b'\n_START_ARTICLE_\nDvale\n_START_PARAGRAPH_\nDvale eller hibernering kan som begrep deles inn i vinterdvale (ogs\xc3\xa5 kalt ekte dvale eller ekte vinters\xc3\xb8vn) og vinters\xc3\xb8vn (ogs\xc3\xa5 kalt uekte dvale eller uekte vinters\xc3\xb8vn). Dvale er i realiteten en strategi der dyrene unng\xc3\xa5r \xc3\xa5 m\xc3\xb8te direkte alle vinterens ulike stressproblemer, gjennom \xc3\xa5 spare p\xc3\xa5 energiforbruket.\n_START_SECTION_\nVinterdvale og vinters\xc3\xb8vn\n_START_PARAGRAPH_\nVinterdvale er en dyp s\xc3\xb8vnlignende (torpor) tilstand som mange dyr befinner seg i gjennom vinterm\xc3\xa5nedene. N\xc3\xa5r dyret ligger i dvale g\xc3\xa5r alle kroppsfunksjonene langsomt og stoffskiftet er meget svakt._NEWLINE_Grunnen til at dyr g\xc3\xa5r i dvale om vinteren er at de ellers ikke ville klart \xc3\xa5 overleve p\xc3\xa5 grunn av for liten tilgang p\xc3\xa5 mat og rennende vann, og p\xc3\xa5 grunn av at de ville frosset i hjel. Sm\xc3\xa5 dyr har ofte en stor hudoverflate i forhold til kroppsvolumet, noe som gj\xc3\xb8r varmetapet ekstra stort. De m\xc3\xa5 derfor kompensere gjennom \xc3\xa5 ha en h\xc3\xb8yere forbrenning, slik at kroppen oppn\xc3\xa5r tilstrekkelig varme. Om de ikke finner nok mat til \xc3\xa5 produsere tilstrekkelig energi, fryser de rett og slett i hjel. En rekke sm\xc3\xa5dyr har l\xc3\xb8st dette problemet gjennom \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i dvale vinterstid, f.eks. piggsvin, flaggermus, bj\xc3\xb8rkmus og hoggorm._NEWLINE_N\xc3\xa5r h\xc3\xb8sten kommer begynner noen dyr \xc3\xa5 forberede seg p\xc3\xa5 en kald og kanskje lang vinter gjennom \xc3\xa5 bygge opp fettreservene (brunt fett) i kroppen. Noen dyr l\xc3\xb8ser vinterproblemene gjennom \xc3\xa5 trekke mot varmere str\xc3\xb8k, mens andre m\xc3\xa5 forberede seg p\xc3\xa5 \xc3\xa5 overvintre, fordi de ikke har noe valg. Sm\xc3\xa5 dyr kan ikke ferdes over lange strekninger og m\xc3\xa5 pent blir hvor de er vinteren igjennom. Dette problemet har noen l\xc3\xb8st gjennom \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i dvale (en komalignende tilstand der dyra lever p\xc3\xa5 \xc2\xabsparebluss\xc2\xbb) vinterstid.  Dvale er ikke s\xc3\xb8vn; dyr i dvale v\xc3\xa5kner periodisk nettopp for \xc3\xa5 sove._NEWLINE_Dyr som g\xc3\xa5r i dvale finner seg f\xc3\xb8rst et sted hvor det er frostfritt vinterstid, for eksempel ei hule eller en stein det kan overvintre under. Forbrenningen og kroppstemperaturen synker dramatisk, og hjertet sl\xc3\xa5r veldig sakte, slik at kroppen bruker minimalt med energi. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten kan dyret overleve i flere m\xc3\xa5neder uten \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte spise for \xc3\xa5 fylle p\xc3\xa5 energi. Dyret ligger n\xc3\xa6rmest i koma, og n\xc3\xa5r det skal v\xc3\xa5kne igjen, tar det tid \xc3\xa5 varme opp alle systemene slik at kroppen fungerer som normalt.\n_START_SECTION_\nFakta om vinterdvale\n_START_PARAGRAPH_\nEt dyr i vinterdvale kan senke kroppstemperaturen ned mot +2\xc2\xb0 celsius, mens pulsen kan reduseres til to slag i minuttet. Inn\xc3\xa5ndingen kan reduseres til 1/50 av det oksygen dyret trenger i v\xc3\xa5ken tilstand. Dvalen kan vare i opp mot sju m\xc3\xa5neder, uten at dyret tar til seg f\xc3\xb8de. Man kan s\xc3\xa5ledes godt si at stoffskiftet n\xc3\xa6rmest stopper opp. Dyr som v\xc3\xa5kner fra dvale har ikke ligges\xc3\xa5r og stive lemmer, slik et menneske ville f\xc3\xa5tt, men setter i gang med livet som om ingen ting skulle ha skjedd, selv om det gjerne tar noen timer etter oppv\xc3\xa5kning f\xc3\xb8r kroppen fungerer som den skal. Vitenskapelig sett er dvale fortsatt en g\xc3\xa5te forskerne ikke fullt ut forst\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nVinters\xc3\xb8vn\n_START_PARAGRAPH_\nVinterdvale m\xc3\xa5 ikke forveksles med s\xc3\xa5kalt vinters\xc3\xb8vn, som er en tilstand der forbrenning, kroppstemperatur og hjerterytme ikke senkes i samme grad som under en ekte dvale. I realiteten reduseres forbrenningen kun gjennom at dyret senker pulsen, mens kroppstemperaturen opprettholdes n\xc3\xa6rmest normalt (den senkes maksimalt 10\xc2\xb0 C hos grevling og 2\xc2\xb0 C hos bj\xc3\xb8rn)._NEWLINE_Dyr som har uekte vinters\xc3\xb8vn er gjerne st\xc3\xb8rre dyr, f.eks. bj\xc3\xb8rn og grevling, men ogs\xc3\xa5 ekorn kan sove i flere dager i strekk n\xc3\xa5r det blir kaldt. De kan godt v\xc3\xa5kne opp i l\xc3\xb8pet av vinteren og ta seg noen sm\xc3\xa5 runder i n\xc3\xa6rheten av overnattingsstedet, men de har problemer med \xc3\xa5 finne f\xc3\xb8de p\xc3\xa5 denne tiden av \xc3\xa5ret og har l\xc3\xb8st dette problemet gjennom \xc3\xa5 sove seg gjennom de kalde m\xc3\xa5nedene. For \xc3\xa5 klare denne tiden bygger dyra gjerne opp fettreservene f\xc3\xb8r vinteren ankommer, og t\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 disse gjennom vinters\xc3\xb8vnen.\n_START_SECTION_\nDvale i dagligtale\n_START_PARAGRAPH_\nUttrykket \xc2\xabdvale\xc2\xbb brukes ogs\xc3\xa5 ofte som et begrep i norsk dagligtale, der hensikten er \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det klart at ting eller prosesser n\xc3\xa6rmest st\xc3\xa5r i stampe, g\xc3\xa5r sent eller har stoppet opp for en periode. Man kan h\xc3\xb8re utsagn som \xc2\xabutviklingen er i dvale\xc2\xbb eller \xc2\xabprosjektet ligger i vinterdvale\xc2\xbb._NEWLINE_I moderne dagligtale er ogs\xc3\xa5 begrepet dvalemodus kommet til som et informasjonsteknologisk begrep. N\xc3\xa5r en datamaskin settes i dvalemodus tas en kopi av datamaskinens minne og lagres til fast lagringsmedium, og str\xc3\xb8mmen sl\xc3\xa5s av. N\xc3\xa5r str\xc3\xb8mmen sl\xc3\xa5s p\xc3\xa5 igjen vil datamaskinen hente den lagrede kopien og mate denne inn i maskinens minne slik at brukeren kan gjenoppta sin program\xc3\xb8kt fra det tidspunktet dvalemodus ble aktivert. Denne funksjonen er s\xc3\xa6rlig anvendt p\xc3\xa5 b\xc3\xa6rbare datamaskiner.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nI desember 2000 publiserte professor Gerhard Heldmaier ved universitetet i Marburg, Tyskland, at han hadde oppdaget to gener han mener utl\xc3\xb8ser hibernering. Disse genene dirigerer enzymene til \xc3\xa5 forbrenne fett snarere enn karbohydrater.'