b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa5ndtein\n_START_PARAGRAPH_\nEn h\xc3\xa5ndtein eller h\xc3\xa5ndten, det vil si en h\xc3\xa5ndholdt tein, ogs\xc3\xa5 kalt h\xc3\xa5ndsnelle, h\xc3\xa5ndrokk og spindel, er det eldste redskapet for \xc3\xa5 spinne eller tvinne en tr\xc3\xa5d som en kjenner til. Det best\xc3\xa5r av en kort trepinne, en tein, utstyrt med en tyngde i form av et spinnehjul. H\xc3\xa5ndteinen henger i fibertr\xc3\xa5dene og settes i rotasjon med fingrene slik at fibrene tvinnes til garn. N\xc3\xa5r ferdig tr\xc3\xa5d er s\xc3\xa5 lang at h\xc3\xa5ndteinen n\xc3\xa5r gulvet, m\xc3\xa5 prosessen stanses og ferdig tr\xc3\xa5d spoles opp p\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndteinen.\n_START_SECTION_\nUtforming og virkem\xc3\xa5te\n_START_PARAGRAPH_\nEn h\xc3\xa5ndtein er en kort trepinne eller -stav som i en av endene eller midt p\xc3\xa5 er utstyrt med en rund skive som fungerer som et svinghjul. Hjulet blir ogs\xc3\xa5 omtalt som spinnehjul eller h\xc3\xa5ndteinsnelle. Svingskiven kan v\xc3\xa6re laget av stein (for eksempel kleberstein), metall, bein eller tre. En kan ogs\xc3\xa5 skape svinghjulseffekt bare ved at teinenes diameter \xc3\xb8kes eller med utstikkende deler som kvister. En kan ogs\xc3\xa5 lage en h\xc3\xa5ndtein ved kun \xc3\xa5 bruke en stein som svinghjul. _NEWLINE_Fibermaterialet som skal spinnes, festes i toppen av pinnen i en lite krok eller hakk og h\xc3\xa5ndteinen henger i fibrene som skal spinnes. H\xc3\xa5ndteinen settes i rotasjon med fingrene slik at fibrene tvinnes til en tr\xc3\xa5dlengde. Ved hver dreining tilf\xc3\xb8res garnet sno, og svingskiven gir teinen tyngde slik at rotasjonen fortsetter n\xc3\xa5r den er satt igang. For en h\xc3\xb8yrehendt person vil det v\xc3\xa6re mest naturlig \xc3\xa5 gi h\xc3\xa5ndteinen en dreining mot h\xc3\xb8yre. En f\xc3\xa5r da Z-spunnet garn. N\xc3\xa5r garnet har f\xc3\xa5tt tilstrekkelig sno, vikles det opp p\xc3\xa5 teinen._NEWLINE_Svinghjulet p\xc3\xa5 teinene kan ha forskjellig form, noen er h\xc3\xb8yt hvelvet midt p\xc3\xa5, mens andre ligner flate skiver. Svinghjulet kan sitte ovenfor eller nedenfor midten av teinen. I Norden sitter den ofte midt p\xc3\xa5.  _NEWLINE_Fibrene eller materialet som skal spinnes ved hjelp av en h\xc3\xa5ndtein, kan v\xc3\xa6re naturmaterialer som stry, ull, lin og bomull, eller moderne kunstfibre. Spinnmaterialet blir ofte vinklet om eller festet med et b\xc3\xa5nd til en annen tilsk\xc3\xa5ret kjepp, kalt rokk, h\xc3\xa5ndrokk eller rokkehode, men ikke alltid. Rokken holdes i den andre h\xc3\xa5nden, under armen eller stikkes i beltet til den som spinner.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5ndteinen har v\xc3\xa6rt brukt i Europa helt siden steinalderen. I Norge er det mange steder funnet svinghjul av stein, et spinnehjul, ved arkeologiske utgravninger, og h\xc3\xa5ndteinlodd er det vanligste redskapet som er funnet i kvinnegraver fra vikingtida. Spinning med h\xc3\xa5ndtein har s\xc3\xa5ledes v\xc3\xa6rt sv\xc3\xa6rt vanlig blant mange kvinner og barn, ogs\xc3\xa5 mens de foretok andre aktiviteter, for eksempel n\xc3\xa5r de gjette dyr eller gikk langs veien. Nyere DNA-unders\xc3\xb8kelser av beinrester fra gravfunn viser at ogs\xc3\xa5 en god del menn hadde svinghjul til h\xc3\xa5ndteiner med seg i graven. Dette kan tyde p\xc3\xa5 at spinning blant menn kan ha v\xc3\xa6rt mye mer utbredt enn man tidligere har trodd. Det er ogs\xc3\xa5 rimelig fordi behovet for tr\xc3\xa5d var ufattelig stort. Det er bare \xc3\xa5 tenke p\xc3\xa5 hvor mange meter garn som skulle til for \xc3\xa5 spinne alt garnet som skulle veves til et seil for et vikingskip. Og menn som dro p\xc3\xa5 vikingtokt, kunne nok ikke v\xc3\xa6re uten en slik viktig ferdighet. _NEWLINE_\xc3\x85 lage tr\xc3\xa5d, tekstil og t\xc3\xb8y var veldig tid- og arbeidskrevende f\xc3\xb8r moderne masseproduksjon med spinnemaskiner, veverier og klesfabrikker ble vanlig. Da hjulrokken gradvis erstattet h\xc3\xa5ndteinene, lettet det spinnearbeidet betraktelig. De f\xc3\xb8rste hjulrokkene, s\xc3\xa5kalte skottrokker, kom fra orienten til Europa under middelalderen. Den mer effektive vingerokken ble utviklet  i Nord-Italia og Tyskland sist p\xc3\xa5 1400-tallet. Den kom til byene i Norge p\xc3\xa5 slutten av 1500-tallet, men ble vanlig f\xc3\xb8rst ut p\xc3\xa5 1700-tallet. H\xc3\xa5ndteiner var likevel i bruk til langt ut p\xc3\xa5 1800-tallet De var billige, enkle \xc3\xa5 bruke og ta med seg, og de ga mer utstrukket og mykere garn. Samene brukte h\xc3\xa5ndtein, snaldu, fram til annen verdenskrig. P\xc3\xa5 Vestlandet benyttet kvinner h\xc3\xa5ndtein til \xc3\xa5 spinne renningstr\xc3\xa5d i vevnader helt opp til 1900-tallet. I mange andre kulturer er h\xc3\xa5ndtein fortsatt i vanlig bruk, for eksempel i deler av Peru, Bolivia, Brasil, Afghanistan, Tibet, India og Iran._NEWLINE_En tein med snelle eller spole sitter ogs\xc3\xa5 foran p\xc3\xa5 hjulrokken. Spindeltein er en tein p\xc3\xa5 en rokk som drives rundt ved snoroverf\xc3\xb8ring fra et rokkehjulet. Eventyrskikkelsen Tornerose stakk seg p\xc3\xa5 en spiss tein og sov i hundre \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nEtymologi (ordbakgrunn)\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet tein, p\xc3\xa5 dansk, svensk og i riksm\xc3\xa5l ogs\xc3\xa5 i formen ten, betyr opprinnelig \xc2\xabliten pinne\xc2\xbb, \xc2\xabstikke\xc2\xbb, \xc2\xabkvist\xc2\xbb, \xc2\xabstengel\xc2\xbb eller \xc2\xabplanteskudd\xc2\xbb. Rokkr var i norr\xc3\xb8nt navnet p\xc3\xa5 kjeppen der ulla ble festet, seinere ogs\xc3\xa5 kalt spinnekjepp eller rokkehode, og snella navn p\xc3\xa5 spinnhjulet, trinsa eller spolen. _NEWLINE_H\xc3\xa5ndteiner kunne ogs\xc3\xa5 kalles h\xc3\xa5ndrokk og h\xc3\xa5ndsnelle.'