b'\n_START_ARTICLE_\nSyr-Darja\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nI antikken het elva Jaxartes, fra det greske ordet \xe1\xbd\x81 \xce\x99\xce\xb1\xce\xbe\xce\xac\xcf\x81\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82. Dette var igjen en avledning av det gammelpersiske navnet Yakhsha Arta, som omtrentlig kan oversettes med Den store perlemorfargede elva. I arabiske skrifter fra middelalderen ble elva kalt Sayhoun (\xd8\xb3\xd9\x8a\xd8\xad\xd9\x88\xd9\x86), som er navnet til en av de fire elvene i Paradiset. Syr-Darjas tvillingelv, Amu-Darja ble likeledes kalt Jayhoun. Fra disse arabiske navnene kommer de tyrkiske navnene Seyhun og Ceyhun._NEWLINE_Det n\xc3\xa5tidige navnet p\xc3\xa5 elva kommer fra persisk og har lenge v\xc3\xa6rt i bruk i \xc3\x98sten, selv om det er relativt nytt i vestlige skrifter.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nElva Syr-Darja dannes ved saml\xc3\xb8pet av elvene Naryn og Kara-Darja, som begge kommer fra Kirgisistan. Den renner f\xc3\xb8rst mot s\xc3\xb8rvest gjennom Ferganadalen i Usbekistan, mellom fjellmassivene i Tien Shan og Alaj. I Ferganadalen brukes vannet fra elva i stor utstrekning til irrigasjon, blant annet gjennom den 270\xc2\xa0km lange Store Ferganakanal, som ble bygget i 1939. Lengst vest i dalen passerer elva grensa til Tadsjikistan og renner inn i Kajrakkum-reservoaret, som har et areal p\xc3\xa5 520\xc2\xa0km\xc2\xb2 og et volum p\xc3\xa5 4,16\xc2\xa0milliarder\xc2\xa0m\xc2\xb3. Ved Bekabad, rundt 50\xc2\xa0km nedenfor reservoaret, ligger starten p\xc3\xa5 Juzjno-Golodnosteppekanalen, en annen av de store irrigasjonskanalene langs Syr-Darja. Her renner elva igjen inn i Usbekistan, hvor den snur mot nord og renner ut p\xc3\xa5 slettelandet i Turanbekkenet._NEWLINE_Ved Tsjinaz, 100\xc2\xa0km nedenfor Bekabad, n\xc3\xa5r elva grensa til Kasakhstan. Her ligger Sjardara-reservoaret, som ble bygget p\xc3\xa5 1960-tallet for irrigasjon og elektrisitetsproduksjon. Reservoaret har et areal p\xc3\xa5 900\xc2\xa0km\xc2\xb2 og et volum p\xc3\xa5 5,7 milliarder m\xc2\xb3. Som en utilsiktet bivirkning av Sjardara-demningen oppsto den 3 000 km\xc2\xb2 store innsj\xc3\xb8en Ajdar Kul i \xc3\xb8rkenen vest for Syr-Darja, og i h\xc3\xb8yvannsperioder om vinteren renner en betydelig del av vannf\xc3\xb8ringen i Syr-Darja over til Ajdar Kul._NEWLINE_I Kasakhstan markerer Syr-Darja nordgrensen til \xc3\xb8rkenen Kysylkum. Elvel\xc3\xb8pet er her sterkt meanderende og ustabilt. Elva munner til slutt ut i den avl\xc3\xb8psl\xc3\xb8se Aralsj\xc3\xb8en. Elva er n\xc3\xa5 sterkt redusert p\xc3\xa5 grunn av vann som via demninger og kanaler er ledet bort fra elva til irrigasjonsform\xc3\xa5l, noe som blant annet har medf\xc3\xb8rt at Aralsj\xc3\xb8en er kraftig skrumpet inn. Tidligere dannet Syr-Darja et elvedelta ved munningen.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8katastrofe\n_START_PARAGRAPH_\nEt utstrakt system av vanningskanaler, som allerede p\xc3\xa5 1700-tallet ble bygget av khanen av Kokand, hentet vann fra Syr-Darja. I sovjettiden ble det foretatt enorme utvidelser av dette systemet, for \xc3\xa5 utvide produksjonen av bomull i Sentral-Asia. Dette medf\xc3\xb8rte bygging av flere store demninger og reservoarer for irrigasjonanlegg og ogs\xc3\xa5 til energiproduksjon, noe som har f\xc3\xb8rt til en milj\xc3\xb8messig katastrofe for regionen. Med unntak av i nedb\xc3\xb8rrike \xc3\xa5r t\xc3\xb8rker Syr-Darja n\xc3\xa5 ofte helt ut lenge f\xc3\xb8r den n\xc3\xa5r fram til Aralsj\xc3\xb8en. Sj\xc3\xb8en selv er n\xc3\xa5 bare en liten rest av sin tidligere st\xc3\xb8rrelse. Fra og med 1980 kom det intet vann overhodet fra Syr-Darja til Aral, og f\xc3\xb8rst i 1988 rant elva igjen helt ned til sj\xc3\xb8en. Det bor i dag flere millioner mennesker i disse bomullsomr\xc3\xa5dene, som n\xc3\xa5 er underlagt de repressive regjeringene i Kasakhstan, Usbekistan og Turkmenistan. Det er dermed h\xc3\xb8yst uklart om og hvordan disse problemene skal kunne l\xc3\xb8ses._NEWLINE_Under sovjettiden ble det igangsatt et system for deling av ressurser hvor Kirgisistan og Tadsjikistan delt vann med Kasakhstan, Turkmenistan, og Usbekistan om sommeren. Til gjengjeld mottok Kirgisistan og Tadsjikistan kull, gass og elektrisitet om vinteren. Etter at Sovjetunionen falt sammen har dette systemet forvitret, og statene i Sentral-Asia har ikke greid \xc3\xa5 gjenopprette det. Mangelfull infrastruktur, d\xc3\xa5rlig vannhusholdning, og udatert irrigasjonsmetoder har forverret denne saken.'