b'\n_START_ARTICLE_\nSleipnerfeltet\n_START_PARAGRAPH_\nSleipnerfeltet eller Sleipner-omr\xc3\xa5det er samlenavn for gass-  og kondensatfeltene Sleipner \xc3\x98st og Sleipner Vest samt deres satellittfelter Loke, Grungne og Alfa Nord. Feltet ligger i blokkene 15/6, 15/8 og 15/9, i Nordsj\xc3\xb8en rett vest for Egersund. Det ligger helt s\xc3\xb8rvest p\xc3\xa5 Utsirah\xc3\xb8yden, p\xc3\xa5 egga ned mot Vikinggraben, 260 km vest for Rogaland. Operat\xc3\xb8r er Equinor.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nRessursene i omr\xc3\xa5det ble oppdaget i 1974. Gassen ble funnet i sandstein, Huginformasjonen, som ble avsatt i callovtiden i mesozoicum. Sanden ble avsatt i et tidevannsdominert delta med tidevannsbanker og laguner.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8rledninger\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelig var det inng\xc3\xa5tt en salgsavtale for gass fra feltet mellom Statoil og British Gas Corporation som forutsatte ilandf\xc3\xb8ring med r\xc3\xb8rledning til Teesside, men denne avtalen ble i 1985 stanset av den britiske regjeringen. _NEWLINE_Gass fra feltet blir n\xc3\xa5 i stedet f\xc3\xb8rt til lands i Emden og Zeebrugge gjennom r\xc3\xb8rledningssystemene Statpipe, Zeepipe og Europipe II. Kondensat blir ilandf\xc3\xb8rt med r\xc3\xb8rledning til K\xc3\xa5rst\xc3\xb8._NEWLINE_Leveranse fra Sleipnerfeltet startet 1. oktober 1993._NEWLINE_Fra oktober 2007 ble gass fra Ormen Lange-feltet f\xc3\xb8rt i Langeled-ledningen fra Nyhamna via Sleipner Riser til Easington i England.\n_START_SECTION_\nSleipner \xc3\x98st\n_START_PARAGRAPH_\nHavdybden i omr\xc3\xa5det er 82 meter. Feltet er utbygd med Sleipner A, en kombinert bolig- boring og prosessplattform med betongunderstell (Condeep-plattform). I tillegg er stiger\xc3\xb8rsplattformen Sleipner R, prosessplattformen Sleipner T, og et fakkelt\xc3\xa5rn forbundet med Sleipner A via gangbroer. Prosessanlegg p\xc3\xa5 havbunnen for satellittfeltene Loke og Grungne er knyttet til Sleipner A. Sleipner \xc3\x98st startet produksjonen 1. oktober 1993._NEWLINE_Under bygging av Sleipner A inntraff 23. august 1991 en av de mest spektakul\xc3\xa6re ulykkene i norsk oljehistorie. Idet betongunderstellet skulle kobles sammen med prosessanlegget i Gandsfjorden ved Stavanger, f\xc3\xb8rte en konstruksjonsfeil til at understellet uten forvarsel og meget raskt sank. Rystelsene da det enorme understellet traff bunnen p\xc3\xa5 200 meters dyp var kraftige nok til \xc3\xa5 gi utslag p\xc3\xa5 seismisk m\xc3\xa5leutstyr, og kunne f\xc3\xb8les over hele Stavangeromr\xc3\xa5det. Et nytt understell ble likevel produsert raskt nok til at produksjonen kunne starte til planlagt tid. Ingen omkom i ulykken.\n_START_SECTION_\nSleipner Vest\n_START_PARAGRAPH_\nHavdybden i omr\xc3\xa5det er 110 meter. Feltet er utbygd med Sleipner B, en br\xc3\xb8nnhodeplattform med st\xc3\xa5lr\xc3\xb8runderstell, tilknyttet gassbehandlingsplattformen Sleipner T og prosessanlegg p\xc3\xa5 havbunnen for satellittfeltet Alfa Nord. Sleipner B er normalt ubemannet og fjernstyrt fra Sleipner A. Sleipner Vest startet produksjonen 29. august 1996.'