b"\n_START_ARTICLE_\nDelft\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDelft oppsto ved bredden av en elv som var blitt utvidet av mennesker, kalt 'Delf'. Navnet kommer da ogs\xc3\xa5 herfra, og ordet delven betyr \xc3\xa5 grave. P\xc3\xa5 en h\xc3\xb8yde der 'Delf' krysset elven Gantel l\xc3\xa5 det siden det 11. \xc3\xa5rhundre en grevebolig, og p\xc3\xa5 grunn av dette ble byen et viktig handelssentrum, noe som den dag i dag kan sees p\xc3\xa5 omfanget av byens markedsplass._NEWLINE_Delft fikk kj\xc3\xb8pstadsrettigheter 15. april 1246 av Vilhelm II, som var greve av Holland fra 1234 til 1256. Handel og h\xc3\xa5ndverk fikk da en oppblomstring. Delft var til det 17. \xc3\xa5rhundre en av de st\xc3\xb8rste byene i Holland. I \xc3\xa5r 1400 hadde byen for eksempel 6\xc2\xa0500 innbyggere, og var den tredje st\xc3\xb8rste etter Dordrecht ((8\xc2\xa0000) og Haarlem (7\xc2\xa0000). I 1560 hadde Amsterdam vokst til 28\xc2\xa0000 innbyggere og var dermed den st\xc3\xb8rste byen etterfulgt av Delft, Leiden og Haarlem, som hver hadde rundt 14\xc2\xa0000 innbyggere._NEWLINE_I 1536 ble en stor del av Delft lagt i aske av en bybrann._NEWLINE_Prins Vilhelm I av Oranien bodde noen \xc3\xa5r i Delft, i det tidligere Sankt-Agathaklosteret, som etter dette har blitt hetende Prinsenhof. Han ble skutt den 10. juli 1584 av Balthasar Gerards._NEWLINE_12. oktober 1654 ble byen sv\xc3\xa6rt skadet og over 100 mennesker drept i Delft-eksplosjonen, da en kruttforretning eksploderte. Mange av byens beboere var utenbys, enten p\xc3\xa5 marked i Schiedam eller p\xc3\xa5 messe i Haag. Kunstneren Egbert van der Poel malte senere flere bilder av Delft etter eksplosjonen._NEWLINE_1600-tallet innledet ogs\xc3\xa5 en ny oppblomstring for byen, spesielt p\xc3\xa5 grunn av at Det nederlandske ostindiske kompani opprettet handelskammer her, samt at keramikkindustrien fikk et stort oppsving grunnet innf\xc3\xb8ring av tinnglasur. Denne glasuren erstattet tidligere blyglasur, og gir den karakteristiske bl\xc3\xa5 fargen til 'Delfts blauw', eller Delft-porselen med bl\xc3\xa5 farge._NEWLINE_1672 \xe2\x80\x93 Rampjaar \xe2\x80\x93 innledet en sv\xc3\xa6rt d\xc3\xa5rlig periode for den nederlandske \xc3\xb8konomien, og det gikk ikke bedre med Delft. Byen ble tatt over av Haag og Rotterdam. I det 19. \xc3\xa5rhundre var det kun en keramikkbedrift igjen, De Porceleyne Fles. Denne overlevde fordi den ogs\xc3\xa5 produserte murstein._NEWLINE_I 1850 hadde Delft en overflate p\xc3\xa5 5,3 km\xc2\xb2 og 18\xc2\xa0642 innbyggere. Omr\xc3\xa5dene Vrijenban og Hof van Delft var da ikke en del av Delft._NEWLINE_Etter hvert som bymurene ble d\xc3\xa5rligere, og toget kom til byen i 1847 ble Delft igjen en industriby, med nye industrier som gj\xc3\xa6r- og spritfabrikk, Calv\xc3\xa9 og Delft Instruments. I 1842 ble det Kongelige Akademiet opprettet (det som i dag er det tekniske universitetet), og TNO i 1932, noe som gjorde at Delft ogs\xc3\xa5 manifesterte seg som et senter for teknikk og vitenskap._NEWLINE_I 1960-\xc3\xa5rene gjennomgikk Delft en voldsom utvidelse, fremfor alt s\xc3\xb8rover. Der ble forstedene Poptahof og Voorhof bygget, som i dag fortsatt h\xc3\xb8rer til de tettest befolkede omr\xc3\xa5dene i Vest-Europa, i tillegg til Buitenhof, som er litt mindre tettbebygd. I \xc3\xa5tti\xc3\xa5rene ble Tanthof bygget enda lenger s\xc3\xb8r, et omr\xc3\xa5de som kjennetegnes av uoversiktelige gatenettverk.\n_START_SECTION_\nDelfts blauw\n_START_PARAGRAPH_\nDelft er spesielt godt kjent for keramikk med bl\xc3\xa5 glasur, s\xc3\xa5kalt Delfts blauw (Delfts bl\xc3\xa5). I det 16. \xc3\xa5rhundre introduserte flamske keramikere tinnglasur nord i Nederland, noe som erstattet den gamle blyglasuren. Denne keramikken med tinnglasur oppsto i Italia i det 15. \xc3\xa5rhundre og er bedre kjent som majolica. De f\xc3\xb8rste produktene fra Delft med denne glasuren b\xc3\xa6rer da ogs\xc3\xa5 det navnet. _NEWLINE_Delfts blauw hadde sin blomstringsperiode fra 1650 til 1750. I den perioden ble koboltbl\xc3\xa5tt tatt i bruk som dekorfarge. Mye av fargestoffet ble importert fra Blaafarveverket i Buskerud. S\xc3\xa5 godt som samtlige keramikkprodusenter ble nedlagt i l\xc3\xb8pet av det 18. \xc3\xa5rhundre, i 1794 var det ti fabrikker igjen. Dette hovedsakelig p\xc3\xa5 grunn av mindre ettersp\xc3\xb8rsel grunnet konkurransen fra rimelig, men kvalitativt god keramikk fra England. _NEWLINE_Fabrikken De Porceleyne Fles som ble grunnlagt i 1653 er den eneste som har v\xc3\xa6rt kontinuerlig i drift siden det 17. \xc3\xa5rhundre. Andre fabrikker er De Delftse Pauw og De Candelaer, og alle disse har organiserte omvisninger for bes\xc3\xb8kende. Under disse omvisningene vises hvordan Delfts Blauw fremdeles fremstilles p\xc3\xa5 samme vis som tidligere.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nDelfts demografi kjennetegnes av en stor andel menn mellom 20 og 30 \xc3\xa5r. I 2002 var denne andelen omtrent det dobbelte av gjennomsnittet i Nederland. Andelen kvinner i den samme alderskategorien var omtrent 25% h\xc3\xb8yere enn landsgjennomsnittet. Grunnen til disse forskjellene er utvilsomt universitetet, som hovedsakelig tilbyr studier som tradisjonelt sett har v\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6r blant menn."