b'\n_START_ARTICLE_\nExamen artium\n_START_PARAGRAPH_\nExamen artium (ofte bare omtalt som \xc2\xabartium\xc2\xbb) var i Danmark og Norge tidligere betegnelsen p\xc3\xa5 opptakseksamenen ved universitetet. Eksamenen ble opprinnelig gjennomf\xc3\xb8rt av universitetet selv (K\xc3\xb8benhavns Universitet til 1850 og Det Kongelige Frederiks Universitet fra grunnleggelsen i 1811 til 1883), men ble senere gjennomf\xc3\xb8rt av de enkelte skolene (latinskoler og gymnaser). Betegnelsen betyr \xc2\xabeksamen i kunstene\xc2\xbb; kunstene viser her til de frie kunstene (artes liberales). De frie kunstene var de akademiske fagene som fantes i antikken og i middelalderen frem til renessansen. Artium er en genitivsform av artes, og brukes ogs\xc3\xa5 i de akademiske titlene\xc2\xa0magister artium og doctor artium._NEWLINE_Examen artium ble innf\xc3\xb8rt i Danmark-Norge som opptakskrav ved landets eneste universitet, K\xc3\xb8benhavns Universitet, i 1630. I Norge ble vitnem\xc3\xa5l om best\xc3\xa5tt examen artium siste gang utstedt i 1981.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge var examen artium i nyere tid den avsluttende eksamen fra de tradisjonelle linjene i det tidligere, linjedelte gymnaset i Norge, som f.eks latinlinje, engelsklinje (ogs\xc3\xa5 kalt nyspr\xc3\xa5klig linje), reallinje og naturfaglinje. Eksamenspapirer fra handelsgymnas var likeverdige med henblikk p\xc3\xa5 videre studier, men hadde offisielt ikke denne betegnelsen. Her ble avgangspr\xc3\xb8ven kalt \xc2\xabeksamen \xc3\xb8konomisk gymnas\xc2\xbb. _NEWLINE_Examen artium skulle kvalifisere for universitetsstudier, og eksamenen ble avholdt av universitetet selv (Det Kongelige Frederiks Universitet) fra 1811 til 1883. I den opprinnelige examen artium stod klassiske spr\xc3\xa5k (latin, gammelgresk) sentralt. I 1875 ble realartium, med vekt p\xc3\xa5 matematikk og andre realfag, innf\xc3\xb8rt._NEWLINE_Fra 1848 og frem til slutten av 1930-\xc3\xa5rene var middelskolen obligatorisk f\xc3\xb8r man kunne begynne p\xc3\xa5 gymnaset._NEWLINE_Langt de fleste h\xc3\xb8yere skolene, som forberedte elevene p\xc3\xa5 examen artium, var opprinnelig private. Examen artium var i det meste av sin eksistens forbeholdt et lite mindretall, mens de fleste avsluttet skolegangen etter folkeskolen. Det ble i det 20. \xc3\xa5rhundre opprettet flere mindre krevende alternativer til l\xc3\xb8pet mot examen artium, bl.a. framhaldsskole, som ikke gav studiekompetanse. For \xc3\xa5 kunne ta examen artium m\xc3\xa5tte man etter folkeskolen ta realskole f\xc3\xb8r man gikk videre til gymnaset (folkeskolen og realskolen/framhaldsskolen ble sl\xc3\xa5tt sammen til en ni\xc3\xa5rig grunnskole i 1969). Det var frem til et godt stykke ut i etterkrigstiden sv\xc3\xa6rt uvanlig for personer fra arbeiderklassen (og det nedre bondeskiktet) \xc3\xa5 ta examen artium._NEWLINE_Examen artium var kjennetegnet av et h\xc3\xb8yt niv\xc3\xa5 som l\xc3\xa5 godt over det gjennomsnittlige niv\xc3\xa5et i den senere videreg\xc3\xa5ende skolen, og som i mange tilfeller godt kan m\xc3\xa5le seg med de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene av et universitetsstudium i dag. Vekten p\xc3\xa5 klassiske fag og klassisk dannelse var st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Selv om vitnem\xc3\xa5l om best\xc3\xa5tt \xc2\xabexamen artium\xc2\xbb siste gang ble utstedt i 1982, brukes betegnelsen likevel ofte uformelt om vitnem\xc3\xa5l innenfor studieforberedende program (tidligere kjent som allmennfaglig studieretning) i den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende videreg\xc3\xa5ende skole.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark ble universitetsstudiet \xc3\xa5pnet for kvinner allerede i 1875. Det skjedde etter at Nielsine Nielsen (1850\xe2\x80\x931916) \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r hadde s\xc3\xb8kt Kultusministeriet om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ta examen artium. En omfattende saksbehandling ledet til en kongelig anordning av 25. juni 1875 som gav kvinner retten til \xc3\xa5 bli akademiske borgere. Nielsen utdannet seg til lege og var Danmarks f\xc3\xb8rste kvinnelige student og akademiker._NEWLINE_Norge fulgte etter i 1882, da lov om kvinners adgang til examen artium og philosophicum ble vedtatt. Samme \xc3\xa5r tok Ida Cecilie Thoresen Krog (1858\xe2\x80\x931911) artium som f\xc3\xb8rste kvinne i Norge.'