b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Baptiste de Lamarck\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nSlekten Monet, riddere av de Lamarck, stammer fra B\xc3\xa9arn. _NEWLINE_Etter at han i noen \xc3\xa5r hadde viet seg til en milit\xc3\xa6r karriere, som han m\xc3\xa5tte oppgi p\xc3\xa5 grunn av en skade, begav Lamarck seg til Paris for \xc3\xa5 studere medisin og naturvitenskap. Allerede tidligere var han interessert i botanikk, og han fortsatte n\xc3\xa5 studiene i dette emne og vakte snart oppmerksomhet ved sin i 1778 utgitte Flore fran\xc3\xa7aise (3 bind), et viktig arbeide for kunnskapen om Frankrikes flora. I 1788 ble han ansatt ved Jardin du roi som botaniker, og overtok i 1793 en av professoratene i zoologi ved det nyinnrettede Mus\xc3\xa9um national d'histoire naturelle og fikk som sitt forskningsomr\xc3\xa5de de lavere dyrene, hvis systematikk fortsatt var temmelig ubehandlet._NEWLINE_Til tross for at han da han begynte \xc3\xa5 studere dette omr\xc3\xa5de var n\xc3\xa6r 50 \xc3\xa5r gammel, opparbeidet han seg snart en stor kunnskap innen omr\xc3\xa5det. \xc3\x85r 1794 skapte Lamarck inndelingen i vertebrater og evertebrater, i 1799 skilte han insektene fra krepsdyr. I \xc3\xa5r 1800 oppstilte han gruppen edderkopper, i 1802 skilte han ut annelider som undergruppe til makk og s\xc3\xa5 videre. I \xc3\xa5r 1809 utkom hans Syst\xc3\xa8me des antimaux sans vert\xc3\xa8bres og 1815-22 Histoire naturelle des animaux sans vert\xc3\xa8bres (7 bind)._NEWLINE_I sitt arbeide med \xc3\xa5 kartlegge insektene og deres store variasjon kom Lamarck til \xc3\xa5 bli stadig mer overbevist om at arter hadde endret seg over tid. Lamarck hadde vanskeligheter med \xc3\xa5 oppstille beviser for sine tankeganger som for det meste bygde p\xc3\xa5 antakelser. Han tenkte seg jordelivet som en kontinuerlig skapelsekjede. Lengst ned i kjeden befant seg primitive organismer og dyr som bare krevde enkle omstendigheter for \xc3\xa5 overleve. Skapelsens krone, mennesket,  befant seg h\xc3\xb8yest opp. Lamarck antok at organismer i takt med at de strebet etter perfeksjon kunne forvandles og tilpasses etter sine omgivelser. Endrede forutsetninger f\xc3\xb8rte til at dyrene tilpasset seg etter dem, noe som etterhvert ble en tilbakevendende vane. Ved endret levesett kom ogs\xc3\xa5 organene til \xc3\xa5 bli permanent forandret. Lamarck kalte prosessen transmutasjon._NEWLINE_Han var en av de f\xc3\xb8rste naturvitenskapsmenn som argumenterte for at artene slik de framtrer i v\xc3\xa5r tid er resultat av en evolusjon. For eksempel har sjiraffer som lever p\xc3\xa5 savannene f\xc3\xa5tt lang hals gjennom \xc3\xa5 strekke seg mot h\xc3\xb8ytvoksende blader. Tilsvarende vil organer som ikke er i bruk bli svakere. For eksempel vil dyr som begynner \xc3\xa5 leve et sted uten lys etterhvert miste synet. Disse forandringene i kroppsorganene ville if\xc3\xb8lge Lamarck g\xc3\xa5 i arv (se lamarckisme). Evolusjonsteorien ble presentert i boka Philosophie Zoologique fra 1809, som er et ambisi\xc3\xb8st fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 beskrive artens utvikling, og ogs\xc3\xa5 menneskets plass i naturen. Her presenterer Lamarck ogs\xc3\xa5 en slags psykologi som lener seg tungt p\xc3\xa5 de franske ideologene. Et hovedsiktem\xc3\xa5l her var \xc3\xa5 vise at menneskets psykologi ('moral') kunne forst\xc3\xa5s i materielle termer._NEWLINE_I 1801 ga han ut Syst\xc3\xa8me des animaux sans vert\xc3\xa8bres, et pionerarbeid om virvell\xc3\xb8se dyr. Her beskrev han blant annet slekten Caprella, som den f\xc3\xb8rste vitenskapsmann noensinne. I 1802 var han en av de f\xc3\xb8rste som brukte betegnelsen biologi om vitenskapen om levende vesener."