b'\n_START_ARTICLE_\nMarin grense\n_START_PARAGRAPH_\nEt steds marine grense er havets h\xc3\xb8yeste niv\xc3\xa5 etter siste istid. I siste istid var blant annet hele Skandinavia dekket av is. Isdekkets st\xc3\xb8rrelse var p\xc3\xa5 sitt h\xc3\xb8yeste niv\xc3\xa5 for 23\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Vekten av isen gjorde at jordskorpen ble trykket ned (dette er et ca. 1:3 forhold; for eksempel 100 m is trykket landskapet ned 30 m, 200 m is trykket landskapet ned 60 m osv.). Isen i Skandinavia var tykkest over sentrale deler av Bottenviken i Sverige, der istykkelsen var ca. 3\xc2\xa0000 m. Det vil si at jordskorpen var trykket ned ca. 1\xc2\xa0000 m i forhold til i dag._NEWLINE_Landhevningen i tiden etter issmeltingen foregikk f\xc3\xb8rst raskt, senere i et mer sakte tempo. Omkring Bottenviken, der landskapet er flatt, foreg\xc3\xa5r landhevningen fortsatt s\xc3\xa5 hurtig at den er merkbar i l\xc3\xb8pet av et menneskeliv._NEWLINE_Marin grense er det h\xc3\xb8yeste niv\xc3\xa5et som havet har hatt p\xc3\xa5 et sted etter at det ble fritt for is og man forkorter det gjerne med MG. Den marine grensen bestemmes ved h\xc3\xb8yden av strandhakk, strandlinjer og breelvdelta, ofte med rester etter marine dyr. MG kan med stor n\xc3\xb8yaktighet ogs\xc3\xa5 bestemmes ved \xc3\xa5 analysere kjernepr\xc3\xb8ver fra myr, der hver millimeter av kjernen representerer avleiringer som kan dateres ved hjelp av karbondatering._NEWLINE_Grunnen til at havet sto h\xc3\xb8yere ved slutten av istiden er at hele den norske landplaten ble presset ned p\xc3\xa5 grunn av vekten til ismassene. Da isen smeltet, flommet havet inn over det nedtrykte landet. Da landet sakte steg opp igjen, trakk havet seg tilbake, og landet ble t\xc3\xb8rt._NEWLINE_Den beste jorden for landbruk i Norge ligger under den marine grensen, gjerne p\xc3\xa5 sand og leire som ble dannet da omr\xc3\xa5det var oversv\xc3\xb8mt. Noen av disse omr\xc3\xa5dene har kvikkleire og er utsatt for store og sm\xc3\xa5 leirras._NEWLINE_Den marine grense har ogs\xc3\xa5 betydning innen arkeologi. De eldste spor etter mennesker som bodde i strandkanten finner man i dag omkring den marine grensen. Funnet av Norges f\xc3\xb8rste boplasser fra eldre steinalder, Fosnakulturen, ble gjort av en geolog som studerte strandlinjene, og fant stein som var bearbeidet av mennesker.'