b'\n_START_ARTICLE_\nGjeldsordning\n_START_PARAGRAPH_\nGjeldsordning er en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 komme seg ut av en \xc3\xb8konomisk situasjon hvor renteutgiftene gj\xc3\xb8r det vanskelig, om ikke umulig \xc3\xa5 betjene gjelden. Hensikten er \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 situasjoner hvor et individ ender opp som gjeldsslave for resten av livet._NEWLINE_Gjeldsordning inneb\xc3\xa6rer at skyldneren inng\xc3\xa5r en rettslig bindende avtale med en eller flere kreditorer om \xc3\xa5 nedbetale gjeld over tid. Ordningen kan etableres p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter, bl.a. ved en utenrettslig gjeldsforhandling mellom skyldner og kreditor. Den kan ogs\xc3\xa5 opprettes via bestemmelsene i gjeldsordningsloven av 1992 for privatpersoner. Gjeldsforhandling etter konkursloven av 1984 kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktuelt, men loven retter seg normalt mot n\xc3\xa6ringsdrivende._NEWLINE_Ikke alle som har problemer med \xc3\xa5 betale sin gjeld kan oppn\xc3\xa5 gjeldsordning etter gjeldsordningsloven. Det er mange vilk\xc3\xa5r i loven som m\xc3\xa5 oppfylles, og derfor er ofte en utenrettslig gjeldsordning eneste mulige l\xc3\xb8sning dersom en ikke klarer \xc3\xa5 betjene  gjelden.\n_START_SECTION_\nLovens form\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nLovens form\xc3\xa5l er \xc3\xa5 gi personer med alvorlige gjeldsproblemer mulighet til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll over sin privat\xc3\xb8konomi. Loven skal ogs\xc3\xa5 sikre at skyldneren innfrir sine forpliktelser s\xc3\xa5 langt det er mulig, jf \xc2\xa7 1-1._NEWLINE_Gjeldsordningsloven av 1992 gjelder ikke for skyldnere som har gjeld knyttet til egen n\xc3\xa6ringsvirksomhet, dog med noen mindre unntak jf. gjeldsordningsloven \xc2\xa7 1-2. Dersom en skyldner mener han oppfyller vilk\xc3\xa5rene i loven kan han sende s\xc3\xb8knad til namsmannen der han bor, jf \xc2\xa7 2-1. Namsmannen har plikt til \xc3\xa5 bist\xc3\xa5 med utfylling av s\xc3\xb8knaden og veilede om lovens vilk\xc3\xa5r, jf \xc2\xa7 2-2._NEWLINE_Den som s\xc3\xb8ker offentlig gjeldsforhandling skal dokumentere at forhandling med kreditorene har v\xc3\xa6rt fors\xc3\xb8kt f\xc3\xb8r s\xc3\xb8knad om gjeldsforhandling kan \xc3\xa5pnes, jf \xc2\xa7 1-3 i.f..\n_START_SECTION_\nVilk\xc3\xa5r for at gjeldsordning skal innvilges\n_START_PARAGRAPH_\nLoven om gjeldsordning stiller som vilk\xc3\xa5r at skyldner er \xc2\xabvarig ute av stand\xc2\xbb til \xc3\xa5 betale sin gjeld, jf \xc2\xa7 1-3. Namsmyndighetene m\xc3\xa5 foreta en konkret vurdering av hvorvidt skyldner kan betale gjelden sin innenfor et rimelig tidsrom, sett i forhold til kreditor eller kreditorenes rett til oppgj\xc3\xb8r. Etter rettspraksis vil skyldner ikke v\xc3\xa6re varig ute av stand til \xc3\xa5 betale sin gjeld dersom han kan selge eiendeler og betale hele gjelden. _NEWLINE_Beslagsfrie eiendeler er skyldner uansett ikke forpliktet til \xc3\xa5 selge, jf. dekningslovnes \xc2\xa7 2-3. Det er slike eiendeler som kl\xc3\xa6r, innbo og gjenstander med h\xc3\xb8y affeksjonsverdi. Videre vil skyldner heller ikke v\xc3\xa6re varig betalingsudyktig dersom gjeld utover fastsatt verdi av eiendelene kan nedbetales innen 10 til 15 \xc3\xa5r. Hvis der foreligger s\xc3\xa6rlige grunner kan kortere tidshorisont legges til grunn for vurderingen. Skyldneren har plikt til \xc3\xa5 selge sin bolig dersom salg av boligen vil gi kreditorene best dekning og boligen overstiger dennes husstands rimelige behov, jf \xc2\xa7 4-4. _NEWLINE_Begge vilk\xc3\xa5rene m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re oppfylt for at boligen skal kunne kreves solgt. Dersom kreditorene ikke tjener p\xc3\xa5 at boligen selges, er det ikke n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 vurdere om boligen overstiger husstandens rimelige behov for bolig. Dersom det er \xc2\xabst\xc3\xb8tende\xc2\xbb \xc3\xa5 beholde boligen selv om kreditorene ikke tjener p\xc3\xa5 at boligen selges kan en allikevel bli p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 selge boligen for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 rettslig gjeldsordning._NEWLINE_Videre krever loven at \xc3\xa5pning av gjeldsforhandling ikke m\xc3\xa5 virke \xc2\xabst\xc3\xb8tende\xc2\xbb for andre skyldnere og samfunnet for\xc3\xb8vrig. Hvis namsmyndighetene kommer til at det er st\xc3\xb8tende \xc3\xa5 \xc3\xa5pne gjeldsforhandling skal s\xc3\xb8knaden avsl\xc3\xa5s etter \xc2\xa7\xc2\xa7 2-6, jf 5-4. N\xc3\xa5r dette rettssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let skal avgj\xc3\xb8res, skal det s\xc3\xa6rlig legges vekt p\xc3\xa5 om st\xc3\xb8rstedelen av gjelden er nylig stiftet, stammer fra straffbare forhold, kan v\xc3\xa6re omst\xc3\xb8telige i en konkurs, skyldner har forut for s\xc3\xb8knad om gjeldsforhandling p\xc3\xa5 sterkt klanderverdig m\xc3\xa5te unnlatt \xc3\xa5 betale gjeld eller at skyldners gjeld knytter seg til skatte- og avgiftsgjeld som skyldneren kan bebreides for, jf \xc2\xa7 1-4.\n_START_SECTION_\nGjeldsordningslovens bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nI kj\xc3\xb8lvannet av den s\xc3\xa5kalte jappetiden p\xc3\xa5 1980-tallet opplevde mange norske husholdninger \xc3\xa5 havne i en alvorlig gjeldskrise. Blant de medvirkende \xc3\xa5rsakene var h\xc3\xb8y arbeidsledighet, boligprisfall, \xc3\xb8kt styringsrente og mislighold av gjeld. Perioden var preget av en sterk utl\xc3\xa5nsvekst hvor bankene ga kreditt til individer uten tilstrekkelig betjeningsevne. _NEWLINE_Samtidig vedtok Stortinget en betydelig reduksjon i fradraget for gjeldsrenter, som igjen gjorde det vanskeligere for husholdningene \xc3\xa5 betjene l\xc3\xa5n. Resultatet ble en alvorlig \xc3\xb8konomisk krise, med betydelige tap for b\xc3\xa5de n\xc3\xa6ringsliv og privatpersoner. Stortinget s\xc3\xa5 behovet for at privatpersoner kunne sanere gjelden sin og vedtok derfor gjeldsordningsloven i 1992. Lignende lover var allerede innf\xc3\xb8rt i mange land, inklusive Sverige og Danmark. Gjeldsordningsloven ble vedtatt 17. juli 1992 og tr\xc3\xa5dte i kraft 1. januar 1993.'