rt preget av turisme, med fokus p\xc3\xa5 kystomr\xc3\xa5dene i s\xc3\xb8r. Bar, Budva og Kotor er de fremste turistbyene. Utviklingen i landet er sv\xc3\xa6rt skjev, det er sterk vekst og raskt stigende priser p\xc3\xa5 bolig og eiendom i s\xc3\xb8r, mens de indre regionene mot Serbia i nord er lite utviklet. Arbeidsl\xc3\xb8shet er et betydelig politisk problem._NEWLINE_Landet innledet privatisering allerede under unionen med Serbia. Montenegros st\xc3\xb8rste bedrift, aluminiumsverket Kombinat Aluminijuma Podgorica (KAP) i Podgorica, som f\xc3\xa5r bauxitt fra landets egne gruver i innlandsbyen Nik\xc5\xa1i\xc4\x87, ble tidlig privatisert og er i dag i russisk eie. Ogs\xc3\xa5 finansmarkedet med banker og investeringsforetak ble privatisert. Serbiske selskaper og investorer har ogs\xc3\xa5 sikret seg eierskapet til tidligere statlig eiendom, samtidig som russiske investorer investerer stort i ferieleiligheter og hoteller langs kysten. _NEWLINE_I 2001 ble det faste telenettet solgt til tyske Deutsche Telekom. Tre mobillisenser er tildelt, til henholdsvis tyske T-Mobile, norskeide Promonte (eid av Telenor), og den nye utfordreren, serbiskeide M-Tel. _NEWLINE_Det var 14,7\xc2\xa0% arbeidsl\xc3\xb8shet i 2007, men den er sv\xc3\xa6rt ujevnt fordelt med stort press og arbeidskraftmangel langs kysten. Levekostnadene har ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8kt sterkt fra og med 2007, mens inflasjonen dette \xc3\xa5ret var 4,2\xc2\xa0%, s\xc3\xa5 var konsumprisveksten (KPI) p\xc3\xa5 hele 7,4\xc2\xa0%._NEWLINE_De viktigste eksport-markedene er Sveits og Italia, mens de viktigste kildene for import av varer er Hellas, Italia, Tyskland og Bosnia-Hercegovina. Havnebyen Bar er den eneste internasjonale handelshavnen, og er ogs\xc3\xa5 transitthavn for Serbia.\n_START_SECTION_\nSamferdsel\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro har et relativt moderne veinett langs kysten, og forbindelse med motorvei (E-65, E-80) til Kroatia i vest og Serbia i nord. Veiforbindelsen s\xc3\xb8rover mot Albania, Kosovo og Hellas er ganske d\xc3\xa5rlig, E-762 fra Albania til Bosnia-Hercegovina gjennom innlandet har stedvis lav kvalitet. Av 5\xc2\xa0277\xc2\xa0km hovedveier har bare 1\xc2\xa0729\xc2\xa0km asfaltdekke, men andelen er \xc3\xb8kende._NEWLINE_Montenegro har 250\xc2\xa0km jernbane med internasjonal sporbredde. Det g\xc3\xa5r godsbane fra Podgorica til Nik\xc5\xa1i\xc4\x87 i nordvest som frakter bauxitt til aluminiumsverket i Podgorica og planlegger igangsetting av persontransport. Hovedbanen er Beograd-Bar-banen, som g\xc3\xa5r igjennom det indre av landet i nord-s\xc3\xb8rlig retning, og har et kort sidespor fra Bijelo Polje til Berane. Banen bes\xc3\xb8rger mye av den havg\xc3\xa5ende utenrikshandelen til Serbia og Montenegro. Det er ogs\xc3\xa5 en kort godsbane til Shkod\xc3\xabr i Albania._NEWLINE_Internasjonale havner finnes i Bar, og en mindre havn i Kotor. Det g\xc3\xa5r ferjer til Bari og Ancona fra Bar, og havnen der kan h\xc3\xa5ndtere mer enn fem millioner tonn last \xc3\xa5rlig._NEWLINE_Det er to internasjonale flyplasser med rullebane over 1\xc2\xa0000 meter \xe2\x80\x93 i henholdsvis Podgorica og Tivat. Podgorica lufthavn har ruter til en rekke europeiske storbyer, det samme har den noe mindre Tivat lufthavn. Det er sm\xc3\xa5flyplasser i Berane, \xc5\xbdabljak og Nik\xc5\xa1i\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nTelekommunikasjon\n_START_PARAGRAPH_\nMobiltelefoni er sv\xc3\xa6rt utbredt, i mangel av et godt fungerende fastnett. Godt hjulpet av en t\xc3\xb8ff konkurranseregulering har Montenegro n\xc3\xa5dd verdens h\xc3\xb8yeste mobilpenetrasjon \xe2\x80\x93 den \xc3\xb8kte fra 107\xc2\xa0% i 2007 til et sted mellom 129\xc2\xa0% of 180\xc2\xa0% i 2008. Mobiltelefoni er popul\xc3\xa6rt og det er stor ettersp\xc3\xb8rsel etter mobile data- og medietjenester._NEWLINE_Fordelingen av landets 1\xc2\xa0113\xc2\xa0000 mobilbrukere mellom de tre mobiloperat\xc3\xb8rene per mai 2008 er: Promonte 471\xc2\xa0000 kunder (43\xc2\xa0%), TMobile 381\xc2\xa0000 kunder (34\xc2\xa0%), MTel 261\xc2\xa0000 kunder (23\xc2\xa0%). Den serbisk-eide nykommeren MTel nyter godt av gode roaming-tilbud mellom Montenegro og Serbia._NEWLINE_Bruken av Internett er ganske h\xc3\xb8y, med antatt 266\xc2\xa0000 brukere i 2006, eller om lag 40\xc2\xa0% av innbyggerne. IT-bruken hemmes av d\xc3\xa5rlig fastnett, da tyske T-Mobile overtok fastnettet i 2001 var det et overveiende lavkapasitets kobbernett i og omkring Podgorica og de st\xc3\xb8rste provinsbyene. _NEWLINE_Mobile datatjenester (3G) ble introdusert i 2007, men det er ikke bygd ut mye fibernettverk. B\xc3\xa5de T-Mobile og ProMonte (Telenor) planlegger \xc3\xa5 bygge ut mobilt og tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8st bredb\xc3\xa5nd, trolig basert p\xc3\xa5 HSPA og Wimax.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegrinske barn starter i skolen (Osnovna \xc5\xa1kola) ved 6 \xc3\xa5rs alder, og grunnutdanningen varer i 9 \xc3\xa5r.  Videreg\xc3\xa5ende oppl\xc3\xa6ring strekker seg over 4 \xc3\xa5r (3 \xc3\xa5r for yrkes- og handelsutdanning), og ender med tildeling av artium (Matura)._NEWLINE_Universitetet i Montenegro ligger i Podgorica og har et komplett studietilbud innen humanistiske, samfunnsvitenskapelige og naturvitenskapelige fag, samt egen business- og jusutdanning. I 2005 ble det startet opp undervisning i medisin, etter at landet tidligere hadde v\xc3\xa6rt avhengig av medisinstudiene i Beograd._NEWLINE_Niksic har et filosofisk fakultet underlagt Universitetet i Montenegro, men som har r\xc3\xb8tter i en l\xc3\xa6rerskole i Cetinje (1947), etablert i Nik\xc5\xa1i\xc4\x87 i 1963. Her tilbys studier opp til doktorgradsniv\xc3\xa5 innen filologiske og spr\xc3\xa5klige studier.\n_START_SECTION_\nMassemedia\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste radiostasjonen p\xc3\xa5 Balkan ble etablert utenfor Bar i 1904, mens Radio Cetinje \xc3\xa5pnet i 1944. TV-signaler fra Italia ble fra 1957 tatt inn via en antenne montert p\xc3\xa5 fjellet Lovcen ved Kotor. I 1963 startet RTV Titograd (dagens RTCG) de f\xc3\xb8rste nasjonale fjernsynssendingene._NEWLINE_Det er i alt 31 radiostasjoner og 13 TV-stasjoner i Montenegro. Podgorica og Nik\xc5\xa1i\xc4\x87 er de fremste mediesentrene. RTCG er det statlige TV-selskapet med nasjonale sendinger. De st\xc3\xb8rste avisene er Pobjeda og Vijesti (1997), fulgt av Dan og Monitor. Avisen Dan er det fremste regimekritiske mediet. IT-avisen Magazin BIT skriver om nye medier og teknologi.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegros kultur er n\xc3\xa6rt knyttet opp til den serbiske, og spr\xc3\xa5kene er n\xc3\xa6rt beslektet. Mange montenegrinere snakker serbisk, og begge alfabetene er i bruk. Landet var katolsk i middelalderen, men er i dag overveiende serbisk-ortodoks med sunnimuslimske minoriteter. _NEWLINE_Kystbyen Kotor st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 UNESCOs verdensarvliste med unik historisk arkitektur. _NEWLINE_Et omstridt tema er eksistensen av partiline\xc3\xa6re familieb\xc3\xa5nd og klansamfunn (zadruga), med praktisering av lojalitetsb\xc3\xa5nd og blodhevn. Spr\xc3\xa5klig er begrepet en nyskaping og utover Albania fremmes det tvil omkring hvor viktig denne kulturelle institusjonen egentlig har v\xc3\xa6rt.\n_START_SECTION_\nLitteratur og skriftkultur\n_START_PARAGRAPH_\nI middelalderen ble det meste av litteraturen skrevet p\xc3\xa5 kirkeslavisk. I 1494 ble den f\xc3\xb8rste bokpressen p\xc3\xa5 det s\xc3\xb8rlige Balkan montert i Cetinje. Montenegrinske klostre har bevart en del middelalderske og tidlig moderne tekster p\xc3\xa5 kirkeslavisk._NEWLINE_P\xc3\xa5 1800-tallet begynte serbiske, kroatiske og montenegrinske filologer \xc3\xa5 folkeliggj\xc3\xb8re dialekter av det tidligere r\xc3\xa5dende s\xc3\xb8rslaviske spr\xc3\xa5ket. Serberen Vuk Stefanovi\xc4\x87 Karad\xc5\xbei\xc4\x87 var en drivkraft. I frie intellektuelle milj\xc3\xb8er, eksempelvis i Kotor, ble det startet lese- og litteraturselskaper og utviklet grammatikk innen serbisk, kroatisk og montenegrinsk spr\xc3\xa5k. Forfatteren Petar Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1 var blant dem som tok opp Karad\xc5\xbei\xc4\x87' ny-serbiske spr\xc3\xa5k i sine montenegrinske verker._NEWLINE_I mellomkrigstiden ble denne diversifiseringen undertrykt, men under Tito fikk Montenegro igjen en viss spr\xc3\xa5klig frihet, selv om hybriden serbo-kroatisk p\xc3\xa5 den tiden var offisielt spr\xc3\xa5k, helt fram til 1992. Forfatteren Mihailo Lali\xc4\x87 var blant de mange som skrev b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 serbisk og montenegrinsk._NEWLINE_Dannelsen av Universitetet i Montenegro i 1974 ble et vendepunkt, her ble det for f\xc3\xb8rste gang drevet spr\xc3\xa5klige og filologiske studier uavhengig av Serbia. Lingvisten professor Vojislav Nik\xc4\x8devi\xc4\x87 har v\xc3\xa6rt en fremtredende forkjemper for det montenegrinske spr\xc3\xa5ket. Han har gitt ut ordb\xc3\xb8ker, grammatikkb\xc3\xb8ker og rettskrivingsb\xc3\xb8ker for montenegrinsk. Nik\xc4\x8devi\xc4\x87 studerte og utviklet spr\xc3\xa5ket fra sin stilling ved det Filologiske fakultet i Nik\xc5\xa1i\xc4\x87._NEWLINE_Fra og med 2006 bruker montenegrinerne fortrinnsvis det latinske alfabetet, men kyrillisk er ogs\xc3\xa5 i utstrakt bruk. Det montenegrinske alfabetet er:_NEWLINE_A B C \xc4\x8c \xc4\x86 D D\xc5\xbe \xc4\x90 E F G H I J K L Lj M N Nj O P R S \xc5\xa0 \xc5\x9a T U V Z \xd0\x97 \xc5\xbd \xc5\xb9_NEWLINE_Den amerikanske forfatteren Rex Stouts roman- og filmfigur Nero Wolfe er opprinnelig montenegrinsk, og handlingen i romanen The Black Mountain finner sted i Tito-periodens Montenegro.\n_START_SECTION_\nIdrett\n_START_PARAGRAPH_\nMontenegro har en levende folkelig kultur og en rekke medier p\xc3\xa5 flere spr\xc3\xa5k. Podgorica, Cetinje og Nik\xc5\xa1i\xc4\x87 er de fremste kulturbyene med en rekke festivaler, bokmesser og litteratursentra, samt flere radio- og TV-stasjoner. _NEWLINE_Spr\xc3\xa5kforskeren Vuk Stefanovi\xc4\x87 Karad\xc5\xbei\xc4\x87 samlet folklore, lokal poesi og folkemusikk i Montegenro. Folkedansen Oro er en ringdans hvor deltakerne sitter p\xc3\xa5 hverandres skuldre, og det er et dansende par i midten. \xc5\xa0ota er en pardans, som er vanlig i begravelser. Begravelse har status som stor festivitas, viktigere enn bryllup._NEWLINE_Billedkunsten har hatt et sterkt sentrum i Cetinje. Kunstmaleren Milo Milunovi\xc4\x87 (1897\xe2\x80\x931967) er en kjent impresjonist, han gikk i l\xc3\xa6re i Shkod\xc3\xabr, Monza, Milano, Firenze og Paris. _NEWLINE_De fremste og mest popul\xc3\xa6re idrettene i Montenegro er basketball og h\xc3\xa5ndball. Landet arrangerte EM i basketball i 2005, og deltok i h\xc3\xa5ndball-EM i 2008. Innen fotball har landet m\xc3\xa5ttet bygge opp et helt nytt landslag etter uavhengigheten i 2006. Laget har n\xc3\xa5dd brukbare resultater i landskamper i 2008._NEWLINE_Sommer-OL i Beijing i 2008 blir det f\xc3\xb8rste internasjonale mesterskap med fullt anerkjent, olympisk deltakelse fra et uavhengig Montenegro."