b'\n_START_ARTICLE_\nHuleboerne i Finnmark\n_START_PARAGRAPH_\nHuleboerne er betegnelsen p\xc3\xa5 de av befolkningen i Finnmark og Nord-Troms som etter tvangsevakueringen og nedbrenningen h\xc3\xb8sten 1944 trosset den tyske okkupasjonsmaktens ordre og gjemte seg bort i utmarka mot slutten av andre verdenskrig i Norge. Huleboerne bodde under veltete b\xc3\xa5ter, i gammer og i sm\xc3\xa5 huler i fjellet og i steinr\xc3\xb8yser mens de ventet p\xc3\xa5 frigj\xc3\xb8ringen.\n_START_SECTION_\nHvordan klarte huleboerne seg s\xc3\xa5 bra?\n_START_PARAGRAPH_\nHuleboerne klarte seg forbausende bra under de d\xc3\xa5rlige forholdene. Noen klarte attp\xc3\xa5til \xc3\xa5 berge kyr og hester gjennom vinteren. At det var en mild vinter med lite sn\xc3\xb8 berget nok mange. Men huleboerne hadde dessuten en bakgrunn som forklarer hvorfor de klarte seg s\xc3\xa5 bra og hvorfor de i det hele tatt tok sjansen p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli v\xc3\xa6rende igjen: De fleste av dem var vant til \xc3\xa5 holde til i utmarka p\xc3\xa5 grunn av fiske, sl\xc3\xa5ttearbeid, jakt eller reindrift og de var vant til kulde og hardt arbeid.\n_START_SECTION_\nHvorfor stoppet fremrykningen opp?\n_START_PARAGRAPH_\nDen r\xc3\xb8de arm\xc3\xa9 n\xc3\xa5dde frem til Tana 8. november 1944. Befolkningen lenger vest h\xc3\xa5pet at fremrykningen skulle fortsette s\xc3\xa5 de ogs\xc3\xa5 snart skulle bli befridd. At s\xc3\xa5 ikke skjedde skyldtes nok flere forhold. En ting var vinteren som n\xc3\xa6rmet seg og ville gjort en fremrykning vanskelig. For Den r\xc3\xb8de arm\xc3\xa9 hadde Finnmark liten milit\xc3\xa6rstrategisk betydning, det som betydde noe var \xc3\xa5 innta Tyskland og Berlin og dermed f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 krigen. Avgj\xc3\xb8rende var det nok ogs\xc3\xa5 at en eventuell fremrykning ville f\xc3\xb8rt til at tyskerne hadde tvangsevakuert og svidd av landet helt ned til Tr\xc3\xb8ndelag.'