b'\n_START_ARTICLE_\nHans Riddervold\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble cand. theol. i 1819 og fikk stilling som residerende kapellan, i praksis overl\xc3\xa6rer (rektor) ved Fredrikstad h\xc3\xb8iere almenskole fra 1820.\n_START_SECTION_\nPolitisk og kirkelig virke\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble i 1827 stortingsrepresentant og senere stortingspresident i periodene 1830\xe2\x80\x931836, 1839\xe2\x80\x931842 og 1848. Han var kirke- og undervisningsminister i tiden 1848\xe2\x80\x931849, 1850\xe2\x80\x931854 og 1855\xe2\x80\x931872. I periodene imellom var han ved statsr\xc3\xa5dsavdelingen i Stockholm. Han var dessuten konstituert sjef i Revisjonsdepartementet en m\xc3\xa5neds tid i 1852 og i Finansdepartementet en dr\xc3\xb8y m\xc3\xa5ned i 1853._NEWLINE_Riddervold forlot skolen i Fredrikstad i 1832 og ble sogneprest i Fredrikshald og fra 1838 prost i nedre Borgesyssel prosti. Etter ett \xc3\xa5r som sogneprest i \xc3\x98stre Toten ble han utnevnt til biskop i Trondhjem fra 1843._NEWLINE_Hans politiske og geistlige virksomhet var preget av hans konservative livssyn, men han var ingen motstander av forsiktige reformer. Innen skolepolitikk var han en foregangsmann med sterke \xc3\xb8nsker om heving av skolens nytteverdier. _NEWLINE_Kirkepolitisk var Riddervold konservativ. Som biskop av Trondhjem vegret han seg mot \xc3\xa5 krone dronning Jos\xc3\xa9fine i Trondhjem, fordi dette stred mot forfatningen og kirkeretten, ettersom hun var katolsk. Dermed ble verken hun eller kong Oscar I kronet i Norge. Han bekjempet p\xc3\xa5 alle m\xc3\xa5ter den s\xc3\xa5kalte Lammersbevegelsen, en frikirkelig bevegelse som hadde meget til felles med baptismen, var oppkalt etter sin grunnlegger Gustav Adolf Lammers og hadde f\xc3\xa5tt et st\xc3\xb8ttepunkt i Skien. Bestrebelsene for en kirkereform i 1850-\xc3\xa5rene stilte han seg skeptisk overfor, og da Stortinget i 1868 vedtok loven om menighetsr\xc3\xa5d, nektet han \xc3\xa5 godta det. _NEWLINE_Skolepolitisk hadde han en ganske annen holdning. Loven av 1860 om landsfolkeskolen var den f\xc3\xb8rste av hans reformer. Dette var det f\xc3\xb8rste skrittet vekk fra konfesjonsskolen til en allmenn offentlig skole. Det ble innf\xc3\xb8rt nye skolefag, og det ble vakt stor vekt p\xc3\xa5 morsm\xc3\xa5lsundervisningen. Ogs\xc3\xa5 de ambulerende skoler ble trengt til bake til fordel for skoler med fast tilhold, og i l\xc3\xb8pet av 1860-\xc3\xa5rene ble landskoler med eget skolebygg til det normale. I 1857 ble den latinske still\xc3\xa6re avskaffet p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yere skoler. I 1869 ble det innf\xc3\xb8rt realskoler ved siden av de gamle latinskoler._NEWLINE_Han var ogs\xc3\xa5 aktiv p\xc3\xa5 det kulturelle omr\xc3\xa5de. Han fremmet den nye diktning, som ble representert ved for eksempel Henrik Ibsen og Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson. Han fikk ogs\xc3\xa5 inn for innf\xc3\xb8ringen av 17. mai som nasjonaldag._NEWLINE_Sine siste \xc3\xa5r tilbragte han tilbaketrukket i Kristiania og arbeidet p\xc3\xa5 sine erindringer, som imidlertid ikke ble publisert f\xc3\xb8r etter hans d\xc3\xb8d._NEWLINE_Han ble tildelt Storkors av St. Olavs Orden i 1859 og Borgerd\xc3\xa5dsmedaljen i gull 1869_NEWLINE_Riddervolds gate og Riddervolds plass i Oslo er oppkalt etter ham.'