b"\n_START_ARTICLE_\nPavinne Johanna\n_START_PARAGRAPH_\nPavinne Johanna (eller Johanne) er en myte om en kvinnelig pave. Hun skulle visstnok ha regjert som Pave Johannes VIII fra 853 til 855, hele tiden forkledd som mann. Myten sirkulerte i Europa i middelalderen, sannsynligvis begynte det hele p\xc3\xa5 1200-tallet.\n_START_SECTION_\nMyten\n_START_PARAGRAPH_\nJohanna av Ingelheim ble f\xc3\xb8dt i Mainz som datter av en lokal prest av engelsk opprinnelse, og hans saksiske kone, Gudrun. Johanna studerte teologi, og ble deretter munk under navnet Johannes Anglicus. Hun kledde seg som mann, ettersom kvinner p\xc3\xa5 den tiden ikke hadde tillatelse til \xc3\xa5 delta i arbeidslivet, og overhodet ikke ble tillatt \xc3\xa5 besitte noen sosiale posisjoner av betydning. Desto mindre fikk kvinner lov til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skole \xe2\x80\x93 dette ble ansett for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re unaturlig. _NEWLINE_Johanna ble allikevel drevet av sitt fabelaktige intellekt, og trosset patriarkiet ved \xc3\xa5 kle seg som mann, for dermed \xc3\xa5 bevise at hun gjorde en langt bedre jobb enn sine mannlige medmunker. Dermed gikk hun foran som et eksempel p\xc3\xa5 at kvinner har et minst like stort intellektuelt potensial som menn. Hun etterfulgte pave Leo IV i 853 under navnet Johannes VIII. Ett \xc3\xa5r etter at hun ble innsatt ble hun gravid med en av sine hoffmenn. Under p\xc3\xa5skeprosesjonen i 855 skal hesten hennes ha steilet, og f\xc3\xb8dselen satt i gang. De fremm\xc3\xb8tte skal ha reagert med \xc3\xa5 slepe henne gjennom Romas gater etter en hest, f\xc3\xb8r de hengte henne opp i en galge. De skal etterp\xc3\xa5 ha begravet henne n\xc3\xa6rt der hun ble avsl\xc3\xb8rt, ved San Clemente._NEWLINE_Det sies ogs\xc3\xa5 at man, som et resultat av hendelsen, plasserte en stol med et hull i setet i Laterankirken, rett og slett for \xc3\xa5 forsikre seg om at alle paver var menn.\n_START_SECTION_\nEkthet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5standene om pavinne Johannas eksistens ble dementert av den franske historikeren David Blondel i 1647. Blondel hevdet at det ikke fantes noen samtidige beretninger om pavinne Johanna, og at det forel\xc3\xa5 flere faktamessige feil i historien. Sistnevnte inkluderer blant annet det senere p\xc3\xa5viste faktum at pave Leo IV regjerte fra 847 til 855. Dermed var det ikke plass til noen pavinne Johanna i paverekken. Ang\xc3\xa5ende \xc2\xabtestikkelstolen\xc2\xbb mente Blondel at denne var flere hundre \xc3\xa5r eldre enn den p\xc3\xa5st\xc3\xa5tte pavinne Johanna._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 de fleste moderne historikere anser pavinne Johanna som fiktiv. Historien har antageligvis sitt utspring i en antipavelig svertekampaje i forbindelse med striden mellom Fredrik II av Det tysk-romerske rike og pave Gregor IX. Pavinne Johanna behandles i blant annet Donna Cross' feministiske bestselgerroman, Pope Joan, som ogs\xc3\xa5 er filmet, med Liv Ullmann i hovedrollen. Historien brukes ogs\xc3\xa5 i filmen Pavinnen. Tegneserien Fantomet har ogs\xc3\xa5 en versjon av denne historien, men den er da plassert mye n\xc3\xa6rmere oss i tid og det er Fantomet som er far til pavinnens barn._NEWLINE_Bergljot Hob\xc3\xa6k Haff lar i Skammen hovedpersonen Idun Hov v\xc3\xa6re forfatter til en bok om Pavinnen, som omhandler en kvinne, Hov har m\xc3\xb8tt i 1976, og som tror hun er Pavinne Giovanna."