b'\n_START_ARTICLE_\nNicolas-Joseph Cugnot\n_START_SECTION_\nDampmaskin i stedet for hester\n_START_PARAGRAPH_\nCugnot arbeidet med milit\xc3\xa6rt utstyr, som tungt artilleri og forskansninger. Han konstruerte blant annet et rifle ment for ridende soldatar. Men han s\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 mulighetene som l\xc3\xa5 i dampmaskiner, og i 1753 gikk han ut av h\xc3\xa6ren for \xc3\xa5 konsentrere seg om forskning innen dette omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Etter et kort opphold i Brussel returnerte han til Paris og i 1766 publiserte han boka \xc3\x89l\xc3\xa9ments de l\xe2\x80\x99art militaire ancien et moderne (Elementer av gammel og ny milit\xc3\xa6rkunst) og i 1769 Fortification de campagne th\xc3\xa9orique et pratique (Forskansninger - Teori og praksis). Desse b\xc3\xb8kene solgte bra og gjorde ham kjent i milit\xc3\xa6re kretser, s\xc3\xa5 ideene hans ble tatt seri\xc3\xb8st._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tid var hertugen av Choiseul, som var minister for utenlandssaker, krig og marina, opptatt av \xc3\xa5 forbedre artilleriet i den franske h\xc3\xa6r. Milit\xc3\xa6ringeni\xc3\xb8ren Jean-Baptiste Vaquette de Gribeauval, som var ansvarlig for dette arbeidet, delegerte denne oppgaven til Cugnot._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tid ble det benyttet hester for \xc3\xa5 transportera tungt artilleri. Dette var tungt arbeid for hestene og det gikk sent \xc3\xa5 flytte utstyret p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten, s\xc3\xa5 det hendte at utstyret kom fram for sent. Cugnot fant oppgaven interessant og h\xc3\xa5pet p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utnytte kreftene i dampmaskinen for \xc3\xa5 trekke en tung lastevogn. Dette var om lag p\xc3\xa5 samme tid som James Watt arbeidet med \xc3\xa5 forbedre dampmaskinen, men trulig var ikke Cugnot kjent med dette arbeidet. Det er mer trolig at han bygde p\xc3\xa5 arbeidet til Thomas Savery, Denis Papin og Thomas Newcomen. Papins erfaringer med \xc3\xa5 konstruere en dampb\xc3\xa5t i 1707 var trolig nyttige._NEWLINE_i 1769 bygde han en modell \xc2\xabp\xc3\xa5 kongens reging\xc2\xbb som ble pr\xc3\xb8vekj\xc3\xb8rt i oktober samme \xc3\xa5r. Med unntak av noen tekniske problemer var pr\xc3\xb8vene lovaede og Gribeauval bestilte en fullskalamodell. Prosjektet ble sv\xc3\xa6rt kostbart og flere ingeni\xc3\xb8rer var skeptiske til om det lot seg gjennomf\xc3\xb8re, men Cugnot lot seg ikke stanse.\n_START_SECTION_\nTeknisk oppbygging\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8yret\xc3\xb8yet hadde en sterk treramme, med to store bakhjul og ett mindre fremhjul. Kjelen og dampmaskinen var plassert helt fremme p\xc3\xa5 vognen. Det ble fyrt med ved. Kjelen, som var laget av kobber, var plassert rett over ilden og hang froran rammen, sj\xc3\xa5f\xc3\xb8ren satt p\xc3\xa5 ein benk bak fremhjulet og lasten ble plassert bak f\xc3\xb8reren slik at vekten hvilte p\xc3\xa5 de to store bakhjulene. Konstruksjonen var ikke s\xc3\xa5 ulik en moderne snutebil._NEWLINE_Dampmaskinen hadde to vertikale sylindrer, som drev framhjulet via tannstenger. Den f\xc3\xb8rste bilen, som dessuten var ei lastebil, hadde med andre ord framhjulsdrift. Dampmaskinen var en atmosf\xc3\xa6remotor av samme type som maskinene til Thomas Newcomen._NEWLINE_F\xc3\xb8raren hadde fire spaker for \xc3\xa5 kontrollere bilen: et styre for \xc3\xa5 svinge med, en bremsespak, en spak som regulerte damptilf\xc3\xb8rselen og en spak som reverserte rotasjonsretningen p\xc3\xa5 drivhjulet._NEWLINE_Prototypen hadde noen alvorlige \xc2\xabbarnesykdommer\xc2\xbb. Det tok sv\xc3\xa6rt lang tid \xc3\xa5 f\xc3\xa5 opp damptrykket og det gikk med s\xc3\xa5 mye ved at det var n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 stanse og fylle p\xc3\xa5 mer ved om lag hvert 12. minutt. Dessuten var kjelen for liten, s\xc3\xa5 motoreffekten var for liten i forhold til massen p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet, som var p\xc3\xa5 rundt 2,5 tonn . Toppfarten var om lag 3,5 til 4 km/t, s\xc3\xa5 kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet klarte s\xc3\xa5 vidt \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge en h\xc3\xa6r p\xc3\xa5 marsj.\n_START_SECTION_\nPraktiske tester\n_START_PARAGRAPH_\nI 1770 var en fullskala dampdriven vogn ferdig og i november samme \xc3\xa5r tok han til med tester i Vanves. Tester viste at kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet fra 1771 ikke kunne utkonkurrere hestene for tungtransport. Men i lys av at dette var den f\xc3\xb8rste bilen som var laget representerte han et stort teknisk fremskritt._NEWLINE_Cugnot hadde heller ikke funnet en l\xc3\xb8sning p\xc3\xa5 hvordan kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet skulle stanses. Selv om vognen var utstyrt med bremser var de s\xc3\xa5 svake at de knapt hadde noen virkning i nedoverbakke. Testene endte med at vognen ikke lot seg stanse og kj\xc3\xb8rte ned en mur. Men p\xc3\xa5 trass av dette planla Cugnot flere tester._NEWLINE_I juni 1771 var bilen reparert, men da hadde Cugnot mistet to av sine st\xc3\xb8ttespillere: Choiseul og Gribeauval. Choiseul hadde sluttet i sin stilling \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r og det var kommet en ny minister, Gribeauval, som ikke viste s\xc3\xa5 stor interesse for oppfinnelsen som sin forgjenger. Da han ikke bevilge penger til prosjektet ble det ikke r\xc3\xa5d til flere tester. Prototypen ble plassert i et depot og gikk etterhvert i glemmeboken.\n_START_SECTION_\nCugnots liv etter ildvognen\n_START_PARAGRAPH_\nMilit\xc3\xa6ret mistet interessen for Cugnot, men han fortsatte likevel p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. I 1778 publiserte han boka Th\xc3\xa9ories de la Fortification (Forskansningsteori). Fra 1779 fikk han en pensjon p\xc3\xa5 660 pund i \xc3\xa5ret, som takk for sine oppfinnelser. Som en f\xc3\xb8lge av uroen i Paris i 1789 mistet han denne inntekten og flyttet til Belgia. Da han i 1800 flyttet tilbake til Paris betalte Det franske konsulatet ham en liten pensjon, slik at han slapp \xc3\xa5 ha \xc3\xb8konomiske problem i alderdommen. Han d\xc3\xb8de barnl\xc3\xb8s i 1804.\n_START_SECTION_\nIldvognens historie etter Cugnot\n_START_PARAGRAPH_\nTretti \xc3\xa5r etter de siste testene kom generalkommissaren for artilleriet, Roland, med fremlegg til Napol\xc3\xa9on Bonaparte om \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re nye tester med vognensom fortsatt stod p\xc3\xa5 depotet. Men Bonaparte var opptatt med soine forberedelser til felttoget til Egypt og motsatte seg dette. For \xc3\xa5 spare plass p\xc3\xa5 depotet ble vognen overf\xc3\xb8rt til klosteret Saint-Martin-des-Champs, som i dag er en del av Mus\xc3\xa9e des Arts et M\xc3\xa9tiers, der den frortsatt st\xc3\xa5r. Den f\xc3\xb8rste bil i historien er fremdeles i oppsiktsvekkende god stand.'