b"\n_START_ARTICLE_\nWalter Fyrst\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Fyrst var etter eget utsagn en ganske sorgl\xc3\xb8s og planl\xc3\xb8s vestkantungdom som tok livet som det kom. Han ble tidlig interessert i salg og tok seg deltidsjobber som selger av s\xc3\xa5pe og oljelamper \xe2\x80\x93 dette var f\xc3\xb8r f\xc3\xb8rste verdenskrig og elektrisk str\xc3\xb8m var ikke vanlig. Han tok med stor fatning at han str\xc3\xb8k i to fag etter f\xc3\xb8rste klasse p\xc3\xa5 gymnasiet og trivdes i stedet godt med sommerens g\xc3\xa5rdsarbeid som faren sendte ham til p\xc3\xa5 Foynland utenfor T\xc3\xb8nsberg, for \xc3\xa5 l\xc3\xa6re ham realt arbeid. Bonden p\xc3\xa5 sin side hadde stor glede av den unge F\xc3\xbcrsts evne til \xc3\xa5 selge alt unna p\xc3\xa5 det daglige sommertorget i byen._NEWLINE_I 1919 gjorde den 18-\xc3\xa5rige F\xc3\xbcrst et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gi ut en ungdomsavis med navnet \xc2\xabDet Store Vi\xc2\xbb, men det ble med to numre f\xc3\xb8r pengene tok slutt. Han avtjente verneplikten som menig i Garden. Han tilbrakte ogs\xc3\xa5 et \xc3\xa5r i Frankrike.\n_START_SECTION_\nPolitisk interesse - Fedrelandslaget\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8sten 1921 ble han rekruttert til Norges Kommunistiske Ungdomsforbund, men meldte seg snart ut igjen. Hans politiske interesser var lenge ikke store, men v\xc3\xa5ren 1929 ble ogs\xc3\xa5 han preget av den utbredte frykten for kommunistisk overtakelse.  Oppfatningen var at politikerne styrte s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig at landets frihet var truet. Han meldte seg derfor samme \xc3\xa5r inn i Fedrelandslaget. Han ble en aktivist i gatene og arrangerte motdemonstrasjoner mot 1. mai-tog og andre av arbeiderbevegelsens arrangementer._NEWLINE_I 1932, da han var disponent i Sporveis-Annonsene A/S, arrangerte han en annonsekampanje for \xc2\xaboptimisme og \xc3\xb8kt omsetning\xc2\xbb som et tiltak mot den \xc3\xb8konomiske nedgangen.  Samtidig fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 arrangere en tverrpolitisk mobilisering for at arbeidsl\xc3\xb8se skulle settes inn i samfunnsnyttig arbeid, og s\xc3\xa6rlig veibygging, men dette falt p\xc3\xa5 grunn av motstand fra Martin Tranm\xc3\xa6l. En aksjon uten Arbeiderpartiets st\xc3\xb8tte ble allikevel startet opp i 1933 hvor private midler ble samlet inn sammen med statlige midler. Arbeid ble igangsatt flere steder i landet._NEWLINE_F\xc3\xbcrst arrangerte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 denne tiden en m\xc3\xb8te- og diskusjonsserie innenfor en ramme som ble kalt \xc2\xabDen Nasjonale Klubb\xc2\xbb, av omgivelsene oppfattet som en fascistisk forsamling, noe han selv sterkt avviste.\n_START_SECTION_\nFilm- og reklamearbeid\n_START_PARAGRAPH_\nHan arbeidet p\xc3\xa5 denne tiden med filmproduksjon og reklame, den f\xc3\xb8rste av mange reklamefilmer ble laget i 1924. Filmene Troll-elgen (1927) og Cafe X (1928) var \xc2\xabsommerjobber\xc2\xbb mens han jobbet mest med reklame. Den f\xc3\xb8rste var basert p\xc3\xa5 Mikkjel F\xc3\xb8nhus' roman. I 1930 var han sentral da Norske Filmprodusenters Forening ble stiftet og var formann de to f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene. I 1932 laget han lydfilmen, Prinsessen som ingen kunne m\xc3\xa5lbinde, basert p\xc3\xa5 det norske folkeventyret.\n_START_SECTION_\nNasjonalsosialist f\xc3\xb8r krigen\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xbcrst hadde ved flere anledninger truffet Johan B. Hjort og Vidkun Quisling, i h\xc3\xa5pet at det i disse kretser kunne finnes den sterke mann som mange i hans milj\xc3\xb8 etterlyste. Etter hvert ble det klart for dem at Hjort var den kandidat som ble foretrukket. Men F\xc3\xbcrsts praktiske grep og gjennomf\xc3\xb8ringsevne var viktige bidrag da Nasjonal Samling ble stiftet v\xc3\xa5ren 1933 for \xc3\xa5 rekke stortingsvalget samme h\xc3\xb8st. F\xc3\xbcrst var partiets f\xc3\xb8rste propagandasjef, men meldte seg ut i mars 1935 etter intrigemakeri og skuffelse over Quislings manglende lederegenskaper. Han ble samtidig ekskludert for angivelig illojalitet._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1927\xe2\x80\x931935 var F\xc3\xbcrst disponent i Sporveis-Annonsene A/S. B\xc3\xa5de filmarbeidet og det politiske arbeidet var noe han drev p\xc3\xa5 si, og han brukte av egne midler til dette. Men da Oslo kommune overtok aksjene i Oslo Sporveier og ordf\xc3\xb8rer Oscar Torp fra Arbeiderpartiet ble ny styreformann, ble Sporveis-Annonsene lagt ned, og F\xc3\xbcrst mistet jobben til tross for sv\xc3\xa6rt gode resultater. Han s\xc3\xa5 dette som politisk forf\xc3\xb8lgelse, s\xc3\xa6rlig fordi dette kom rett etter at F\xc3\xbcrst hadde vunnet en \xc3\xa6rekrenkelsessak som Einar Gerhardsen hadde anlagt mot ham. F\xc3\xbcrst fikk imidlertid umiddelbart en ny stilling som disponent i Nordisk Reklamebyr\xc3\xa5 til samme \xc3\xb8konomiske vilk\xc3\xa5r som tidligere._NEWLINE_F\xc3\xbcrst ble utover v\xc3\xa5ren 1935 med i kretsen rundt tidsskriftet Ragnarok, med s\xc3\xa6rlig Hans S. Jacobsen i spissen, en person som F\xc3\xbcrst beundret og som han satte h\xc3\xb8yest av sine venner. Men ogs\xc3\xa5 Geirr Tveitt, Tor Strand, Per Imerslund, Stein Barth-Heyerdahl, Otto Sverdrup Engelschi\xc3\xb8n og Albert Wiesener var sentrale deltakere i denne gruppen._NEWLINE_Gruppen representerte en Quisling-skeptisk venstreopposisjon innen den norske nasjonalsosialismen, hvor fellesskapl\xc3\xb8sninger (\xc2\xabfellesinteressen fremfor egeninteressen\xc2\xbb), plan\xc3\xb8konomi, sterk stat med offentlig eide institusjoner og sosiale systemer var n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 samfunnet ut av den sosiale n\xc3\xb8den den private kapitalens gr\xc3\xa5diget og ryggl\xc3\xb8se politikere hadde f\xc3\xa5tt landet inn i. Denne tenkningen var sterkt skeptisk til hele f\xc3\xb8rerprinsippet, da makten skulle g\xc3\xa5 nedenfra og opp, fra aksjonistene i gatene som hele tiden var herdet i kamp, og til ledere som ogs\xc3\xa5 var aktivt deltakende i kampen og kjente denne. Kun slik ville lederne kunne ha legitimitet. Og kampen sto mot de nevnte nedbrytende kreftene, og denne sosialismen var slik sett nasjonal og nyhedensk og ikke en del av en internasjonal ideologi._NEWLINE_Denne kretsen la ogs\xc3\xa5 vekt p\xc3\xa5 sammenhengen mellom rase og land, eller \xc2\xabjord og blod\xc2\xbb som ble mottoet for Arbeidstjenesten som F\xc3\xbcrst var sentral i \xc3\xa5 f\xc3\xa5 i gang i 1936. Senere endret den navn til Norsk Riksdugnad for \xc3\xa5 distansere seg fra lignende NS-tiltak. Han hadde lenge arbeidet for frivillig arbeidstjeneste, ikke minst for \xc3\xa5 sette arbeidsl\xc3\xb8se i virksomhet, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grunn av den oppdragende dugnads\xc3\xa5nden dette ville fremme blant unge. Dette ble ved siden av hans \xc2\xabsivile\xc2\xbb jobb F\xc3\xbcrsts politiske oppgave fram til krigsutbruddet.  I 1938 ble han disponent for tidsskriftet Farmand hvor han arbeidet n\xc3\xa6rt sammen med redakt\xc3\xb8ren Trygve J. B. Hoff.\n_START_SECTION_\nKrigs\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nDa andre verdenskrig br\xc3\xb8t ut med Tysklands overfall p\xc3\xa5 Polen 1. september 1939 og med Hitler og Stalins nye vennskap, startet F\xc3\xbcrst en febrilsk virksomhet for \xc3\xa5 styrke Norges milit\xc3\xa6re forsvar, men fikk lite respons. Hans profilerte bakgrunn som nazist gjorde at han ikke ble tatt alvorlig. Da han om morgenen 9. april 1940 opplevde krigsutbruddet og meldte seg til krigstjeneste ved sin lokale politistasjon i Sandvika i B\xc3\xa6rum, ble han sjokkert over at det ikke var satt i gang mobilisering og at han ble sendt hjem. F\xc3\xbcrst, som de andre medlemmene av den radikale nasjonalsosialistiske venstreopposisjonen s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 det tyske angrepet som et overgrep.\n_START_SECTION_\nAdministrasjonsr\xc3\xa5dets Arbeidstjeneste\n_START_PARAGRAPH_\nEtter kort tid ble han bedt om \xc3\xa5 organisere Administrasjonsr\xc3\xa5dets Arbeidstjeneste. Form\xc3\xa5let var \xc3\xa5 \xc2\xabgjenopprette den \xc3\xb8konomiske yteevne\xc2\xbb i Norge. Dette tok all hans energi, og han sluttet i Farmand i mai 1940. Utover sommeren kom det i gang et stort antall leire, men da F\xc3\xbcrst skulle undertegne deltakerdiplomene, kom det reaksjoner fra deltakerne om hvorvidt det var en \xc2\xabtysker\xc2\xbb som ledet denne arbeidstjenesten. F\xc3\xbcrst trakk da tilbake diplomene, ba dem om \xc3\xa5 vente med \xc3\xa5 dele ut noen til han 8. juli 1940 fikk navnebevilling, og fornorsket etternavnet fra F\xc3\xbcrst til Fyrst. Men ogs\xc3\xa5 fra denne arbeidstjenesten var det mange som ville ha ham bort, ut fra hans bakgrunn og politiske rykte, og det var intern strid hele tiden._NEWLINE_Tyskerne og Josef Terboven la ned Administrasjonsr\xc3\xa5det 25. september 1940, lot Nasjonal Samling med Quisling i spissen v\xc3\xa6re eneste lovlige politiske parti, og utnevnte 13 s\xc3\xa5kalte kommissariske statsr\xc3\xa5der. Fyrst fikk sparken av den nye statsr\xc3\xa5den for idrett og arbeidstjeneste Axel Stang 6. oktober 1940 og ble \xc2\xabparkert\xc2\xbb som konsulent i informasjonsavdelingen hvor han satt fram til sommeren 1941. I denne tiden arbeidet han mest med forskning og informasjon om gamle hilseformer, for angivelig \xc3\xa5 bevise at den nazistiske hilseformen med strak h\xc3\xb8yre arm hadde dype historiske r\xc3\xb8tter, dog med begrenset resultat ut fra et sv\xc3\xa6rt begrenset kildemateriale.\n_START_SECTION_\nInn i NS igjen\n_START_PARAGRAPH_\nFyrst meldte seg inn igjen i Nasjonal Samling desember 1940, angivelig som en plikt for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sikre at Tyskland skulle f\xc3\xa5 en sterkere forhandlingsmotpart i Norge om de skulle vinne krigen. Fyrst gikk med partin\xc3\xa5l og la ikke skjul p\xc3\xa5 sitt politiske tilholdssted. Men han deltok ikke i internt partiarbeid, og sto bare som passivt medlem. Han f\xc3\xb8lte seg mistenkeliggjort av NS-medlemmene p\xc3\xa5 grunn av de gamle stridighetene, og ble skydd av motstandssiden pga sitt nazistiske st\xc3\xa5sted. Foreldrene var aktive i Hjemmefronten. Han hadde derfor stort sett bare kontakt med de gamle Quisling-skeptiske vennene fra f\xc3\xb8r krigen.\n_START_SECTION_\nSom Hauptsturmf\xc3\xbchrer i SS\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Tysklands invasjon av Sovjetunionen 22. juni 1941, ble det propagandert for \xc3\xa5 sette opp norske enheter i \xc2\xabkampen mot verdenskommunismen\xc2\xbb, og Fyrst meldte seg til fronttjeneste for Den norske Legion for \xc2\xab\xc3\xa5 kjempe for Norge i Finland\xc2\xbb. Fyrst ble av Gulbrand Lunde bedt om \xc3\xa5 lede det s\xc3\xa5kalte \xc2\xabpropagandakompaniet\xc2\xbb, og ble dresset opp som norsk kaptein. Fyrst befant seg imidlertid snart i tysk Waffen-SS-uniform med den tilsvarende graden hauptsturmf\xc3\xbchrer. Han ble sendt til fronten i Ukraina hos Leibstandarte SS Adolf Hitler under ledelse av den beryktede Sepp Dietrich, og ikke Finland som han angivelig hadde sett for seg. Han ble etter kort tid sendt hjem til Oslo og skrev en del artikler om sitt bes\xc3\xb8k ved fronten f\xc3\xb8r han ble dimittert av medisinske \xc3\xa5rsaker.\n_START_SECTION_\nFilmpropaganda resten av krigen\n_START_PARAGRAPH_\nVed hjemkomsten til Oslo ble han satt til \xc3\xa5 lage propagandafilmer, i f\xc3\xb8rste omgang for de norske frontkjemperne. Filmene var mest til internt bruk i nazistiske milj\xc3\xb8er, men partifilmen Unge viljer var ment for et st\xc3\xb8rre publikum. Den kan betraktes som en ideologisk spillefilm som har til hensikt \xc3\xa5 forklare nazistenes st\xc3\xa5sted, og er slikt sett en rendyrket propagandafilm.\n_START_SECTION_\nRettsoppgj\xc3\xb8r, soning og nytt liv\n_START_PARAGRAPH_\nI maidagene 1945 fikk han beskjed om \xc3\xa5 melde seg hos politiet i Sandvika og ble internert p\xc3\xa5 Ilebu, som fangeleiren p\xc3\xa5 Grini ble omd\xc3\xb8pt til da den ble tatt i bruk som interneringsleir for landssvikd\xc3\xb8mte og -mistenkte. Han ble d\xc3\xb8mt til 4\xc2\xbd \xc3\xa5rs fengsel for medlemskapet i NS, deltakelsen i Den norske Legion, frontbrevene og propagandafilmene._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha sonet i tre \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Ilebu og Oslo kretsfengsel, begynte Fyrst \xc3\xa5 arbeide deltid for den tidligere sabot\xc3\xb8ren og h\xc3\xb8yt dekorerte motstandsmannen Max Manus med salg og reklame. Samtidig etablerte han sitt eget filmselskap Fokus-Film som produserte reklamefilmer, og ble ganske tidlig den st\xc3\xb8rste norske reklamefilmprodusenten. Fyrst fikk til tross for sin bakgrunn st\xc3\xb8tte av Rolf Hofmo i styret for Norsk Film, slik at han fikk produsert spillefilmen Hjem g\xc3\xa5r vi ikke i 1954/1955._NEWLINE_I 1965, i en alder av 64 \xc3\xa5r, fikk han innpass i NRK, og laget etter hvert hele 80 TV-produksjoner."