b'\n_START_ARTICLE_\nTregrening\n_START_SECTION_\n\xc3\x85 desentralisere samfunnet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1919 ga Rudolf Steiner ut boken "Die Kernpunkte der Sozialen Frage" i Tyskland. Den ble godt mottatt, og boken ble trykket i flere opplag samme \xc3\xa5r, og den solgte over 80 000 eksemplarer. Dette var rett etter F\xc3\xb8rste verdenskrig, og Rudolf Steiner ville presentere et alternativ til de \xc3\xb8konomisk orienterte og etnisk baserte nasjonalstatene, og til Lenins \xc2\xabvitenskapelige sosialisme\xc2\xbb. Steiner mente han hadde grepet samfunnets grunnleggende ide, og at det ville v\xc3\xa6re riktig \xc3\xa5 desentralisere samfunnet og la dets tre funksjonsomr\xc3\xa5der; kulturlivet, rettslivet og det \xc3\xb8konomiske liv, organiseres etter hvert sitt prinsipp. Id\xc3\xa9en kalte han \xc2\xabtregreningen av den sosiale organismen\xc2\xbb._NEWLINE_I et foredrag fra 1919 (GA 329) trekker Steiner fram liberalisme, demokrati og sosialisme som "tre store og \xc3\xa6rlige ideer som er kommet fram i menneskehetens utvikling". Liberalismen kommer med sin h\xc3\xb8ye verdsettelse av frihet til full rett i \xc3\xa5nds- eller kulturlivet. Demokratiet, som drives frem av opplevelsen av alle menneskers likeberettigelse, h\xc3\xb8rer politikken eller rettslivet til \xe2\x80\x93 og sosialisme, med sin forst\xc3\xa5else av solidaritet og broderskap, h\xc3\xb8rer hjemme i det \xc3\xb8konomsike livet._NEWLINE_Allerede i 1920 ble boken oversatt til norsk ved Dora Bugge, med tittelen "Kjernepunkterne i det Sociale Sp\xc3\xb8rsmaal". I 2008 er boken nyutgitt med tittelen "Tregrening" p\xc3\xa5 Vidarforlaget i oversettelse og med et etterord ved Peter Normann Waage.\n_START_SECTION_\nSamfunns\xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nLeif Holb\xc3\xa6k-Hanssen, professor i markeds- og distribusjons\xc3\xb8konomi ved Norges Handelsh\xc3\xb8yskole har arbeidet med tregreningstanken. For \xc3\xa5 fange de komplekse problemstillingene i det \xc3\xb8konomiske livet, pekte han p\xc3\xa5 n\xc3\xb8dvendigheten av en omfattende perspektivendring, og hvor samspillet mellom \xc3\xb8konomi, politikk, (rettsliv) og kultur (\xc3\xa5ndsliv) sto i et gjensidig p\xc3\xa5virkningsforhold. Hvert samfunnsomr\xc3\xa5de f\xc3\xa5r bidra med noe egenartet til samfunnsutviklingen. Det vil da skje et fruktbart samspill mellom alle tre kan komme i stand innenfor samfunnet som en sosial organisme. Samfunnet i dag trenger dette samspillet. For eksempel klarer ikke staten og politikerne milj\xc3\xb8oppgavene alene. Vernetanken m\xc3\xa5 stadig fornyes ut fra sin kilde i kulturlivet, og milj\xc3\xb8vern forutsetter deltagelse ogs\xc3\xa5 fra n\xc3\xa6ringslivet.\n_START_SECTION_\nDet sivile samfunn\n_START_PARAGRAPH_\nTregrening bygger p\xc3\xa5 individuelt engasjement, og dag er individet deltager p\xc3\xa5 alle tre omr\xc3\xa5der av samfunnslivet. Innenfor n\xc3\xa6ringslivet har individet som forbruker store muligheter for \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke utviklingen mot en rettferdigere \xc3\xb8konomi og fordeling (som fair trade, assosiativ handel, mikrokreditt m.fl). I l\xc3\xb8pet av 1990-\xc3\xa5rene har det sivile samfunnet v\xc3\xa5knet opp og sett sitt potensial som mektig protestbevegelse mot politisk og \xc3\xb8konomisk eliteglobalisering.\n_START_SECTION_\nI praksis\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge finner man eksempel p\xc3\xa5 tregrening i praksis i Camphillnettverket. Dialogos Ressurssenter for sivile initiativer som har som form\xc3\xa5l \xc3\xa5 bidra til et mer menneskelig og milj\xc3\xb8bevisst samfunn, og Cultura Sparebank som arbeider for en ny, internasjonalt voksende bankkultur (ethical banking)._NEWLINE_Internasjonalt finnes flere aktive sivilsamfunnsinitiativer. Mest kjent er Nicanor Perlas og GlobeNet3 og Ibrahim Abouleishs Sekem. I Tyskland finnes bl.a. Initiative Netzwerk Dreigliedrung med et eget tidsskrift og Institut f\xc3\xbcr Soziale Dreigliedrung.'