b'\n_START_ARTICLE_\nAbolisjonisme\n_START_PARAGRAPH_\nAbolisjonisme var en politisk bevegelse p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet som arbeidet for \xc3\xa5 avskaffe slaveriet. I vestlige Europa og Nord- og S\xc3\xb8r-Amerika var abolisjonisme en historisk bevegelse for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re slutt p\xc3\xa5 slavehandelen og samtidig l\xc3\xb8slate og frigj\xc3\xb8re eksisterende slaver. Bevegelsen begynte allerede med en tidlig spansk lov p\xc3\xa5 midten av 1500-tallet, og fortsatte s\xc3\xa6rlig i opplysningstiden p\xc3\xa5 1700-tallet. Storbritannia forb\xc3\xb8d slaveri for Det britiske imperiet i 1833 og Det franske koloniriket fulgte etter med samme forbud femten \xc3\xa5r senere mens slaveri f\xc3\xb8rst ble forbudt i USA s\xc3\xa5 sent som i 1865 med 13. tillegg til USAs grunnlov. F\xc3\xb8r den tiden hadde aktivister, menneskerettighetsforkjempere og abolisjonister kjempet en lang kamp for \xc3\xa5 n\xc3\xa5 disse m\xc3\xa5lene.\n_START_SECTION_\nKampen mot slaveriet\n_START_PARAGRAPH_\nAbolisjonisme i Vesten, kampen mot slaveriet, fikk en tidlig start med Leyes Nuevas (\xc2\xabDe nye lover\xc2\xbb) som ble utstedt den 20. november 1542 av den tysk-romerske keiser Karl V som konge av Spania. Denne beslutningen var inspirert av Salamancaskolen og skriftene til den spanske dominikanermunken Bartolom\xc3\xa9 de las Casas, en tidlig abolisjonist, som var blitt sjokkert over behandlingen av de innf\xc3\xb8dte i Den nye verden. Loven var rettet mot de spanske kolonier for \xc3\xa5 forhindre grov utnyttelse av den innf\xc3\xb8dte befolkningen av Encomienda, store sammenslutninger av landeiere. I praksis erkl\xc3\xa6rte keiser Karl V alle innf\xc3\xb8dte amerikanske slaver for frie, forb\xc3\xb8d slaveri av de innf\xc3\xb8dte, og erkl\xc3\xa6rte dem som borgere av det spanske riket med fulle rettigheter. Loven m\xc3\xb8tte stor motstand, og var i det hele lite suksessfullt, skj\xc3\xb8nt mange innf\xc3\xb8dte slaver ble satt fri, men spanske landeiere omgikk loven ved \xc3\xa5 erstatte innf\xc3\xb8dte s\xc3\xb8ramerikanske slaver med slavearbeidere som ble f\xc3\xb8rt over fra Afrika. Loven klarte s\xc3\xa5ledes ikke \xc3\xa5 forby slaveri, og ble tilsidesatt i 1545, men en svakere utgave ble utstedt i 1552._NEWLINE_P\xc3\xa5 1600-tallet ford\xc3\xb8mte kvekerne og andre religi\xc3\xb8se grupper i Storbritannia slaveriet ved at det ikke var kristent. P\xc3\xa5 1700-tallet, i opplysningstiden, kritiserte rasjonalistiske opplysningstenkere slaveriet for at det var et brudd p\xc3\xa5 menneskerettighetene. Selv om det var utstrakt ford\xc3\xb8mmelse av slaveriet p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet s\xc3\xa6rlig i Storbritannia, og til dels ogs\xc3\xa5 i noen milj\xc3\xb8er i de amerikanske Nordstatene, hadde det lite effekt p\xc3\xa5 hovedsentrene for slaveriet: Karibia, S\xc3\xb8r-Amerika, og S\xc3\xb8rstatene i USA._NEWLINE_Somersettsaken i 1772 frigjorde i praksis slavene i England. Det var en ber\xc3\xb8mt rettsavgj\xc3\xb8relse i engelsk rettssal som slo fast at slaveri ikke var st\xc3\xb8ttet av lovverket i England og Wales, skj\xc3\xb8nt ikke andre steder i Det britiske imperiet. Bed\xc3\xb8mmelsen, som ble gjort av dommeren lord Mansfield, slo fast slaveri er av et slikt vesen som ikke er st\xc3\xb8ttet av noen deler av lovverket, og \xc2\xabuansett hvor brysomt det m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re\xc2\xbb m\xc3\xa5 \xc2\xabden svarte bli frisatt\xc2\xbb._NEWLINE_Bakgrunnen for rettsavgj\xc3\xb8relsen var at en slave, James Somersett, fra Boston i USA, den gang en kronkoloni av Storbritannia, ble f\xc3\xb8rt til England i 1769. I 1771 r\xc3\xb8mte Somersett, men ble tatt til fange og fengslet om bord p\xc3\xa5 et skip tilh\xc3\xb8rende kaptein John Knowles som skulle seile til den britiske kolonien Jamaica. Imidlertid henvendte tre engelskmenn seg til kongens rett i henhold til Habeas corpus, det juridisk prinsipp om at enhver person som er fengslet eller p\xc3\xa5 annen m\xc3\xa5te frihetsber\xc3\xb8vet, har rett til \xc3\xa5 bli stilt for en domstol. Kaptein Knowles ble beordret til \xc3\xa5 framskaffe Somersett for retten som skulle bed\xc3\xb8mme om fengslingen av ham var lovlig. I mellomtiden hadde saken f\xc3\xa5tt stor omtale i avisene, og en aktivist, abolisjonisten Granville Sharp, st\xc3\xb8ttet Somersett, og da saken kom opp i retten sto ikke f\xc3\xa6rre enn fem advokater som forsvarte Somersett ved tre adskilte h\xc3\xb8ringer, en av dem var Francis Hargrave, en ung advokat som skapte seg en ber\xc3\xb8mmelse p\xc3\xa5 denne saken. Domsavgj\xc3\xb8relsen ble \xc2\xabtherefore the black must be discharged\xc2\xbb, \xc2\xabderfor m\xc3\xa5 den svarte bli l\xc3\xb8slatt\xc2\xbb, ved at en slave ikke kunne bli fjernet fra England mot sin egen vilje, selv om dommen ikke slo uttrykkelig fast at slaver automatisk ble fri straks de satte sin fot p\xc3\xa5 engelsk jord. Uansett var eksempelvis amerikanske slaver trygge mot utlevering til fortsatt slaveri i USA hvis de klarte \xc3\xa5 komme seg til England. Denne saken har en tidlig parallell avgj\xc3\xb8relse ved en fransk domstol i 1738, \xc2\xabJean Boucaux mot Verdelin\xc2\xbb, men selv om slaven Boucaux ble satt fri, endret den franske dommen ikke statusen for slaveri i Frankrike f\xc3\xb8r senere._NEWLINE_Den amerikanske kolonien Pennsylvania vedtok en lov for gradvis avskaffelse av slaveriet i 1780. Storbritannia forb\xc3\xb8d import av afrikanske slaver til sine kolonier i 1807, og USA fulgte etter med samme lov i 1808. De franske kolonier forb\xc3\xb8d import av slaver femten \xc3\xa5r senere, og f\xc3\xb8rst i 1865, etter den amerikanske borgerkrigen, ble slaveri forbudt i USA med et tillegg i grunnloven._NEWLINE_I \xc3\x98st-Europa spilte abolisjonismen i bevegelser som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 slaveriet av romanifolket (sig\xc3\xb8ynere) i Valakia og Moldova i dagens Romania. Tilsvarende bevegelser i tsard\xc3\xb8mmet Russland for \xc3\xa5 frigj\xc3\xb8re livegne som levde under slavelignende forhold. Den russiske reformloven om emansipasjon (frigj\xc3\xb8ring) i 1861 (egentlig \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x8f\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x84\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0 1861 \xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0, bokstavelig \xc2\xabbondereformen av 1861\xc2\xbb) var den f\xc3\xb8rste og viktigste av liberale reformer som ble satt i gang under styret til tsarAleksander II av Russland. Reformen innebar en avvikling av livegenskapet som system for b\xc3\xb8nder i Russland. I en del omr\xc3\xa5der av riket ble livegenskapet forbudt tidligere._NEWLINE_Ironisk nok at mens slaveriet langsomt ble forbudt i Vest-Europa, og til dels i \xc3\x98st-Europa, og til sist ogs\xc3\xa5 i Nord- og S\xc3\xb8r-Amerika, fortsatte den i muslimske land. Mens slavehandelen over Atlanterhavet ble forbudt, \xc3\xb8kte den \xc3\xb8stover. For en stor del afrikanere f\xc3\xb8rte ikke forbudet mot den atlantiske slavehandelen til frihet, kun at deres bestemmelsessted ble endret. Slaveri var vanlig i f\xc3\xb8rislamske tider, og fortsatte uforminsket da landene ble muslimske, og ble dessuten akseptert i mange lovverk i islam. I motsetningen til den atlantiske slavehandelen, gjorde muslimer folk fra mange kulturer  til slaver i tillegg til afrikanere, blant annet fra Balkan, Sentral-Asia, og fra europeiske land mot Middelhavet. Mange ble tatt til fange og f\xc3\xb8rt til slaveri s\xc3\xa5 langt borte fra som Island og F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene. At profeten Muhammed selv kj\xc3\xb8pte, solgte, og eide slaver kan forklare hvorfor slaveriet i muslimske land varte fram til langt ut p\xc3\xa5 1800-tallet, og senere i andre land. Det politiske presset til \xc3\xa5 forby slaveri kom dog i liten grad fra egne abolisjonister, men hovedsakelig fra vestlige kolonimakter._NEWLINE_I dag er barnearbeid og voksne slaver og tvangsarbeid forbudt i de fleste land, foruten ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ulovlig i henhold til internasjonal lov.'