b'\n_START_ARTICLE_\nOle Stuevold Hansen\n_START_SECTION_\nOppvekst og utdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nHan vokste opp hos \xc2\xabbondefolk i sm\xc3\xa5 k\xc3\xa5r\xc2\xbb p\xc3\xa5 fjellg\xc3\xa5rden Vestre Stugguvollen ved Stuggusj\xc3\xb8en i Tydal sogn som s\xc3\xb8nn av Hans Pedersen Stuevold og Ingeborg Olsdatter Gr\xc3\xa6sli. Han var det femte av elleve s\xc3\xb8sken. Under forberedelsene til konfirmasjonen ble guttens begavelser oppdaget av sogneprest Hans Henrik Emil Tybring, som hjalp ham inn p\xc3\xa5 Kl\xc3\xa6bu seminar. Han tok l\xc3\xa6rereksamen med beste karakter i 1853. Han klarte, selv med sine sm\xc3\xa5 \xc3\xb8konomiske midler, \xc3\xa5 ta artium med laud ved Heltbergs studentfabrikk i Kristiania i 1858 og teologisk embedseksamen med samme karakter i 1867._NEWLINE_Det var p\xc3\xa5 Kl\xc3\xa6bu seminar at Stuevold Hansen ble kjent med presten Fredrik Nannestad Wexelsen, som introduserte ham for de grundvigianske ideene. Han kom til \xc3\xa5 inng\xc3\xa5 i en krets rundt Wexelsen og Ole Vig sammen med slike som Anders Reitan, Engebret Hougen, Ole Jullum, Andreas Feragen, Olaus Arvesen og Anthon Bang.\n_START_SECTION_\nSkolemann og prest\n_START_PARAGRAPH_\nMens han studerte, underviste han ved flere skoler, i over tre \xc3\xa5r ved Hartvig Nissens skole. Etter \xc3\xa5 ha fullf\xc3\xb8rt sine teologiske studier, ble Stuevold Hansen l\xc3\xa6rer ved Trondhjems borgerlige realskole. Han gjorde seg straks bemerket, og ble tatt opp som medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i 1869._NEWLINE_Han giftet seg i V\xc3\xa5r Frue kirke i 1867 med Ivara Ermegaard Aas, datter av skomaker Lars Aas og Birgitte Ofstad. Hennes br\xc3\xb8dre Knud og Ernst Aas var kj\xc3\xb8pmenn i Trondhjem. Ole og Ivara fikk ti barn, og blant de som vokste opp var Birger Stuevold-Hansen, som ble statsr\xc3\xa5d, stortingsmann og h\xc3\xb8yesterettsadvokat._NEWLINE_I 1872 ble han inspekt\xc3\xb8r for allmueskolene i Troms\xc3\xb8. Han ivret for utdannelse og folkeopplysning dit han kom, og var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utgi den grundtvigianske tidsskriftet Den norske folkeskole. I 1874 gikk han over til prestegjerningen, som sogneprest i Lyngen prestegjeld, som omfattet Lyngen, Ullsfjord, K\xc3\xa5fjord og Storfjord, hvor han ogs\xc3\xa5 var herredets ordf\xc3\xb8rer 1881\xe2\x80\x931882 og forlikskommiss\xc3\xa6r. Utover dette deltok Stuevold Hansen aldri i det offentlige politiske ordskiftet, men var en trofast venstremann._NEWLINE_I 1881 ble han sogneprest i Davik, og i 1892 sogneprest p\xc3\xa5 Nes i Hedmark. Han tok avskjed i 1911, og bygget seg et hus like ved presteg\xc3\xa5rden, hvor han ble boende frem til sin d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nLokalhistoriker\n_START_PARAGRAPH_\nStuevold Hansen hadde brevkontakt med venner og slektninger i Tydal. Han publiserte en artikkelserie om Tydal av lokalhistorisk interesse i Den norske folkeskole. I 1873 utgav han verket Bygdefort\xc3\xa6lling: Optegnelser fra Tydalen, Annex til S\xc3\xa6lbu, hvor han blant annet gav en folkelivsskildring av thranebevegelsen i Tydal etter revolusjonene i 1848.'