b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85stveit\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85stveit er en g\xc3\xa5rd (nr. 209) ved \xc3\x85stveitv\xc3\xa5gen nord\xc3\xb8st for Eidsv\xc3\xa5gen i bydelen \xc3\x85sane i Bergen. \xc3\x85stveit grunnkrets i Bergen kommune hadde 646 innbyggere 1. januar 2012, og et areal p\xc3\xa5 1,0 km\xc2\xb2, hvorav 0,03 km\xc2\xb2 er ferskvann. \xc3\x85stveit omfatter i tillegg n\xc3\xa6rliggende deler av grunnkretsene Ervik, Tertnes og \xc3\x85stveitskogen._NEWLINE_Fra ca. midten av 1900-tallet er en hel del offentlige bygninger oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdens grunn: Sj\xc3\xb8mennenes Helseheim, Kalvatr\xc3\xa6et skole, \xc3\x85stveit skole, Tertnes videreg\xc3\xa5ende skole, \xc3\x85stveit sykehjem, \xc3\x85sane stadion, \xc3\x85stveithallen, og fra 1937 Bergen Golfklubbs bane. P\xc3\xa5 Nedre \xc3\x85stveit er de enorme rhododendronbuskene et flott skue i blomstringstiden. Her ligger ogs\xc3\xa5 \xc3\x85stveitv\xc3\xa5gen med marina og badeplassen p\xc3\xa5 V\xc3\xa5ganeset. P\xc3\xa5 \xc3\x85stveit er det ogs\xc3\xa5 en del boligomr\xc3\xa5der og tettbebyggelse, hovedsakelig eneboliger. Omr\xc3\xa5det er omgitt av Tertnes i nord, Ervik i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st og Eidsv\xc3\xa5gen i s\xc3\xb8rvest.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85stveit var en del av den gamle storg\xc3\xa5rden Eid, og ble siden en del av Allehelgenskirkens gods til f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 1600-tallet._NEWLINE_G\xc3\xa5rden kom p\xc3\xa5 private hender ved skj\xc3\xb8te til Gabriel Marselis i 1659. I \xc3\xa5rene som fulgte skiftet eiendommen eier en rekke ganger. Blant annet er en Nils Smed, biskop i Bergen 1711-1716, eier mellom 1715 og fram til begynnelsen av 1720-\xc3\xa5rene da \xc3\x85stveit kom p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dmann Schj\xc3\xb8tts hender. G\xc3\xa5rden hadde p\xc3\xa5 denne tiden fire flomkverner, en stor skog og der ble blant annet dyrket korn. I tillegg har de kyr, sau og hest._NEWLINE_Gullsmeden Arent Janssen Greve kj\xc3\xb8pte g\xc3\xa5rden \xc3\x85stveit i 1796, og g\xc3\xa5rden var i Greve-familiens eie til 1841. Arent Janssen Greve var i tillegg til sin profesjon som gullsmed en aktet blomster- og landskapsmaler og dyrker av vitenskapene. Han startet et kunst- og vitenskapsmuseum p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, som ble videref\xc3\xb8rt av hans s\xc3\xb8nn, Jan Arentsen Greve. Bergens kulturelle, politiske og vitenskapelige elite frekventerte g\xc3\xa5rden i flere \xc3\xa5r, selv etter at familien mistet sin formue i forbindelse med den \xc3\xb8konomiske krisen omkring 1814. Disse var blant andre Lyder Sagen, Herman Foss, Wilhelm Frimann Koren Christie og broren hans stiftsamtmann Edvard Hagerup, biskop Neumann, maleren Hans Leganger Reusch og I.C. Dahl._NEWLINE_I 1841 kj\xc3\xb8pte Gustav A. Meyer \xc3\x85stveit for 4250 spesidalar. Rasmus Meyer eide \xc3\x85stveit g\xc3\xa5rd fra 1913 til han d\xc3\xb8de i 1916. Hovedbruket ble etter dette lagt til et legat som skulle sikre bergenskj\xc3\xb8pmennene rekreasjonsopphold p\xc3\xa5 stedet._NEWLINE_P\xc3\xa5 eiendommen er det oppf\xc3\xb8rt et gravsted fra Greve-familiens tid, der noen f\xc3\xa5 medlemmer av familiene Greve og Meyer er gravlagt._NEWLINE_G\xc3\xa5rdsdriften p\xc3\xa5 \xc3\x85stveit ble mindre i l\xc3\xb8pte av 1930-\xc3\xa5rene. Rasmus Meyers legat eier ca. 700 m\xc3\xa5l av den opprinnelige g\xc3\xa5rden. Dette er regulert tilfriluftsforem\xc3\xa5l. Parkanlegget Jomfruhaugen er privat.'