b'\n_START_ARTICLE_\nMisogyni\n_START_PARAGRAPH_\nMisogyni er hat eller sterke fordommer mot kvinner. Ordet kommer fra det greske ordet \xce\xbc\xe1\xbf\x96\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82 (misos, \xc2\xabhat\xc2\xbb) og \xce\xb3\xcf\x85\xce\xbd\xce\xae (gyn\xc4\x93, \xc2\xabkvinne\xc2\xbb). I feministisk teori anses misogyni for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en politisk ideologi, p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som rasisme eller antisemitisme, som rettferdiggj\xc3\xb8r og opprettholder undertrykkelse av kvinner._NEWLINE_Den amerikanske filosofen Kate Manne hevder at misogyni b\xc3\xb8r defineres bredere som uvilje mot kvinner som bryter reglene for et patriarkalsk samfunn, for eksempel mot kvinner som ikke velger tradisjonelle omsorgsroller._NEWLINE_Hat eller sterke fordommer mot menn kalles misandri.\n_START_SECTION_\nMisogyni i filosofi og historie\n_START_PARAGRAPH_\nInnen en del filosofi og religi\xc3\xb8s litteratur kan man finne elementer av misogyni._NEWLINE_P\xc3\xa5 1500-tallet skrev den skotske protestantiske reformisten John Knox en bok ved navn The First Blast of the Trumpet Against the Monstrous Regiment of Women, hvor han argumenterte mot kvinners evne til \xc3\xa5 styre._NEWLINE_Arthur Schopenhauer er kjent for sitt essay \xc2\xabOm kvinner\xc2\xbb (\xc3\x9cber die Weiber), hvor han uttrykker sin opposisjon til det han kaller \xc2\xabgermansk-kristen dumhet\xc2\xbb om kvinnelige anliggender. Han hevdet at \xc2\xabkvinner er av natur ment til \xc3\xa5 adlyde.\xc2\xbb Essayet har imidlertid to komplimenter: at \xc2\xabkvinner definitivt har en sunnere beslutningsprosess enn menn\xc2\xbb og at de har mer sympati for andres lidelser._NEWLINE_Nietzsche er kjent for \xc3\xa5 ha argumentert at enhver form for h\xc3\xb8yere sivilisasjon har hatt streng kontroll over kvinner [Hinsides godt og ondt, 7:238]; han skrev ofte nedsettende om kvinner, og er i den sammenheng kjent for frasene \xc2\xabKvinner anses som dype. Hvorfor? Fordi vi ikke aner deres dybde. Men kvinner er ikke engang grunne.\xc2\xbb , \xc2\xabKvinnen var Guds andre feiltagelse\xc2\xbb, og \xc2\xabSkal du til kvinnen? Ikke glem pisken!\xc2\xbb._NEWLINE_Filosofen Otto Weininger karakteriserte i sin bok Geschlecht und Charakter (\xc2\xabKj\xc3\xb8nn og karakter\xc2\xbb) fra 1903 den \xc2\xabkvinnelige\xc2\xbb delen av hvert individ som egentlig \xc2\xabingenting\xc2\xbb, uten noen egentlig eksistens, uten noen reell samvittighet eller rasjonalitetssans. Weininger sier \xc2\xabIngen mann som tenker dypt om kvinner har h\xc3\xb8y anseelse for dem; menn enten forakter kvinner eller s\xc3\xa5 har de aldri tenkt seri\xc3\xb8st p\xc3\xa5 dem.\xc2\xbb August Strindberg hyllet Weininger for sannsynligvis \xc3\xa5 ha l\xc3\xb8st det vanskeligste av alle problemer, \xc2\xabkvinneproblemet\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nEksempler p\xc3\xa5 kvinnehat i samfunnet\n_START_PARAGRAPH_\nMisogyny kan ligge til grunn for kj\xc3\xb8nnsdiskriminering, vold i n\xc3\xa6re relasjoner, \xc3\xa6resdrap, voldtektskulturer, voldtekt i krig og annet. I mildere grad kan kvinneforakt v\xc3\xa6re \xc3\xa5rsaken til holdninger og handlinger som forsterker eller normaliserer objektiviseringen og nedvurderingen av kvinner ved \xc3\xa5 p\xc3\xa5f\xc3\xb8re dem skam eller utelukke dem fra muligheter, aktiviteter og fellesskap. I moderne popul\xc3\xa6rkultur kan kvinnehat  komme til uttrykk i for eksempel gangsta rap og voldspornografi.'