b'\n_START_ARTICLE_\nAkarnania\n_START_PARAGRAPH_\nAkarnania (gresk: \xe1\xbc\x88\xce\xba\xce\xb1\xcf\x81\xce\xbd\xce\xb1\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1, latin: Acarnania) er en region i Hellas som ligger mellom Det joniske hav, vest for Aitolia med elven Akheloos som grense, og nord for bukten ved Kalydon som er innl\xc3\xb8pet til Korintbukta. I dag utgj\xc3\xb8r omr\xc3\xa5det en del av den vestlige andelen av den regionale enheten Etoloakarnania. Hovedstaden og den fremste byen i antikk tid var Stratos. Nordsiden av Akarnania av Korintbukta var i sin tid betraktet som en del av regionen Epiros._NEWLINE_Akarnanias opphav i gresk mytologi er tradisjonelt tilskrevet den mytiske Akarnan, s\xc3\xb8nn av Alkmaion, og som etter farens d\xc3\xb8d flyttet til omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nAkarnanias geografi best\xc3\xa5r av tre hovedregioner: en berglendt kystlinje, en kupert fjellrygg som f\xc3\xb8lger kystlinjen, og en slette som ligger mellom fjellene og elven Akheloos.\n_START_SECTION_\nAntikk og klassisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 600-tallet f.Kr. ble gresk innflytelse i regionen framtredende da byen Korint bosatte Anaktorion, Solliom og Lefkada, og den vestlige greske \xc3\xb8ya Kefallinia bosatte Astakos. Bosetninger i Alyzeia, Koronta, Limnaia, Medion, Oeniadae, Palairos, Phytia og Stratos er ogs\xc3\xa5 nevnt av den greske historikeren Thukydides. Den sistnevnte byen var ogs\xc3\xa5 setet for et l\xc3\xb8st forbund av bystater i Akarnania som ble opprettholdt fram til slutten av 100-tallet f.Kr._NEWLINE_Ettersom omr\xc3\xa5det l\xc3\xa5 strategisk til for sj\xc3\xb8vegen til Italia var Akarnania milit\xc3\xa6rt betydningsfull i mange kriger. P\xc3\xa5 400-tallet f.Kr. ble korinterne tvunget ut av deres bosetninger i Akarnania av athenerne. Rundt 390 f.Kr. overga byene seg til Sparta under den spartanske kong Agesilaos II, og Akarnania fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re alliert med Sparta fram til det ble i det andre athenske rike i 375 f.Kr. Senere stilte Akarnania p\xc3\xa5 samme side som Aitolia i deres kamp mot Sparta, og sammen med Athen og andre greske bystater mot Filip II av Makedonia i slaget ved Khaironeia i 338 f.Kr._NEWLINE_Akarnania kom deretter inn under makedonsk styre. I 314 f.Kr., p\xc3\xa5 befaling av den makedonske kong Kassandros, ble bosetningene i Akarnania som l\xc3\xa5 n\xc3\xa6r grensen til Aitolia samlet til f\xc3\xa6rre og st\xc3\xb8rre enheter. Grensekonfliktene med Aitolia var hyppige og f\xc3\xb8rte til at omr\xc3\xa5det Akarnania ble fordelt mellom Aitolia og Epiros en gang rundt 250 f.Kr. Etter at kongen av Epiros falt fikk de omr\xc3\xa5der som var g\xc3\xa5tt dit igjen sin uavhengighet, og fikk byen Lefkada fra Epiros, som da ble hovedstaden for regionen._NEWLINE_Akarnania allierte seg med Filip V av Makedonia i krigen mot Romerriket i 200 f.Kr., skj\xc3\xb8nt det tapte Lefkada p\xc3\xa5 grunn av dette. Byen Thyrreion ble utpekt som ny hovedstad._NEWLINE_P\xc3\xa5 100-tallet f.Kr. led Akarnania store skader fra mange angrep og plyndringer fra pirater, og i de romerske borgerkrigene. Senere havnet byene og bosetningene i omr\xc3\xa5det inn under herred\xc3\xb8mmet til Nikopolis, en by i Epiros.\n_START_SECTION_\nBysantinsk tid\n_START_PARAGRAPH_\nThemet Nikopolis (gresk: \xce\xb8\xce\xad\xce\xbc\xce\xb1 \xce\x9d\xce\xb9\xce\xba\xce\xbf\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x82, thema Nikopole\xc5\x8ds) var betegnelsen p\xc3\xa5 det bysantinske thema (administrativ region) som ble opprettet i vestlige Hellas. Det besto av Aitolia-Akarnania (som tilsvarer dagens enhet Etoloakarnania) og s\xc3\xb8rlige Epiros. Det ble opprettet i l\xc3\xb8pet av andre halvdel av 800-tallet og besto fram til oppl\xc3\xb8sningen av Det bysantinske rike ved det fjerde korstog i 1204._NEWLINE_Etter 1204 ble Akarnania fordelt til despotatet Epirus og i 1348 ble det erobret av Serbia. I 1480 ble det erobret av Det osmanske rike og var under muslimsk styre fram til 1832 da det ble frigjort og ble en del av Hellas.'