b'\n_START_ARTICLE_\nVannkraft i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nVannkraft i Norge spiller en stor rolle for landets innenlandske elektriske energiforsyning, noe det har gjort i rundt 100 \xc3\xa5r. P\xc3\xa5 grunn av landets topografi og store nedb\xc3\xb8rsmengder var utbygging av vannkraft spesielt gunstig, og ga store mengder billig energi. Dette var en forutsetning for industrialiseringen i Norge p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet, da noen av verdens st\xc3\xb8rste vannkraftverker ble bygget i landet for etablering av kjemisk industri. Norge er blant de f\xc3\xa5 land i verden der nesten all elektrisk energiproduksjon kommer fra denne fornybare ressursen._NEWLINE_Vannkraft var i omfattende bruk i Norge allerede p\xc3\xa5 1200-tallet, for \xc3\xa5 drive kverner. P\xc3\xa5 1500-tallet ble oppgangssagen tatt i bruk i forbindelse med plankeproduksjon. Ut p\xc3\xa5 1800-tallet ble deler av industribedriftene drevet med vannturbiner, der energien ble overf\xc3\xb8rt via reimer og akslinger. Vannkraft og elektrisitetsproduksjon fikk stor betydning for den generelle velferds\xc3\xb8kningen utover p\xc3\xa5 1900-tallet; blant annet ble elektrisitet sett p\xc3\xa5 som et gode som hele befolkningen m\xc3\xa5tte f\xc3\xa5 tilgang til. Store programmer for utbygging av vannkraft og overf\xc3\xb8ringsnettet ble derfor satt i gang i 1930-\xc3\xa5rene. I etterkrigstiden skjedde en utstrakt utbygging av vannkraft b\xc3\xa5de for \xc3\xa5 skape \xc3\xb8konomisk vekst og for \xc3\xa5 forbedre folks levestandard. Denne epoken med storstilt kraftutbygging varte helt opp til 1990-\xc3\xa5rene. P\xc3\xa5 denne tiden skjedde ogs\xc3\xa5 en liberalisering av m\xc3\xa5ten elektrisk energi omsettes p\xc3\xa5. Allikevel er den st\xc3\xb8rste delen av vannkraftverkene i Norge eid av staten, fylkene og kommunene. Elektrisk oppvarming av bygninger har blitt det vanligste i Norge, noe som blant annet har sammenheng med lav energipris. P\xc3\xa5 grunn av denne avhengigheten av elektrisitet har landet fra tidlig av bygget store reguleringsmagasiner. Mange av disse kan samle opp vann over flere \xc3\xa5r til bruk i s\xc3\xa5kalte t\xc3\xb8rr\xc3\xa5r, det vil si \xc3\xa5r med liten nedb\xc3\xb8r._NEWLINE_I Norge var det i 2012 registrert 1 393 vannkraftverk, av disse er 36 verk over 200 MW. De ti st\xc3\xb8rste vannkraftverkene st\xc3\xa5r for rundt 25\xc2\xa0% av produksjonskapasiteten. Vannkraftproduksjon i de norske kraftverkene var ved inngangen til 2012 beregnet til 130 TWh. Dette er beregnet p\xc3\xa5 grunnlag av installert kapasitet og et forventet \xc3\xa5rlig tilsig i et \xc3\xa5r med normal nedb\xc3\xb8r. Den maksimale magasinkapasiteten i alle norske reguleringsmagasiner er tilsammen 85 TWh. Fra 1990 til 2011 har variasjonen mellom laveste og h\xc3\xb8yeste produksjon per \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 rundt 60 TWh. Rundt 96\xe2\x80\x9399\xc2\xa0% av all elektrisk energi i Norge blir produsert i vannkraftverk._NEWLINE_Vannkraftutbygging har ogs\xc3\xa5 en del milj\xc3\xb8p\xc3\xa5virkninger, selv om det er i kategorien fornybar energi. Vannkraft p\xc3\xa5virker milj\xc3\xb8et i og rundt vassdrag, spesielt fiskeressurser, men ogs\xc3\xa5 mikroorganisk liv. Andre ulemper er forringelse av landskap og opplevelsesverdier.\n_START_SECTION_\nHistorisk utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nVannkraft antas \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt i utbredt bruk siden 1200-tallet i Norge, f\xc3\xb8rst og fremst til kverner, men senere ogs\xc3\xa5 for bruk i m\xc3\xb8ller og sagbruk. Denne energikilden ble ytterligere utnyttet rundt 1500-tallet, da oppgangssagene revolusjonerte trelasthandelen, noe som f\xc3\xb8rte til at t\xc3\xb8mmer ble en viktig eksportn\xc3\xa6ring fra Norge. Flere byer og vokste frem takket v\xc3\xa6re denne eksporten._NEWLINE_Den tidlige industrielle utviklingen i Norge  p\xc3\xa5 1800-tallet var blant annet basert p\xc3\xa5 vannkraft. Denne oppblomstringen av industri i Norge var del av den andre industrielle revolusjon som ogs\xc3\xa5 fant sted i mange andre land samtidig, etter at den f\xc3\xb8rste industrielle revolusjon hadde funnet sted i Storbritannia flere ti\xc3\xa5r tidligere.\n_START_SECTION_\nVannkraft i tidligere tider\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r elektrisiteten ble vannkraften i Norge benyttet mekanisk p\xc3\xa5 stedet. Vannkraft ble tidlig utnyttet til kverning av korn, i en liten bekkekvern eller i en st\xc3\xb8rre vannm\xc3\xb8lle. En tror at slike vanndrevne maleverk ble tatt i bruk i Norge p\xc3\xa5 1200-tallet. P\xc3\xa5 1500-tallet revolusjonerte oppgangssagene trelasthandelen i Norge. Oppgangssaga, ogs\xc3\xa5 kalt vassag, utnyttet vannkraft til \xc3\xa5 drive et sagblad for skj\xc3\xa6ring av t\xc3\xb8mmer til plank. Rundt 1750 var det rundt 30 000 bekkekverner i Norge. P\xc3\xa5 denne tiden ble vannhjul brukt til mekanisk drift av kjerrater og sagbruk, hammer- og stampeverk, knusere, bl\xc3\xa5sebelger, lensepumper og l\xc3\xb8fteinnretninger ved jernverkene og i gruvene. Byer som Moss og Sarpsborg vokste p\xc3\xa5 en kombinasjon av skog, vannkraft og havn. P\xc3\xa5 1800-tallet overtok vanndrevne sirkelsager._NEWLINE_Den tidlige industrielle utviklingen i Norge var blant annet basert p\xc3\xa5 vannkraft. Enkle vannturbiner ble satt opp i forbindelse med fabrikker p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste halvdel av 1800-tallet, der overf\xc3\xb8ringen av energien skjedde via akslinger og reimer. Disse fabrikkene brukte vannkraften til \xc3\xa5 drive sag, veve- og spinnemaskiner, verkt\xc3\xb8ymaskiner, samt flere andre innretninger som ble funnet opp p\xc3\xa5 denne tiden. Eksempler p\xc3\xa5 tidlige virksomhetene er de som vokste opp langs Tista i Halden og Akerselva i Christiania, med fabrikker som Saugbrugsforeningen i Halden, og i Christiania Nydalens Compagnie, Lilleborg og Hjula V\xc3\xa6verier, alle disse etablert rundt midten av 1800-tallet.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste store vannkraftutbygginger\n_START_PARAGRAPH_\nUtover p\xc3\xa5 1900-tallet skjedde det en rekke industrietableringer relatert til elektrokjemi og annen industri, samt bergverk. Disse industribedriftene ble lagt n\xc3\xa6r vannkraftressursene og det vokste opp nye samfunn rundt disse. Noen av de f\xc3\xb8rste var Borregaard etablert i 1889 og Sulitjelma Gruber i 1891._NEWLINE_Borregaard bygget tidlig store kraftverker i Sarpefossen i Glomma: Borregaard kraftverk bygget i 1898 og Hafslund kraftverk bygget i 1899. Begge disse ble utvidet flere ganger. Opprinnelig var installasjonen i Borregaard kraftverk 1200 hk og i Hafslund kraftverk 6 turbiner a 1200 hk. Ialt 7200 hk._NEWLINE_Andre store industrietableringer utover p\xc3\xa5 1900-tallet var blant andre Odda Smelteverk, like ved Odda. I Tyssedal, ble ogs\xc3\xa5 Det Norske Zinkkompani A/S og Det Norske Nitridaktieselskap etablert. Her ble Tyssedal kraftanlegg (Tysso I) bygget for disse industrietableringene. I nabokommunen Sauda ble ogs\xc3\xa5 store industrietableringer igangsatt p\xc3\xa5 omtrent samme tid, med kraftoverf\xc3\xb8ring fra Saudafallene (Sauda I, Sauda II og Sauda III). Sauda Smelteverk ble startet her i 1915, og under andre verdenskrig ble det satt i gang aluminiumproduksjon. H\xc3\xb8yanger i Sogn var ogs\xc3\xa5 et industristed som tidlig startet opp med aluminiumproduksjon. Her ble bedriften Norsk Aluminium Company (NACO) stiftet i 1915 med store vannkraftutbygginger i H\xc3\xb8yangfallene._NEWLINE_Selv om disse industriene var store og betydde mye for lokalsamfunnene var Norges desistert st\xc3\xb8rste industrietablering og vannkraftutbygging p\xc3\xa5 1900-tallet allikevel Norsk Hydros prosjekter. Fysikkprofessoren Kristian Birkeland (1867\xe2\x80\x931917) hadde, med finansiering fra Sam Eyde (1866\xe2\x80\x931940), utviklet en prosess for utvinnelse av nitrogen fra luft for \xc3\xa5 lage kalksalpeter til bruk som kunstgj\xc3\xb8dsel. For \xc3\xa5 skaffe energi ble f\xc3\xb8rst Svelgfoss kraftverk ved Notodden bygget ut og en fabrikk etablert like ved. Noe senere ble Rjukanfossen utbygget med Vemork kraftstasjon, og lenger ned i dalen ble tettstedet Rjukan etablert med fabrikker og bebyggelse. Kraftverket hadde en installert ytelse p\xc3\xa5 200\xc2\xa0000 hestekrefter (eller 147 MW) og var blant verdens st\xc3\xb8rste i 1911. Senere ble S\xc3\xa5heim kraftverk i Rjukan sentrum satt i drift i 1916. Dette var omtrent like stort som Vemork kraftstasjon. Utbyggingen her ble ledet av ingeni\xc3\xb8ren Sigurd Kloumann (1879\xe2\x80\x931953) som bare var 26 \xc3\xa5r da han fikk dette ansvaret._NEWLINE_Det store gjennombruddet for overf\xc3\xb8ring av elektrisk energi over store avstander kom med Den internasjonale elektrotekniske utstillingen i 1891. Via en kraftledning p\xc3\xa5 175\xc2\xa0km ble trefaset vekselstr\xc3\xb8m overf\xc3\xb8rt fra en kraftstasjon. Dette var en usedvanlig lang overf\xc3\xb8ring p\xc3\xa5 denne tiden._NEWLINE_I forbindelse med overf\xc3\xb8ringen av elektrisk kraft fra Tafjord kraftverk til \xc3\x85lesund, og andre steder p\xc3\xa5 Sundm\xc3\xb8re, ble uvanlig h\xc3\xb8yt spenningsniv\xc3\xa5 tatt i bruk i 1920-\xc3\xa5rene. Kraftledningen her benyttet en spenning 110 000 volt. Terrenget i h\xc3\xb8yfjellet med rasfare og sterk vind ga ogs\xc3\xa5 utfordringer. Senere ble overf\xc3\xb8ring av elektrisk energi stadig mer effektiv med utvikling av h\xc3\xb8yere spenningsniv\xc3\xa5er. Dermed var det ikke lenger n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 legge industribedrifter n\xc3\xa6r vannfallene, p\xc3\xa5 avsidesliggende steder som Notodden og Rjukan, med store transportkostnader for ferdigvarene.\n_START_SECTION_\nFossespekulasjonene\n_START_PARAGRAPH_\nNorske elver er ofte eid av privatpersoner. Den som eier grunnen ved elvebreddene eier ogs\xc3\xa5 en tilsvarende stor del av elven. Dette i motsetning til resten av Europa der de farbare elvene fra gammelt av var fellesskapets eiendom. Privat eiendomsrett til en elv vil ogs\xc3\xa5 bety at den kan selges som annen fast eiendom._NEWLINE_I tiden fra rundt 1890 til 1914 var tiden for de store fossespekulasjonene. Spekulanter som ikke hadde til hensikt \xc3\xa5 bygge ut kraftverker, kunne kj\xc3\xb8pe vannfall for senere \xc3\xa5 selge disse med stor fortjeneste til en reel vannkraftutbygger. Dette kunne skje i flere ledd. Spekulasjon i oppkj\xc3\xb8p av fallrettigheter kunne f\xc3\xb8re til begrenset produktiv utnyttelse._NEWLINE_I mars 1906 stod det i Verdens Gang (ikke det samme som dagens VG) et stort oppslag om en p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt utenlandsk konspirasjon for \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe all tilgjengelig norsk vannkraft for spekulasjon. Det ble p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at agenter for utenlandske kapitalinteresser streifer rundt i landet for \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe vannfallrettigheter. Imidlertid f\xc3\xb8rt alle sporene til samme sted, nemlig en krets av svenske finans- og industriinteresser, i tillegg til Sam Eyde og Wallenberg._NEWLINE_Stortingsrepresentant Gunnar Knudsen foreslo i Stortinget i 1892 at staten skulle kj\xc3\xb8pe vannfallrettigheter. Knutsen argumenterte med at vitenskapen p\xc3\xa5 dette tidspunkt med sikkerhet kunne fastsl\xc3\xa5 at elektrisitet ville kunne brukes til industri, jernbane, belysning og fremstilling av metaller. Kull var p\xc3\xa5 denne tiden energikilde for til slike form\xc3\xa5l og m\xc3\xa5tte importeres, om da landet isteden kunne utnytte egne kraftkilder ville dette v\xc3\xa6re av stor samfunns\xc3\xb8konomisk betydning. Statlig oppkj\xc3\xb8p av fallrettigheter skulle ogs\xc3\xa5 forhindre spekulasjon._NEWLINE_I debatten ble det dr\xc3\xb8ftet \xc3\xa5 bygge opp lokal sm\xc3\xa5industri basert p\xc3\xa5 vannkraft, eller om en skulle la store kapitalinteresser, da mest sannsynlig utenlandske, etablere vannkraftverker og industri. Oppkj\xc3\xb8p av vannkraft for fremtidig elektrifisering av jernbanen var det politisk enighet om.\n_START_SECTION_\nKonsesjonslovene\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet ble utnyttelsen av vassdragene, konsesjon og industrietablering diskutert i Stortinget. Det som l\xc3\xa5 bak den debatten var synet p\xc3\xa5 store utenlandske aksjeselskaper, og hvordan arbeidsforholdene p\xc3\xa5 industristedene ville komme til \xc3\xa5 bli. Politikeren Lars Olsen S\xc3\xa6b\xc3\xb8 viste til Odda og andre steder som han mente var \xc2\xabrygende helveder\xc2\xbb. Noen argumenterte med at de utenlandske selskapene var s\xc3\xa5 store at de kunne monopolisere vannkraften og gj\xc3\xb8re det vanskelig for tradisjonell industri \xc3\xa5 f\xc3\xa5 n\xc3\xb8dvendig tilgang til billig elektrisitet._NEWLINE_Vassdragsreguleringsloven av 1917 ga staten rett til \xc3\xa5 foreta vassdragsreguleringer, og bare med s\xc3\xa6rskilte unntak tillate andre denne rett. I debatten stod forholdet mellom eiendomsrett p\xc3\xa5 den ene siden og allmenne interesser p\xc3\xa5 den andre. En kraftutbygging med store reguleringer av et vassdrag ville ber\xc3\xb8re mange interesser og f\xc3\xa5 store ringvirkninger, s\xc3\xa5 store at eiendomsretten til vassdraget m\xc3\xa5tte vike. Samfunnsmessige hensyn talte for at staten best kunne ta hensyn til helheten i slike kraftutbygginger. Selv om dette var kontroversielt, mente de fleste, uansett politisk st\xc3\xa5sted, at staten burde ha mulighet til \xc3\xa5 overordnet styring.\n_START_SECTION_\nElektrisitetsforsyningskommisjonen av 1919\n_START_PARAGRAPH_\nStortinget satte ned en kommisjon som skulle utrede \xc2\xabsp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om grundlinjer for landets elektricitetsforsyning\xc2\xbb, og som skulle best\xc3\xa5 av fagekspertise, representere b\xc3\xa5de landsdeler, n\xc3\xa6ringsgrupper og forbruksgrupper. En plan for bygging av kraftverker og hovedledningsnett skulle utredes. Kommisjonen ble ledet av professor ved NTH Olav Heggstad (1857\xe2\x80\x931954) og ble kjent som Elektrisitetsforsyningskommisjonen av 1919._NEWLINE_Et forslag fra kommisjon var s\xc3\xa5kalt samkj\xc3\xb8ring av kraftverkene. P\xc3\xa5 denne tiden var en stor del av elektrisitetsverkene autonome enheter, dette til tross for at sammenkobling av flere verk vil gi fordeler. Lovforslaget ga forslag til lover som ikke bare regulerer slikt samarbeid, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5legge plikt til samkj\xc3\xb8ring. Dette forslaget skapte sterke negative reaksjoner blant distriktskommunene fordi en mente at samarbeid ville utvikles naturlig der dette ville gi fordeler. Dessuten mente de at en slik lov ville gi staten \xc2\xabfullstendig enevoldsherred\xc3\xb8mme\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nStaten som vannkraftutbygger i mellomkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nMed de store vannfallene staten fikk kontroll over, begynte diskusjoner om staten ogs\xc3\xa5 skulle drive industribedrifter. Dette var det liten oppslutning om, men at staten kunne selge kraft til industriforetak s\xc3\xa5 en p\xc3\xa5 som mer n\xc3\xa6rliggende._NEWLINE_Det ble ikke noe stort omfang av statlig kraftutbygging i mellomkrigstiden. Staten sammen med Kristiania kommune bygget Solbergfoss kraftverk (f\xc3\xb8rste byggetrinn 1917\xe2\x80\x931924) , Nore kraftverk (bygget i \xc3\xa5rene 1919\xe2\x80\x931928) og Glomfjord kraftverk som staten hadde overtatt i 1918 (og ble ferdig i 1920). I tillegg ble Hakavik kraftverk (vedtatt 1916 og ferdig i 1922) bygget av staten for jernbanedrift._NEWLINE_Utbyggingen for \xc3\xa5 forsyne byer og industri ble foretatt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet utover i mellomkrigstiden. Her ble industri, tettsteder, og byer koblet sammen med lange kraftlinjer med h\xc3\xb8y spenning. En egen organisasjon for dette samarbeidet ble opprettet som fikk navnet Foreningen Samkj\xc3\xb8ringen. En rekke store kraftstasjoner som Nore I, Nore II, Solbergfoss, Kykkelsrud, R\xc3\xa5n\xc3\xa5sfoss og M\xc3\xa5r ble tilknyttet og gikk i samkj\xc3\xb8ring. Koordineringen av kraftnettet skjedde p\xc3\xa5 driftsentralen p\xc3\xa5 Smestad i Oslo. Selv fjerne kraftstasjoner i Gudbrandsdalen som Eidefossen og Tessa var koblet sammen. Med dette kunne energi overf\xc3\xb8res fra kraftverker der nedb\xc3\xb8ren hadde v\xc3\xa6rt st\xc3\xb8rre og magasinene var blitt velfylte.\n_START_SECTION_\nUtvikling av turbinene til Solbergfoss kraftverk\n_START_PARAGRAPH_\nByggingen av Solbergfoss kraftverk fikk stor betydning for utviklingen av en norsk turbinindustri. Byggekomiteen kontaktet professor Gudmund Sundby (1878\xe2\x80\x931973) ved NTH for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 hjelp til \xc3\xa5 utforme anbudskonkurransen for turbinene. Sundby mente at byggekomiteens utkast til anbudspapirer ikke var konkret nok n\xc3\xa5r det gjaldt turbinenes virkningsgrad. Han foreslo at verkstedene som ville v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 anbudskonkurransen skulle levere modeller av turbinene. Dette ble gjort, og dermed kunne disse testes p\xc3\xa5 det nyopprettede vannkraftlaboratoriet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 konstatert hvor h\xc3\xb8y virkningsgraden var._NEWLINE_Sundby testet tolv turbinmodeller fra de norske leverand\xc3\xb8rene Myren og Kv\xc3\xa6rner. Disse var nedskalert n\xc3\xb8yaktig i forholdet 1:5. Etter mange tester viste det seg at turbinene fra Kv\xc3\xa6rner hadde en virkningsgraden som kom opp i 94,6\xc2\xa0%. I en popul\xc3\xa6rfremstilling om NTH noen \xc3\xa5r senere ble det p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at dette til da var den h\xc3\xb8yeste virkningsgrad som var m\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 en vannturbin noe sted i verden._NEWLINE_Historikeren Gunnar Norheim mener at leveransen og utviklingen av turbinene til Solbergfoss kraftverk gjorde at turbinproduksjon i Norge ble en vitenskapsbasert industri i verdensklasse.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig og kraftutbygging\n_START_PARAGRAPH_\nOkkupasjonsmakten under andre verdenskrig hadde store planer for vannkraftutbygging i Norge, og dette ansvaret ble lagt til en egen energiavdeling under Reichskommissariatet. Planene gikk ut p\xc3\xa5 storstilt vannkraftutbygging og kraftoverf\xc3\xb8ring til Tyskland. Prosjektet ville bare v\xc3\xa6re interessant om store effektmengder kunne overf\xc3\xb8res, og i det s\xc3\xa5kalte Arbeidsgemeinschaft best\xc3\xa5ende av okkupasjonsmaktens og norske myndighetspersoner, ble planene lagt. En kraftoverf\xc3\xb8ring til kontinentet med kapasitet p\xc3\xa5 800 MW ville kreve en spenning p\xc3\xa5 400 kV. Selv om dette ville v\xc3\xa6re teknisk mulig, mente tyske eksperter at teknologien for dette nok ikke ville v\xc3\xa6re utviklet f\xc3\xb8r om 5\xe2\x80\x9310 \xc3\xa5r._NEWLINE_I tillegg til disse planene som aldri ble realisert, ble det gjort mye for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 produsert aluminium og andre metaller til tysk rustningsindustri. Bygging av kraftanlegg ble videref\xc3\xb8rt, og Glomfjord kraftverk er et eksempel p\xc3\xa5 en kraftstasjon som ble utvidet i betydelig grad.\n_START_SECTION_\nLiberalisering av kraftproduksjonen\n_START_PARAGRAPH_\nEn ny energilov ble fattet i 1991 der deregulering av kraftmarkedet var en viktig endring fra tidligere regime. Den nye dereguleringen skulle s\xc3\xb8rge for at kraftprisene bestemmes i samspillet mellom ettersp\xc3\xb8rsel og tilbud. Prisene blir dermed lave i perioder med stor tilgang p\xc3\xa5 vann, mens det under motsatte forhold vil det bli h\xc3\xb8ye priser p\xc3\xa5 grunn av knapphet p\xc3\xa5 vann og stor ettersp\xc3\xb8rsel. Tidligere var kraftprodusentene forpliktet til \xc3\xa5 dekke ettersp\xc3\xb8rselen i sine respektive forsyningsomr\xc3\xa5der, samtidig som mulighetene for import var begrenset. Prisen p\xc3\xa5 elektrisk kraft varierte dermed ikke avhengig av nedb\xc3\xb8r og temperatur, som bestemmer tilbud og ettersp\xc3\xb8rsel. En konsekvens var at det ble foretatt store investeringer i produksjonskapasitet for \xc3\xa5 sikre forsyningen i t\xc3\xb8rre \xc3\xa5r._NEWLINE_For blant annet \xc3\xa5 bedre kraftutvekslingen mellom regionene ble Statnett ble opprettet i desember 1991. Denne statsinstitusjonen skulle for \xc3\xa5 eie og drifte store deler av sentralnettet, v\xc3\xa6re systemansvarlig for hele det norske kraftsystemet, og avregne kostnader for transaksjonene av elektrisk energi mellom geografisk adskilte parter._NEWLINE_I 1996 dannet Norge og Sverige en felles kraftb\xc3\xb8rs, og senere kom ogs\xc3\xa5 Finland og Danmark med. Denne var kjent som Nord Pool. Hensikten var bedre samlet utnyttelse av kraftressursene i medlemslandene. P\xc3\xa5 grunn av forskjeller mellom det norske vannkraftbaserte systemet og de andre landenes varmekraftverk, kan en dra felles nytte av disse egenskapene. Blant annet er de varmekraftbaserte systemenes produksjon kostbare \xc3\xa5 regulere opp og ned, mens det er billig og enkelt \xc3\xa5 regulere hurtig opp og ned produksjonen (effekten) i et vannkraftbasert system._NEWLINE_En ordning som h\xc3\xb8rer til under konsesjonslovene er hjemfall som betyr at bare staten, fylker eller kommuner skal ha rett til konsesjon for vannfall til evig tid. Fra 2002 til 2008 var det strid om denne bestemmelsen, der ESA klaget Norge inn for EFTA-domstolen. Samarbeidsregjeringen fra 2001 ville rette seg etter ESA ved \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det enklere for private virksomheter \xc3\xa5 eie vannkraftverker ogs\xc3\xa5 langsiktig. Imidlertid kom EFTA-domstolen frem til at hjemfallsretten kunne aksepteres. Det har i ettertid v\xc3\xa6rt politisk flertall for at vannkraftverkene skal v\xc3\xa6re eid av det offentlige, med Statkraft som eier av de statlige kraftverkene._NEWLINE_Etter at Thorhild Widvey tok over som styreleder i Statkraft i juni 2016 har det v\xc3\xa6rt fremmet forslag om delprivatisering av Statkraft. Den politiske drakampen om dette har fortsatt etter Stortingsvalget 2017. Spesielt mener H\xc3\xb8yre at selskapet kan f\xc3\xa5 tilgang p\xc3\xa5 frisk kapital og nye eierimpulser gjennom en delprivatisering.\n_START_SECTION_\nVassdragsregulering for kraftproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nGenerelt vil potensialet for vannkraftproduksjon i et land v\xc3\xa6re bestemt av klima og geografi, der nedb\xc3\xb8r som samles i elver og vassdragene er avgj\xc3\xb8rende. I tillegg b\xc3\xb8r disse helst ligge i stor h\xc3\xb8yde. De topografiske forholdene er gunstigst om det b\xc3\xa5de kan anlegges vannmagasiner og konsentrerte fall kan utnyttes. Norge er fra naturens side spesielt gunstig ved at disse og flere andre faktorer er tilstede.\n_START_SECTION_\nGrunnlaget for Norges store vannkraftreserver\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge er rundt 40\xc2\xa0% av landarealet over 600 moh, og det er mange fjellvidder mellom 600 og 1200 moh. S\xc3\xb8r-Norge er dominert av Langfjella som deler S\xc3\xb8r-Norge i \xc3\x98st- og Vestlandet. Den dominerende vindretning er fra s\xc3\xb8rvest og vest, noe som skaper store nedb\xc3\xb8rmengder i disse fjellomr\xc3\xa5dene. Mest ekstremt er omr\xc3\xa5det ved \xc3\x85lfotbreen med en \xc3\xa5rlig \xc3\xa5rlig nedb\xc3\xb8rnormal p\xc3\xa5 5600\xc2\xa0mm. \xc3\x85rsnedb\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1000 til 3000\xc2\xa0mm i kyststr\xc3\xb8kene er vanlig, mens p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet er \xc3\xa5rsnedb\xc3\xb8ren rundt 1000\xc2\xa0mm. Nord-Norge har nedb\xc3\xb8rforhold som ligner mye p\xc3\xa5 Vestlandet, men kontrastene er store her ogs\xc3\xa5 og de t\xc3\xb8rreste stedene p\xc3\xa5 indre str\xc3\xb8k har en \xc3\xa5rlig nedb\xc3\xb8r p\xc3\xa5 rundt 400\xc2\xa0mm. De t\xc3\xb8rreste stedene i landet har en \xc3\xa5rsmiddel for nedb\xc3\xb8r p\xc3\xa5 rundt 300\xc2\xa0mm._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av lav lufttemperatur er fordampningen i Norge moderat hele \xc3\xa5ret, og minst i omr\xc3\xa5dene med mest nedb\xc3\xb8r. Mer enn halvparten av nedb\xc3\xb8ren i s\xc3\xb8rlige str\xc3\xb8k av \xc3\x98stlandet fordamper, mens bare en tidel av nedb\xc3\xb8ren fordamper i h\xc3\xb8yfjellsstr\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 Vestlandet. Lite fordampning gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 utnytte mer av nedb\xc3\xb8ren til vannkraft._NEWLINE_\xc3\x85rstidsvariasjoner i avrenningen danner grunnlag for inndeling av landet i hydrologiske typeomr\xc3\xa5der. Kystomr\xc3\xa5dene har lavest vannf\xc3\xb8ring om sommeren og minst avrenning h\xc3\xb8st og vinter. Vassdragene i innlandet har dominerende flom p\xc3\xa5 grunn av sn\xc3\xb8smeltingen om v\xc3\xa5ren, mindre vannf\xc3\xb8ring om vinteren, men ogs\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre vannf\xc3\xb8ring om h\xc3\xb8sten. I fjellomr\xc3\xa5dene er det dominerende v\xc3\xa5rflom og lite vannf\xc3\xb8ring om vinteren, mens breomr\xc3\xa5dene har dominerende smelteflom om sommeren og lite avrenning om vinteren._NEWLINE_Norge er geologisk sett dannet av Den kaledonske fjellkjeden. Isbreene under siste istid skapte en rad vide u-daler som er spesielt egnet for magasinering av vann. Isbreene f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til dannelse av tallrike innsj\xc3\xb8er i fjellomr\xc3\xa5dene og disse egner seg ogs\xc3\xa5 til magasiner for kraftverk. Isbreene skrapet fjellet ned til de harde lagene noe som gj\xc3\xb8r det enkelt \xc3\xa5 bygge dammer og andre anlegg i forbindelse med vannkraftutbygging. Det norske fastlandet ligger i et geologisk sett stabilt omr\xc3\xa5de slik at det er lite jordskjelvaktivitet som kan v\xc3\xa6re trussel mot vannkraftanleggene. Store h\xc3\xb8ydeforskjeller over korte avstander gj\xc3\xb8r at Norges topografi er teknisk og \xc3\xb8konomisk godt egnet for vannkraftanlegg._NEWLINE_Fra et vannkraftutbyggingsynspunkt er fjellet i Norge av moderat kvalitet og kompleksitet. Dette kan utnyttes til \xc3\xa5 bygge store deler av et vannkraftverk i undergrunnen, noe som ble gjort i 1950-\xc3\xa5rene og utover i stadig st\xc3\xb8rre skala. Et spesielt forhold er at det er en vel definert overgang mellom fast fjell og l\xc3\xb8smassene over. Ismassene under forrige istid s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 skure fjellet rent for l\xc3\xb8se masser. Dette gir mulighetene for \xc3\xa5 bygge demninger som enkelt kan gj\xc3\xb8res tette mot fjellet under._NEWLINE_Innsj\xc3\xb8er og vann dekker rundt 16 000\xc2\xa0km\xc2\xb2 eller 5\xc2\xa0% av Norges landareal. Disse utnyttes ved oppdemning som hever vannstanden over naturlig vannstand, men ogs\xc3\xa5 ved senkning som tapper vannet ned under naturlig vannstand. Den korte avstand fra vannskillet til havet, gir ikke opphav til store elver som i andre deler av verden, men mange korte og bratte elver. Dette var gunstig p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet da tekniske og \xc3\xb8konomiske forhold ikke tillot annet enn mindre utbygginger som alene kunne forsyne byer og tettsteder. Slike vannkraftressurser var ogs\xc3\xa5 spredt ut over store deler av landet, slik at sv\xc3\xa6rt mange byer fikk egen kraftforsyning._NEWLINE_Med \xc3\xb8kende behov og teknologi kunne store vassdrag utnyttes og attp\xc3\xa5til sl\xc3\xa5s sammen med andre vassdrag. Eksempler er Kvilldal kraftverk, Tonstad kraftverk og Aurland I kraftverk som hver har en \xc3\xa5rsproduksjon p\xc3\xa5 over 2000 GWh. I dag er det omtrent bare \xc3\x98stlandet ved Oslo som har underskudd p\xc3\xa5 vannkraft, mens spesielt fjordomr\xc3\xa5dene p\xc3\xa5 Vestlandet har stort overskudd. Siden avstanden mellom disse omr\xc3\xa5dene gjerne ikke er lengre enn 200\xe2\x80\x93400\xc2\xa0km, er overf\xc3\xb8ringskostnadene av elektrisk kraft lave.\n_START_SECTION_\nUtnyttelse for st\xc3\xb8rst mulig kraftproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nDe ulike regionenes, og vassdragenes vannkraftpotensial betegner hvor mye kraftproduksjon en kan  hente ut ved \xc2\xabfull\xc2\xbb utbygging. Dette kan beregnes matematisk som teoretisk potensial, det vil si st\xc3\xb8rste tenkelige produsert mengde vannkraft utfra vassdragenes vannmengder og fallh\xc3\xb8yde, i tr\xc3\xa5d med fysikkens lover. Mer interessant er vannkraftens tekniske potensial, det vil si den potensielle produksjonen en kan oppn\xc3\xa5 om det ogs\xc3\xa5 tas hensyn til ingeni\xc3\xb8rmessige begrensninger, begrensninger i plasseringen av produksjonsanleggene, begrensninger i nedb\xc3\xb8rsmengder, virkningsgrad, og andre faktorer. Endelig er det mulig \xc3\xa5 beregne vannkraftens \xc3\xb8konomiske potensial, som ogs\xc3\xa5 tar hensyn til geologiske, milj\xc3\xb8messige, og markedsmessige begrensninger._NEWLINE_Det er vesentlig for en kraftregulering \xc3\xa5 b\xc3\xa5de f\xc3\xa5 nyttiggjort s\xc3\xa5 stor vannmengde som mulig,  samtidig \xc3\xb8nsker en \xc3\xa5 legge inntaket og kraftstasjonen slik at fallh\xc3\xb8yden blir stor. Kraftutbyggeren er derfor interessert i \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilgang til mest mulig av det aktuelle nedb\xc3\xb8rfeltet. Best mulig utnyttelse av et vassdrag til kraftproduksjon m\xc3\xa5 balansere disse to st\xc3\xb8rrelsene. En l\xc3\xb8sning kan v\xc3\xa6re \xc3\xa5 plassere flere kraftverk etter hverandre langs vassdraget, slik Tafjord Kraft har gjort det langs Tafjord-vassdraget og Kraftverkene i Orkla langs Orklavassdraget._NEWLINE_Jevnest mulig energiproduksjon gir best utnyttelse av den investerte kapital. Vannf\xc3\xb8ringen i et vassdrag varierer med \xc3\xa5rstidene, og vil ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re avhengig av hvordan vann lagres i sn\xc3\xb8 og jordsmonn. Et nedb\xc3\xb8rfelt som ligger i h\xc3\xb8yfjellet, som er lite og bratt, eller inneholder mye stein og grus, vil resultere i en typisk flomelv. Derimot vil en elv fra et stort flatt omr\xc3\xa5der med store innsj\xc3\xb8er, myrer og dypt jordsmonn gi jevnere vannf\xc3\xb8ring, ofte er det tilfelle p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet._NEWLINE_En demning danner en kunstig innsj\xc3\xb8 og om det er mulig \xc3\xa5 variere vannvolumet kalles dette for et reguleringsmagasin. I et slikt magasin kan vann lagres og tappes kontrollert ned til kraftstasjonen. Typisk vil magasinene fylles opp i perioder med mye nedb\xc3\xb8r. Vanligvis fylles norske magasiner b\xc3\xa5de om h\xc3\xb8sten og sent p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren ved sn\xc3\xb8smelting. Tapping av reguleringsdammen skjer i perioder med stort energibehov, som typisk er om vinteren, samtidig er det normalt lite tilsig om vinteren. Reguleringsmagasinene er energilagre i det elektriske kraftsystemet. Det \xc3\xb8verste tillatte vanniv\xc3\xa5et kalles h\xc3\xb8yeste regulerte vannstand (HRV) og nederst niv\xc3\xa5 kalles lavest regulert vannstand (LRV)._NEWLINE_I Norge er Storglomvassdammen i Mel\xc3\xb8y kommune i Nordland fylke den st\xc3\xb8rste reguleringsdammen med et reguleringsvolum p\xc3\xa5 3,5 milliarder m\xc2\xb3._NEWLINE_Ofte etableres dammer der det fra f\xc3\xb8r er innsj\xc3\xb8er. Det er ogs\xc3\xa5 tilfeller der dammen bygges p\xc3\xa5 et sted der det aldri har eksistert noen innsj\xc3\xb8, som Nesj\xc3\xb8en i Tydal i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag._NEWLINE_Vannkraft har sv\xc3\xa6rt store investeringskostnader, men gir langvarige inntekter. De l\xc3\xb8pende kostnadene til drift av et vannkraftverk er meget sm\xc3\xa5 i forhold til inntektene av energisalg. Levetiden for et vannkraftanlegg er ogs\xc3\xa5 meget lang, og en stor del av de eldste vannkraftverkene som er bygget i Norge er fremdeles i drift. Eksempler er Glomfjord kraftverk i Nordland fylke og S\xc3\xa5heim kraftverk i Telemark fylke._NEWLINE_I 2017 ble forskningssenteret HydroCen \xc3\xa5pnet i Trondheim.\n_START_SECTION_\nBehov for store dammer og kraftoverf\xc3\xb8ringer\n_START_PARAGRAPH_\nVinteren kan i fjellet kan vare i seks m\xc3\xa5neder, alt etter h\xc3\xb8yde, og i denne perioden kommer all nedb\xc3\xb8r som sn\xc3\xb8. Sn\xc3\xb8smeltingen varer i to til tre m\xc3\xa5neder, fra mai til juli, der v\xc3\xa5rflommene ofte er p\xc3\xa5 sitt sterkeste i juli n\xc3\xa5r sn\xc3\xb8smeltingen ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5r opp i h\xc3\xb8yfjellet. Avl\xc3\xb8pet er minimalt fra desember til mars, selv om det aldri blir helt borte._NEWLINE_Forbruket av elektrisk energi f\xc3\xb8lger en nesten motsatt syklus, med st\xc3\xb8rst behov p\xc3\xa5 vinteren. Nesten 60\xc2\xa0% av kraftforbruket finner sted i vinterhalv\xc3\xa5ret, derfor m\xc3\xa5 det meste av energien skaffes fra magasiner._NEWLINE_Norges elektrisitetsforsyning er basert nesten bare p\xc3\xa5 vannkraft og det er behov for magasiner som kan levere kraft i perioder med stort behov, med lite tilsig, for eksempel under en kald vinter. Det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re behov for \xc3\xa5 magasinere vann over flere \xc3\xa5r, for eksempel hvis et nedb\xc3\xb8rsfattig \xc3\xa5r f\xc3\xb8lges av en kald vinter. S\xc3\xa5kalte fler\xc3\xa5rsmagasiner kan tappes ned betraktelig ved stort behov og elektrisitetsknapphet unng\xc3\xa5s. Et eksempel p\xc3\xa5 fler\xc3\xa5rsmagasin er Bl\xc3\xa5sj\xc3\xb8 som det tar tre \xc3\xa5r \xc3\xa5 fylle etter nedtapping. NVE har det overordnede ansvaret for forsyningssikkerheten, mens Statnett st\xc3\xa5r for den l\xc3\xb8pende oppf\xc3\xb8lgingen. I praksis betyr det blant annet \xc3\xa5 etterse at magasinfyllingen er akseptable i forhold til forventet forbruk. Utbygging av nye kraftlinjer, eller oppgradering av eksisterende h\xc3\xb8yspentledninger til h\xc3\xb8yere spenningsniv\xc3\xa5, er andre tiltak._NEWLINE_Fordi nedb\xc3\xb8r og elektrisitetsbehov kan variere mellom regioner vil det v\xc3\xa6re behov for \xc3\xa5 overf\xc3\xb8re str\xc3\xb8m over store avstander. Dette krever kraftlinjer med stor kapasitet som kan overf\xc3\xb8re elektrisitet fra omr\xc3\xa5der med overskudd (stor magasinfylling) til omr\xc3\xa5der med liten magasinfylling og/eller begrensede vannkraftressurser. For eksempel kan M\xc3\xb8re og Romsdal i perioder ha stort underskudd av elektrisitet p\xc3\xa5 grunn av kraftkrevende industri og liten magasinfylling, mens andre omr\xc3\xa5der av landet kan samtidig ha stort overskudd.\n_START_SECTION_\nBekkeinntak og takrennetunnel\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 f\xc3\xa5 st\xc3\xb8rst mulig nedb\xc3\xb8rfelt og stort vanntilsig til kraftverket eller et system av flere kraftverk, blir s\xc3\xa5kalte \xc2\xabtakrenne-tunneler\xc2\xbb bygget. Dette er lange tunneler som henter vann fra bekker, elver, isbreer eller innsj\xc3\xb8er i eget eller tilh\xc3\xb8rende nabovassdrag. Ofte f\xc3\xb8rer takrenne-tunnelene vannet direkte til inntaksdammen som har tilknytning til kraftverket. Andre ganger kan det v\xc3\xa6re snakk om \xc3\xa5 overf\xc3\xb8re vann fra andre siden av et fjell og s\xc3\xa5 la vattet renne i en naturlig elv ned til inntaksdammen._NEWLINE_Takrenne-tunneler i forbindelse med Svartisen kraftverk, har flere lange tunneler med en samlet lengde er flere mil. Det vestlige tunnelsystemet henter vann fra 40 bekker og vannet f\xc3\xb8res ikke til inntaksdammen, men direkte inn i till\xc3\xb8pstunnelen. Det \xc3\xb8stlige tunnelsystemet ble drevet av fire fullprofil  tunnelboremaskiner._NEWLINE_Bekkeinntak er et inntak for bekker og elver ned til en takrenne-tunnel. Noen ganger kan det v\xc3\xa6re s\xc3\xa5 enkelt som et hull rett ned i en tunnel i bunnen av en bekk. Mer vanlig er det at det bygges en demning og vannet ledes over en nesten horisontal rist av st\xc3\xa5lstaver. Dette for at kvister og andre st\xc3\xb8rre gjenstander skal fanges opp og rulle nedover risten, mens vannet renner rett ned og inn i tunnelen._NEWLINE_Ved byggingen av Aura kraftverk i 1953 ble begrepet takrennesystem benyttet f\xc3\xb8rste gang i Norge. Kraftverket utnytter Holbuvatnet som inntaksdam, og har Aursj\xc3\xb8en og Osbuvatn flere kilometer lenger s\xc3\xb8r som sine st\xc3\xb8rste reguleringsdammer med overf\xc3\xb8ringstunneler imellom. I tillegg er det en takrennetunnel p\xc3\xa5 14\xc2\xa0km som henter vann fra en rekke bekker i fjellomr\xc3\xa5dene vest for Aursj\xc3\xb8en. Tokke kraftverk ble startet p\xc3\xa5 slutten av 1950-\xc3\xa5rene og her var det ogs\xc3\xa5 en helhetlig og samlet vassdragsregulering av et stort nedb\xc3\xb8romr\xc3\xa5de. Et eksempel p\xc3\xa5 en lang vanntunnel, er den rundt 34\xc2\xa0km lange driftstunnelen fra Askjellsdalsvatnet til Evanger kraftverk. Ved byggingen var dette verdens lengste vanntunnel._NEWLINE_I forbindelse med Ulla-F\xc3\xb8rreverkene ble det bygget takrenne-tunnel som ligger p\xc3\xa5 lavere niv\xc3\xa5 enn inntaksdammen til kraftverket. For \xc3\xa5 f\xc3\xa5 dette vannet opp til inntaksdammen benyttes et pumpekraftverk.\n_START_SECTION_\nKompliserte reguleringer\n_START_PARAGRAPH_\nKraftverk er ofte plassert rett ved vassdraget som er regulert, slik at vannet str\xc3\xb8mmer tilbake i elven etter \xc3\xa5 ha g\xc3\xa5tt gjennom turbinen. Mellom inntaksmagasinet og kraftverket blir det derfor lite vann i elven, dette kalles restvannf\xc3\xb8ring, men det kan ogs\xc3\xa5 skje at elven blir helt t\xc3\xb8rrlagt. Konsesjonen som er gitt for utbyggingen gir bestemmelser for dette. Ikke sjeldent er det strenge krav til minimumsvannf\xc3\xb8ring. N\xc3\xa6rliggende vann kan ogs\xc3\xa5 bli oppdemt og vannet overf\xc3\xb8rt i tunneler til inntaksmagasinet. Vann fra nabovassdrag kan ogs\xc3\xa5 overf\xc3\xb8res i lange tunneler for \xc3\xa5 utnyttes i en fjern kraftstasjon. Ved bekkeinntak renner vann fra mindre elver rett ned i en kanal for \xc3\xa5 bli overf\xc3\xb8rt til et magasin. Slike kraftutbygginger kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt omfattende med tunneler p\xc3\xa5 mange kilometer. Aurland kraftverk og Svartisen kraftverk er norske eksempler p\xc3\xa5 dette. Aller enklest kraftutbygginger er det n\xc3\xa5r kraftverket og inntaksdammen er i samme konstruksjon eller st\xc3\xa5r sv\xc3\xa6rt n\xc3\xa6rt hverandre, slik det er vanlig i elvekraftverk. Et eksempel er Alta kraftverk i Finnmark.\n_START_SECTION_\nDrift og energiplanlegging i det nordiske kraftsystemet\n_START_PARAGRAPH_\nVed driftsplanleggingen i det liberaliserte nordiske kraftmarkedet, som det norske kraftsystemet er den del av, er det kj\xc3\xb8pere og selgere av elektrisk energi som planlegger produksjonen. Hvert kraftselskap planlegger hvor mye kraftverkene skal produsere time for time. Dette inneb\xc3\xa6rer ogs\xc3\xa5 at noen kraftverk stanses, for eksempel fordi magasinene er tomme, en vil spare vannet til en tid med h\xc3\xb8yere pris eller for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 utf\xc3\xb8rt n\xc3\xb8dvendig vedlikehold. P\xc3\xa5 den annen side kan det v\xc3\xa6re et sjansespill \xc3\xa5 vente for lenge med \xc3\xa5 produsere kraft, kanskje m\xc3\xa5 en akt\xc3\xb8r selge sin vannkraft billig for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at magasinene renne over. Om magasinene virkelig renner over g\xc3\xa5r vannet til spille, uten noen inntekter._NEWLINE_I markedet for krafthandel skjer handelen dagen i forvegen. Noe selges og kj\xc3\xb8pes p\xc3\xa5 langtidskontrakter, kanskje flere \xc3\xa5r i forvegen, men mye avgj\xc3\xb8res p\xc3\xa5 korte tidsperspektiver. Denne produksjonsplanleggingen kan ikke treffe helt presist: Det kan bli varmere eller kaldere v\xc3\xa6r slik at husholdningene bruker mer eller mindre energi enn forutsatt. Videre kan smelteverk og annen kraftintensiv industri m\xc3\xa5tte stanses uforutsett. Det kan ogs\xc3\xa5 oppst\xc3\xa5 utfall av kraftlinjer, transformatorer eller aggregater f\xc3\xa5r feil og m\xc3\xa5 stanses. Statnett har til oppgave \xc3\xa5 s\xc3\xb8rge for den endelige balansen, og er systemansvarlig i Norge._NEWLINE_Det m\xc3\xa5 alts\xc3\xa5 v\xc3\xa6re balanse mellom produksjon og forbruk, og i stor grad skjer dette automatisk av regulatorer. For \xc3\xa5 utligne ubalanser mellom forbruk og produksjon av elektrisk kraft, m\xc3\xa5 det finnes reserver i kraftproduksjonssystemet som kan aktiveres. Dette kan for eksempel v\xc3\xa6re kraftstasjoner som ikke er i drift, men som p\xc3\xa5 kort varsel kan startes for kortere eller lengre tid. Dette omtales som regulerkraft. Denne energien omsettes i et nordisk regulerkraftmarked. Responstiden for \xc3\xa5 aktivere disse reservene er opptil 15 minutter i Norge.\n_START_SECTION_\nKraftutveksling mellom Norge og land utenfor Norden\n_START_PARAGRAPH_\nI 1977 ble det lagt en h\xc3\xb8yspent sj\xc3\xb8kabel mellom Norge og Danmark (Cross-Skagerrak). Senere har flere kabler blitt etablert mot utlandet, og en fjerde ble satt i drift i desember 2014. Dette \xc3\xb8ket overf\xc3\xb8ringskapasiteten fra 1000 MW til 1700 MW. NorNed er en annen sj\xc3\xb8kabelforbindelse, som ble tatt i bruk i 2008 mellom Norge og Nederland. Denne har en kapasitet p\xc3\xa5 700 MW._NEWLINE_NordLink er en sj\xc3\xb8kabelforbindelse under planlegging mellom Norge og Tyskland. Den er planlagt med en kapasitet p\xc3\xa5 1400 MW og skal v\xc3\xa6re i kommersiell drift i 2020. Enda en forbindelse under planlegging er North Sea Network, som skal g\xc3\xa5 mellom Norge og Storbritannia. Denne vil ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5 en kapasitet p\xc3\xa5 1400 MW. Med disse to kablene vil eksportkapasiteten til utlandet \xc3\xb8kes med 50\xc2\xa0% fra niv\xc3\xa5et i 2014. Det forventes at vannkraft vil erstatte fossile energikilder i Europa, men ogs\xc3\xa5 bidra til verdiskapning i Norge._NEWLINE_Norges vannkraftbaserte kraftsystem med sin store magasinkapasitet er spesielt interessant for kraftutveksling med naboland med termiske kraftsystemer, det vil si stort innslag av dampkraftverk. En grunn er at vannkraftverkene har evne til hurtig \xc3\xa5 endre produksjonen, mens kraftstasjoner med dampturbiner ikke kan endre sitt effektp\xc3\xa5drag like hurtig. Dette er en ulempe n\xc3\xa5r forbruket gjennom d\xc3\xb8gnet endrer seg, spesielt om forbruket har en kortvarig topp eller reduseres hurtig. En tilknytting til det norske systemet vil derfor kunne bidra med effekt n\xc3\xa5r behovet i disse landene \xc3\xb8ker og minker. En annen grunn til at kraftkablene er gunstige er de store \xc3\xa5rvisse variasjonene som kan oppst\xc3\xa5 i det norske kraftsystemet: I \xc3\xa5r med mye nedb\xc3\xb8r vil en ha st\xc3\xb8rre innenlandsk produksjon enn forbruk av energi. Dette medf\xc3\xb8rer mulighet for eksport fra Norge. I \xc3\xa5r med lavt tilsig og h\xc3\xb8yt forbruk, for eksempel under en kald vinter, vil Norge derimot v\xc3\xa6re avhengig av import fra nabolandene._NEWLINE_Sj\xc3\xb8kabelforbindelse til Tyskland skal f\xc3\xb8rst og fremst skaffe balansekraft, forbindelsen til Nederland og den fremtidige til Storbritannia vil p\xc3\xa5 sikt ogs\xc3\xa5 dekke et slikt behov. Utveksling av balansekraft inneb\xc3\xa6rer hurtig endring av effektoverf\xc3\xb8ring for \xc3\xa5 balansere variabelt behov eller produksjon. Spesielt vindm\xc3\xb8ller og solenergi har behov for slik balansering, da produksjonen endrer seg med v\xc3\xa6r og vind. Norge blir av den grunn kalt \xc2\xabEuropas gr\xc3\xb8nne batteri\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8konsekvenser av vannkraftutbygging i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har en mangfoldig vassdragsnatur med h\xc3\xb8ye fosser, stryk og innsj\xc3\xb8er. Vassdragene best\xc3\xa5r ofte av mange sm\xc3\xa5 innsj\xc3\xb8er, sideelver og bekker. Nesten alle de store vassdragene starter i h\xc3\xb8yfjellet, og norske elver er derfor preget av fosser og stryk. 10 av verdens 27 h\xc3\xb8yeste fosser finnes i Norge. I alt 15 av Norges 20 h\xc3\xb8yeste fossefall er regulert til vannkraftproduksjon. Om lag 70\xc2\xa0% av Norges vassdrag er ber\xc3\xb8rt av kraftutbygging. Det gjelder ogs\xc3\xa5 de fleste av de st\xc3\xb8rste laksevassdrag. Om lag 5\xc2\xa0% av arealet i Norge er dekket av ferskvann og det finnes rundt en halv million innsj\xc3\xb8er og vann av ulik st\xc3\xb8rrelse. Et omr\xc3\xa5de som tilsvarer mer enn halvparten av det totale vannarealet er neddemmet. Vel 17\xc2\xa0% av elvestrekningene og over 30\xc2\xa0% av innsj\xc3\xb8arealene kan ha f\xc3\xa5tt endret sin \xc3\xb8kologiske tilstand vesentlig p\xc3\xa5 grunn av kraftregulering._NEWLINE_Konsekvensen av reguleringen for fisket i elvene har f\xc3\xa5tt s\xc3\xa6rlig oppmerksomhet. I vassdrag som er regulert kan demninger og kraftverk v\xc3\xa6re et fysisk stengsel, dessuten kan endret vannf\xc3\xb8ring endre forholdene for fisken vesentlig. I anadrome vassdrag, alts\xc3\xa5 vassdrag med fisk som vender tilbake for \xc3\xa5 gyte, kan dette f\xc3\xa5 store konsekvenser for den lokale  laksebestanden._NEWLINE_Ved oppdemning av et landomr\xc3\xa5de eller en dal vil landomr\xc3\xa5der bli ubrukelige for de aktivitetene som tidligere var mulig. Alta kraftverk er et eksempel p\xc3\xa5 dette. Se bilde til h\xc3\xb8yre som gir et inntrykk av dette.\n_START_SECTION_\nNedbryting av organisk materiale ved f\xc3\xb8rste gangs oppdemming\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r tidligere vegetasjon demmes opp blir det mye planten\xc3\xa6ringsstoffer som planteplankton som svever i vannet kan nyttiggj\xc3\xb8re seg. Dette gir igjen n\xc3\xa6ring for dyreplankton som \xc3\xb8ker i mengde og igjen er mat for sm\xc3\xa5 kreps og andre vanndyr. For fisken i dammen kan dette bety mye f\xc3\xb8de og fiskebestanden kan komme til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke. Under oppdemning av P\xc3\xa5lsbufjorden ble dette fenomenet observert. Etter noen \xc3\xa5r er denne effekten over._NEWLINE_Ved f\xc3\xb8rste gangs oppdemning vil skog og annen biomasse bli satt under vann, om det ikke hugges vekk f\xc3\xb8r vannfyllingen. Biomasse vil kreve oksygen ved nedbryting og i en slik kunstig innsj\xc3\xb8 vil det bli underskudd p\xc3\xa5 oksygen og kjemiske prosesser som danner dihydrogensulfid (H\xe2\x82\x82S) kan starte.\n_START_SECTION_\nVannstandsvariasjon i reguleringsdammer\n_START_PARAGRAPH_\nI en naturlig innsj\xc3\xb8 er vannstandsvariasjonene ofte sm\xc3\xa5. I de grunne omr\xc3\xa5dene n\xc3\xa6rt land vokser det bunnplanter, og bunndyr trives her hvor de b\xc3\xa5de finner skjul og mat. Disse er igjen mat for fiskene. Innsj\xc3\xb8er med mye fisk har gjerne denne typen soner, som g\xc3\xa5r ned til rundt seks meters dyp. Med regulering av dammer blir omr\xc3\xa5det mellom HRV og LRV lagt t\xc3\xb8rre, noe som gj\xc3\xb8r at disse bunnplantene forsvinner. Etter flere \xc3\xa5r med erosjon fra b\xc3\xb8lger og is, vil det bli omfattende p\xc3\xa5virkning slik at ogs\xc3\xa5 jordsmonnet vaskes vekk. Da vil det etter flere \xc3\xa5r bare v\xc3\xa6re stein og glatte berg igjen. Aursj\xc3\xb8en mellom fylkene Oppland og M\xc3\xb8re og Romsdal og Storevatn i Lom er eksempler p\xc3\xa5 dette. I slike tilfeller vil det ikke lenger v\xc3\xa6re forhold for rotfaste bunnplanter og n\xc3\xa6ringsgrunnlaget for fisk blir d\xc3\xa5rlige. For fugler og andre dyr som spiser bunndyr kan tilstanden i en slik regulert innsj\xc3\xb8 bety at de forsvinner fra omr\xc3\xa5det. Imidlertid kan det oppst\xc3\xa5 gunstige forhold for bunnplanter nedenfor LRV i tilfeller der reguleringssonen ikke er for stor. Dette avhenger av at det kommer nok lys ned til bunnplanet den tiden vannstanden er h\xc3\xb8y._NEWLINE_I tilfeller der reguleringen bare er opptil tre meter kan det bli bedre forhold for bunnplaneter. Spesielt i langgrunne partier kan vegetasjonen v\xc3\xa6re intakt og noen ganger \xc3\xb8ke. I slike tilfeller kan artsrikdommen v\xc3\xa6re stor, med mange planter og bunndyr. Reguleringssonen f\xc3\xb8rer til blottlagte omr\xc3\xa5der som utsettes for kulde om vinteren. Dermed kan en innsj\xc3\xb8 bli mer lik arktiske forhold. Bunnfaunaen skifter karakter, slik at en f\xc3\xa5r mer av de bunndyrene som er typiske lenger nord. Skjoldkreps kan dermed komme til \xc3\xa5 trives, denne er mat for \xc3\xb8rret og populasjonen av denne kan f\xc3\xa5 fortsatt gode forhold etter en regulering. M\xc3\xa5rvatn p\xc3\xa5 Hardangervidda er eksempel p\xc3\xa5 dette. Generelt skjer det en dreining mot planktonetende fisk som sik og r\xc3\xb8ye i en regulert innsj\xc3\xb8, men \xc3\xb8rret kan g\xc3\xa5 over til planteplankton slik at denne ogs\xc3\xa5 kan v\xc3\xa6re til stede. Er det derimot en stor populasjon av planktonspisende fisk, kan det bli for lite n\xc3\xa6ring for \xc3\xb8rret og denne bestanden reduseres.\n_START_SECTION_\nIsforholdene i reguleringsdammen\n_START_PARAGRAPH_\nVed nedtapping om vinteren vil isen legge seg opp p\xc3\xa5 reguleringssonen og sprekke. Dette f\xc3\xb8rer til bratte isflak med sprekker ned mot omr\xc3\xa5det med islagt vann. Ved \xc3\xb8kt vannstand senere p\xc3\xa5 vinteren, for eksempel med overf\xc3\xb8ring av vann fra en annen regulert innsj\xc3\xb8, kan det bli overvann (vann opp\xc3\xa5 isen). Slike forhold kan v\xc3\xa6re farlige b\xc3\xa5de for mennesker (skil\xc3\xb8pere) og dyr ved fall ned i dype sprekker, eller at overvannet forhindrer ferdsel.\n_START_SECTION_\nDemningen blir et fysisk stengsel\n_START_PARAGRAPH_\nI anadrome vassdrag blir demningen et stengsel som i forskjellig grad hindrer fisken i \xc3\xa5 sv\xc3\xb8mme opp i elven for \xc3\xa5 gyte. \xc3\x98rret som naturlig holdt til i innsj\xc3\xb8en kan f\xc3\xa5 motsatt problemet ved at den vandrer nedover elven for \xc3\xa5 gyte, noe som demningen forhindrer. Laksetrapper kan v\xc3\xa6re til hjelp for dette, se avsnitt nedenfor.\n_START_SECTION_\nTemperatur og isforhold\n_START_PARAGRAPH_\nOfte vil en regulering av en elv f\xc3\xb8re til at vannet som kommer ut fra kraftstasjonen har en h\xc3\xb8yere temperatur enn det som er naturlig i elven. Grunnen er at vannet til kraftstasjonen tappes ut langt nede i et magasin der temperaturen kan v\xc3\xa6re forskjellig fra temperaturen i de \xc3\xb8vre vannlagene. Det naturlige utl\xc3\xb8pet vil alltid v\xc3\xa6re fra det \xc3\xb8verste vannlaget i innsj\xc3\xb8en. Vannet i elven vil normalt ha en temperatur p\xc3\xa5 rundt 0\xc2\xa0\xc2\xb0C om vinteren, s\xc3\xa5 det er ikke snakk om en stor temperatur\xc3\xb8kning. Allikevel p\xc3\xa5virker dette insekter, bunndyr og fisk, som har egg og larver som har sin naturlige hvileperiode om vinteren. Insekter kan starte \xc3\xa5 klekkes tidligere n\xc3\xa5r deres livssyklus endres. N\xc3\xa5r s\xc3\xa5 utviklede insekter kommer opp i kald vinterluft d\xc3\xb8r de. For laks og \xc3\xb8ret kan den \xc3\xb8kte temperaturen f\xc3\xb8re til endret tidspunkt for gyting. Slike arter er tilpasset den historiske syklusens i elven og har utviklet seg siden istiden for 10 000 \xc3\xa5r siden. Endringen f\xc3\xb8rer til uheldige livsbetingelser._NEWLINE_De vanligste effekter i norske vassdrag er redusert sommervannf\xc3\xb8ring, redusert sommertemperatur, \xc3\xb8kt vintervannf\xc3\xb8ring og \xc3\xb8kt vanntemperatur om vinteren. Nedsatt sommertemperatur i en elv kan ogs\xc3\xa5 skje av samme \xc3\xa5rsaker som nevnt over. Dette vil p\xc3\xa5 den annen side f\xc3\xb8re til redusert vekst for b\xc3\xa5de bunndyr og fisk. Normal begynner laksungene i en norsk elv \xc3\xa5 vokse om v\xc3\xa5ren med en temperatur p\xc3\xa5 rundt 7\xc2\xa0\xc2\xb0C, og ved 16\xe2\x80\x9317\xc2\xa0\xc2\xb0C vokser de raskest. Blir temperaturen lavere en dette p\xc3\xa5virker det veksten mye. Generelt er veksten for fisk som skal vokse opp avhengig av b\xc3\xa5de temperatur og tid. Reduseres dette produktet, av temperatur og tid, blir kullene mindre. I elver med lav vannf\xc3\xb8ring om sommeren kan veksten for fisk og bunndyr \xc3\xb8ke, spesielt om det er laget terskler (sm\xc3\xa5 demninger som danner vanndammer). I slike tilfeller blir det gunstige forhold for ungfisken. Problemet blir gjerne at laksen f\xc3\xa5r problemer med \xc3\xa5 sv\xc3\xb8mme opp i elven for \xc3\xa5 gyte, fordi tersklene danner hindre. Noen regulerte elver kan f\xc3\xa5 endringer av temperaturen over kort tid, for eksempel n\xc3\xa5r kaldt vann fra breer slippes gjennom kraftverket. Igjen kan naturlige sykluser for livet i elven bli p\xc3\xa5virket i negativ retning._NEWLINE_I Altaelva er fiskens fettreserver i omr\xc3\xa5det nedenfor utl\xc3\xb8pet av kraftverket meget sm\xc3\xa5, og p\xc3\xa5 grensen av det som er mulig \xc3\xa5 overleve p\xc3\xa5 om v\xc3\xa5ren. Dette kan ha sammenheng med forh\xc3\xb8yet vanntemperatur om vinteren. Dermed blir fisken mer aktiv, uten at fisken klarer \xc3\xa5 kompensere \xc3\xb8kt fysiologisk aktivitet gjennom \xc3\xb8kt n\xc3\xa6ringsinntak. Foruten at dette f\xc3\xb8rer til \xc3\xb8kt d\xc3\xb8delighet av ungfisk i elven, er det ogs\xc3\xa5 sannsynlig at smolt som klarer \xc3\xa5 vandre ut, vil ha reduserte muligheter til \xc3\xa5 overleve overgangen til sj\xc3\xb8vann. Det er ogs\xc3\xa5 indikasjoner p\xc3\xa5 at presmolt som utsettes for moderat forsuring i ferskvannsfasen, f\xc3\xa5r ekstra d\xc3\xb8delighet n\xc3\xa5r smolten vandrer ut i sj\xc3\xb8en. Generelt er temperaturendringer som skjer i et regulert vassdrag i Norge av mange sett p\xc3\xa5 som en av de viktigste faktorene for endringer i bunndyrfaunaen.\n_START_SECTION_\nRedusert vannf\xc3\xb8ring og mindre flom\n_START_PARAGRAPH_\nHensikten med reguleringen av vassdraget er \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll p\xc3\xa5 den totale vannmengden slik at kraftproduksjonen skjer i de \xc3\xb8nskede periodene av \xc3\xa5ret. Vanligvis er v\xc3\xa5rflommen og h\xc3\xb8stflommen \xc3\xa5rvise perioder med normalt meget h\xc3\xb8y vannf\xc3\xb8ring i en elv. Etter en kraftverksutbygging blir det ofte mer vannf\xc3\xb8ring sommer og vinter, men flommene blir mindre. Med mindre vanndekkede omr\xc3\xa5der i elven ved minstevannf\xc3\xb8ring reduseres bunnvegetasjon og dermed ogs\xc3\xa5 mengden bunndyr, som igjen gir mindre fisk. Et annet fenomen er at sedimenter avsettes i st\xc3\xb8rre grad n\xc3\xa5r vannstr\xc3\xb8mningen blir lavere og flommene f\xc3\xa6rre. Dette har gitt b\xc3\xa5de positive og negative konsekvenser. Laksen kommer for \xc3\xa5 gyte ved stor vannf\xc3\xb8ring og trenger vann for \xc3\xa5 sv\xc3\xb8mme oppover elven, ved redusert vannf\xc3\xb8ring kommer den seg ikke til gyteplassene. For \xc3\xb8vrig er det tilfeller med betydelig \xc3\xb8kt bestand p\xc3\xa5 grunn av endret vannf\xc3\xb8ring._NEWLINE_Der elven str\xc3\xb8mmer over grunne omr\xc3\xa5der vil det om vinteren kunne bli isdannelse som dekker elven og is som skurer p\xc3\xa5 elvebunnen. Konsekvensen er at bunnvegetasjonen ikke f\xc3\xa5r etablert seg. I andre tilfeller blir vannf\xc3\xb8ringen st\xc3\xb8rre og mer stabil om vinteren, noe som gir \xc3\xb8kt bunnvegetasjon. Dermed kan forholdene bli bedre for bunndyr og fiske. Orkla i Tr\xc3\xb8ndelag (tidligere i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag er et eksempel som viser at moderat utvikling av bunnvegetasjon er fordelaktig. St\xc3\xb8rre vanndekkede omr\xc3\xa5der av elvebunnen kan f\xc3\xb8re til bedre forhold for smolt og bedre ressursgrunnlag for fisk. \xc3\x98kt vannf\xc3\xb8ring om vinteren i Suldalsl\xc3\xa5gen er et eksempel p\xc3\xa5 negative konsekvenser av \xc3\xb8kt vintervannf\xc3\xb8ring, fordi vegetasjonen i elven ble vasket vekk. Dette f\xc3\xb8rte i neste omgang til mindre bunndyr._NEWLINE_Det er fare for at endret vannf\xc3\xb8ring p\xc3\xa5virker sammensetningen av stein og grus i elvebunnen, alts\xc3\xa5 det som kalles substrat n\xc3\xa5r det danner livsomr\xc3\xa5de for organismer og dyr. Et heterogent bunnsubstrat er positivt fordi det gir mange hullrom av forskjellig st\xc3\xb8rrelse i bunnen. Kornfordelingen i substratet er bestemt av vannf\xc3\xb8ring/vannhastighet. P\xc3\xa5 sikt vil derfor en vassdragsregulering p\xc3\xa5virke kornfordelingen og substratets beskaffenhet. Bunndyrene kan tilpasse seg endringene i substratet. For laksunger kan dette bety at kvaliteten p\xc3\xa5 n\xc3\xa6ringen endres. Siden \xc3\xa5rsyngel av laks og eldre laksunger spiser forskjellig bytte, kan endringene i n\xc3\xa6ringen v\xc3\xa6re positiv eller negativ for laksungene avhengig av deres livsstadium. Sm\xc3\xa5kortet substrat favoriserer sm\xc3\xa5 livsformer, mens st\xc3\xb8rre dyr f\xc3\xa5r f\xc3\xa6rre tilholdsteder._NEWLINE_Mindre utspyling av organisk materiale, som er n\xc3\xa6ring for bunndyr, gir planterestspisere et bedre n\xc3\xa6ringsgrunnlag. I tillegg vil temperaturen kunne \xc3\xb8ke noe. \xc3\x98kning b\xc3\xa5de i temperatur og organisk materiale vil virke positivt p\xc3\xa5 bunndyrproduksjonen. I elver med redusert vannf\xc3\xb8ring er faren for \xc2\xabskadeflom\xc2\xbb med betydelig utspyling av b\xc3\xa5de organisk og uorganisk materiale redusert._NEWLINE_Ved vannkraftreguleringer i Norge vil elvene gjerne stykkes opp ved at det bygges demninger flere steder og vann overf\xc3\xb8res mellom vassdragene. Det som er igjen av en elv i en dalbunn kan ofte v\xc3\xa6re sterkt redusert. Dermed er det skapt et nytt, men mindre vassdrag. Biologisk vil det nye vassdraget v\xc3\xa6re ulikt det opprinnelige siden dynamikken i det opprinnelige vassdraget har blitt endret p\xc3\xa5 mange punkter ved regulering. Eksempelvis vil betydningen av innsj\xc3\xb8enes produksjon av biomasse for vanndyrene som lever av mikroorganismer nedstr\xc3\xb8ms bli svekket eller \xc3\xb8delagt. Dette skjedde for eksempel i Aurland nedenfor Vassbygdevatnet etter at Vangen kraftverk ble bygd. Regulerte vassdrag hvor anadrome elvestrekninger har mistet mye av nedslagsfeltet, inkludert innsj\xc3\xb8er, kan derfor f\xc3\xa5 et nytt og langt lavere biologisk produksjonspotensial i tr\xc3\xa5d med sammenhengen mellom nedslagsfeltets st\xc3\xb8rrelse og avkastning per elvestrekning. Opprinnelig produksjon av laksunger kan derfor bli mindre siden b\xc3\xa6reevnen er endret._NEWLINE_P\xc3\xa5 den annen side kan mindre flom i vassdraget f\xc3\xb8re til mindre konsekvenser for bebyggelse, infrastruktur og dyrket mark. Dette er tilfelle i Gudbrandsdalsl\xc3\xa5gen der konsekvensene av flom kan dempes med tapping av magasiner f\xc3\xb8r v\xc3\xa5rflommen kommer.\n_START_SECTION_\nHurtige varierende vannf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nDer vannf\xc3\xb8ringen i et vassdrag hurtig reduseres kan omr\xc3\xa5der langs elvebredden hurtig bli t\xc3\xb8rrlagte og fisken greier ikke \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge med. Dette f\xc3\xb8rer til redusert fiskebestand. Hurtig \xc3\xb8kt vannf\xc3\xb8ring kan v\xc3\xa6re spesielt ugunstig fordi smolt tas med vannstr\xc3\xb8mmene og f\xc3\xb8res vekk. I Altaelva ble det gjennomf\xc3\xb8rt et fors\xc3\xb8k med stranding av laksunger i april 1992. En reduksjon i vannf\xc3\xb8ringen fra 33 til 20 m\xc2\xb3 /sek over en periode p\xc3\xa5 1,5 time f\xc3\xb8rte til at minst 1\xe2\x80\x931,5 fisk/m\xc2\xb2 strandet. F\xc3\xb8r dette fors\xc3\xb8ket hadde det ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt flere br\xc3\xa5 endringer i vannf\xc3\xb8ringen._NEWLINE_I de senere \xc3\xa5rene har det blitt mer vanlig med s\xc3\xa5kalt effektregulering i regulerte vassdrag. Det inneb\xc3\xa6rer at energiproduksjonen \xc3\xb8kes p\xc3\xa5 tider av d\xc3\xb8gnet der kraftprisen er h\xc3\xb8y. En konsekvens av dette er hurtig \xc3\xb8kende vannf\xc3\xb8ring i elven nedenfor kraftverket. P\xc3\xa5 grunn av dette kan sedimenter virvles opp i vannet. Denne f\xc3\xb8rer videre til \xc3\xb8kt erosjon, men etter en tid vil sedimentene vaskes vekk og problemet avtar. En annen uheldig effekt som oppst\xc3\xa5r i perioder med redusert vannstand i elven er at grunnvannet innenfor strandsonen kan komme over vannspeilet. Grunnvannet i massene langs elven vil ha overtrykk, og str\xc3\xb8mmer ut. Utslag av grunnvann vil da kunne f\xc3\xb8re med seg sedimentene i strandsonen. Dette f\xc3\xb8rer til erosjon langs bredden i tillegg til at l\xc3\xb8smasser transporteres videre i elvevannet.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5virkning av vannkvaliteten\n_START_PARAGRAPH_\nElver som renner gjennom befolkede omr\xc3\xa5der er gjerne resipient for jordbruksavrenning, kloakk og annen forurensing, og i spesielle tilfeller tungmetaller fra gruvevirksomhet. Ved perioder med lav vannf\xc3\xb8ring blir konsentrasjonen av denne forurensningen st\xc3\xb8rre og kan virke sjenerende, for eksempel ved at bakterieinnholdet vil \xc3\xb8ke. Kombinasjonen av mindre bunnareal og \xc3\xb8kt konsentrasjon av forurensning kan v\xc3\xa6re sterkt skadelig for bunndyr, vekster og fisk. Generelt kan redusert flom i en elv f\xc3\xb8re til mindre utspyling av forurensing som har hopet seg opp._NEWLINE_Et annet kjemisk fenomen er luftovermetning. Over et visst niv\xc3\xa5 har dette d\xc3\xb8delige konsekvenser for fisk. Det forekommer n\xc3\xa5r luft blir sugd inn i inntaket til kraftverket. Denne luften blir blandet med vann som er under trykk i tunnelen ned mot turbinene i kraftverket. N\xc3\xa5r trykket \xc3\xb8ker, l\xc3\xb8ses luften opp i vannet. Ved hurtig trykkfall etter at vannet forlater turbinene, oppst\xc3\xa5r det overmetning av oppl\xc3\xb8st luft i vannet. Dette kan sammenlignes med en flaske med brus der karbondioksid er oppl\xc3\xb8st i v\xc3\xa6sken. Fenomenet som skjer i turbinen er noe av det samme som skjer ved \xc3\xa5 riste p\xc3\xa5 flaske og s\xc3\xa5 \xc3\xa5pne korken, da vil store mengder bobler str\xc3\xb8mme ut av flasken. Nitrogen er hovedbestanddelen i luft, og alle organismer som puster i vann som er luftovermettet, vil f\xc3\xa5 gassbl\xc3\xa6resjuke fordi de ikke klarer \xc3\xa5 bli kvitt nitrogenet i vannet. D\xc3\xb8delighet av laks som f\xc3\xb8lge av luftovermetning fra kraftverk er p\xc3\xa5vist i Nidelva ved Arendal, flere steder p\xc3\xa5 Vestlandet, og i Driva i M\xc3\xb8re og Romsdal. I Tafjorden m\xc3\xa5tte et oppdrettsanlegg flyttes lengre vekk fra kraftstasjonen Tafjord 4 for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 fisked\xc3\xb8d. Luftovermetning kan vanligvis begrenses ved tiltak i inntakssystemet til kraftverk som forhindrer at luft suges inn.\n_START_SECTION_\nEndrede forhold i fjorder med regulerte vassdrag\n_START_PARAGRAPH_\nDe hydrologiske forholdene i vassdragene p\xc3\xa5virker ogs\xc3\xa5 forholdene i sj\xc3\xb8omr\xc3\xa5dene utenfor. Norske fjorder er om v\xc3\xa5ren og forsommeren p\xc3\xa5virket av ferskvannstilf\xc3\xb8rsel fra vassdrag, spesielt inne i fjordene er dette merkbart. Saltholdighet, str\xc3\xb8mforhold, tykkelse p\xc3\xa5 brakkvannsslaget og temperatur er de faktorer som er mest p\xc3\xa5virket. Dersom en betydelig del av ferskvannstilsiget magasineres, vil det p\xc3\xa5virke disse faktorene. Smolten som kommer ut i sj\xc3\xb8en p\xc3\xa5 denne tiden av \xc3\xa5ret, vil derfor m\xc3\xb8te andre forhold enn det som var opprinnelig. Dersom det er h\xc3\xb8gere saltholdighet, vil dette kunne skape osmotiske problemer for laksesmolten. Videre er det vist at smolten f\xc3\xb8lger str\xc3\xb8mmene under utvandringen i fjordsystem. Dersom str\xc3\xb8mmene blir redusert som f\xc3\xb8lge av redusert ferskvannstilf\xc3\xb8rsel, betyr dette redusert utvandringshastighet for smolten. Dette vil igjen bety \xc3\xb8kt predasjon og muligheter for \xc3\xb8kt p\xc3\xa5slag av lakselus. Problemer knyttet til effektene av reguleringer utenfor vassdragene, har hittil v\xc3\xa6rt lite p\xc3\xa5aktet._NEWLINE_Et annet forhold som har betydning for menneskers og dyrs ferdsel er svekket istykkelse i innsj\xc3\xb8er eller fjorder der regulerte vassdrag har sitt utl\xc3\xb8p. P\xc3\xa5 grunn av endrede og st\xc3\xb8rre vannstr\xc3\xb8mmer om vinteren vil isen kunne bli svak. Der det f\xc3\xb8r var mulig \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 isen vil dette kunne bli farlig.\n_START_SECTION_\nRedusert fossespr\xc3\xb8yt\n_START_PARAGRAPH_\nI elver med fosser vil reguleringen gj\xc3\xb8re disse mindre, dette gir mindre fossespr\xc3\xb8yt. Fossespr\xc3\xb8yt draes med vinden over st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der og gir fuktighet for spesielle planter og mosser. Redusert fossespr\xc3\xb8yt redusere mengden av planter som kvann, kildemj\xc3\xb8lke og bekkesildre.\n_START_SECTION_\nKonsekvenser for biologisk mangfold\n_START_PARAGRAPH_\nNasjonal r\xc3\xb8dliste er en liste med de organismer og dyr som st\xc3\xa5r i fare for \xc3\xa5 utryddes. Totalt 267 arter med tilknytning til innsj\xc3\xb8er, elver og bekker, 275 arter med tilknytning til v\xc3\xa5tmarker og 216 arter i flomsonen st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 r\xc3\xb8dlista som truet eller n\xc3\xa6r truet. Flere av artene er tilknyttet b\xc3\xa5de ferskvann og v\xc3\xa5tmarker. Vannkraftutbygging \xc3\xb8ker risikoen for at en del arter vil kunne d\xc3\xb8 ut. Omfattende regulering av fosselandskap kan forringe eller \xc3\xb8delegge biotopene til erler og fossekall.\n_START_SECTION_\nSvekket opplevelsesverdi av landskapet og reduserte kulturverdier\n_START_PARAGRAPH_\nEn vannkraftutbygging f\xc3\xb8re ofte til redusert vannf\xc3\xb8ring i elvene, og t\xc3\xb8rre elvebunner. Fosser og stryk kan forsvinne eller bli redusert, og spesielt kan reguleringssoner i dammer oppfattes som sv\xc3\xa6rt skjemmende. Estetisk er reguleringssoner et problem, spesielt der jordsmonnet vaskes ut og bare stein og grus blir igjen. I innsj\xc3\xb8er i h\xc3\xb8yfjellet er dette et mindre problem siden det uansett bare er svaberg og stein i strandsonen. Bygging av veier og kraftledninger, samt deponier fra stein som tas ut for vanntunneler kommer i tillegg til dette._NEWLINE_Fiskebestanden vil ved de fleste vannkraftutbygginger bli negativt p\xc3\xa5virket, noe som kan p\xc3\xa5virke popul\xc3\xa6re fritidsaktivitet som fiske i elver og innsj\xc3\xb8er, spesielt sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret- og laksefiske. For reiselivsn\xc3\xa6ringen vil ofte vannkraftutbygging f\xc3\xa5 negative konsekvenser. I noen tilfeller kan kulturminner bli skadet eller forsvinne under vann ved oppdemning. P\xc3\xa5 grunn av de skader som vannkraftutbygging f\xc3\xb8rer til ble det i 1999 laget en utredning (NOU 1999: 9) for Milj\xc3\xb8verndepartementet for \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 skadene spesielt for laksefisket.\n_START_SECTION_\nTiltak for \xc3\xa5 redusere konsekvensene av vannkraft\n_START_PARAGRAPH_\nDet settes ut smolt og tidligere ble det eksperimentert med n\xc3\xa6ringsdyr for fisk. Eksempler p\xc3\xa5 n\xc3\xa6ringsdyr som er fors\xc3\xb8kt satt ut er istidskreps, mysis, og skjoldkreps. Det er ogs\xc3\xa5 fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 sette ut rovfisk for \xc3\xa5 ta sm\xc3\xa5 planktonspisende fisk som er en konkurrent i n\xc3\xa6ringsveien for de fiskene som er interessante for sportsfiskere. I elver er etablering av terskler, det vil si lave demninger i betong, benyttet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kunstige vannspeil ved lav vannf\xc3\xb8ring. Estetisk forbedrer dette inntrykket av elven, selv ved lav vannf\xc3\xb8ring. Det oppst\xc3\xa5r gjerne mange bunndyr i slike dammer, dette fordi det oppst\xc3\xa5r h\xc3\xb8ye vanntemperaturer og biologisk materiale farer ikke bort med str\xc3\xb8mmen. Dermed blir det mye mat for fisken. Laksetrapper er ogs\xc3\xa5 et mye brukt tiltak. Steinsetting av bunn og kanter har ogs\xc3\xa5 blitt utf\xc3\xb8rt i en del regulerte vassdrag._NEWLINE_Eldre kraftverk har som regel f\xc3\xa5 restriksjoner p\xc3\xa5 driften av hensyn til laks. I slike tilfeller forekommer ofte hyppige og store vannf\xc3\xb8ringsendinger. I nyere utbygginger (for eksempel Alta og Orkla) er det i \xc3\xb8kende grad tatt hensyn til laksen n\xc3\xa5r man\xc3\xb8vreringsreglement er blitt fastsatt. Krav til minstevannf\xc3\xb8ring og bestemmelser om stabilitet i vannf\xc3\xb8ring har avgj\xc3\xb8rende konsekvenser for virkning p\xc3\xa5 laks i regulerte vassdrag. Unders\xc3\xb8kelser i Orkla har vist at ved \xc3\xa5 \xc3\xb8ke minstevannf\xc3\xb8ringen om vinteren i st\xc3\xb8rrelsesorden fem ganger, s\xc3\xa5 har produksjonen av smolt \xc3\xb8kt med opptil 80\xc2\xa0%. I dag er ofte det viktigste tiltaket for \xc3\xa5 avb\xc3\xb8te milj\xc3\xb8p\xc3\xa5virkninger krav til minstevannf\xc3\xb8ring og restriksjoner p\xc3\xa5 reguleringsh\xc3\xb8yden i dammer, samt utsettinger, fisketrapper, terskler._NEWLINE_For \xc3\xa5 spare verdifull vassdragsnatur, vedtok Stortinget v\xc3\xa5ren 2001 \xc3\xa5 si nei til store nye prosjekter der en griper inn i ur\xc3\xb8rt natur som er viktig for milj\xc3\xb8et. I de n\xc3\xa6rmeste \xc3\xa5rene skal myndighetene gjennomg\xc3\xa5 gamle reguleringstillatelser. Hovedm\xc3\xa5let med dette er \xc3\xa5 bedre milj\xc3\xb8forholdene i tidligere regulerte vassdrag. Her skal man ta hensyn til nye lover og regler som for eksempel den norske vannforskriften. If\xc3\xb8lge denne forskriften skal det lages forvaltningsplaner som beskriver hva som skal gj\xc3\xb8res for \xc3\xa5 ta vare p\xc3\xa5 naturen p\xc3\xa5 best mulig m\xc3\xa5te. Det er NVE som skal samordne dette arbeidet nasjonalt._NEWLINE_For tiden (2014) er det 800 s\xc3\xb8knader om utbygging av vannkraft i Norge. Noen f\xc3\xa5 av disse er relativt store kraftverk, men de fleste er sm\xc3\xa5kraftverk. De mest kontroversielle utbyggingen er if\xc3\xb8lge Aftenposten og Naturvernforbundet: Ullsfjorden/Lyngen i Troms, Vasja i Nordland, Trongsfoss i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag, Garbergselva i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag, Einunna i Hedemark, Gjengedalsvassdraget og Vigd\xc3\xb8la i Sogn og Fjordane, Nedre Otta i Oppland, Godfarfossen i Buskerud, \xc3\x98ystesevassdraget i Hordaland, Daleelva og Lysefjorden i Rogaland. Det var etter at det ble \xc3\xa5pnet for gr\xc3\xb8nne sertifikater at en subsidiering gj\xc3\xb8r mange sm\xc3\xa5 prosjekter l\xc3\xb8nnsomme. Sm\xc3\xa5kraftverkene har gjerne blitt sett p\xc3\xa5 som lite problematiske, men det samlede omfanget blir av naturforkjempere ansett som problematisk._NEWLINE_Sm\xc3\xa5kraftverkene medf\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 tekniske inngrep i naturen. I en del omr\xc3\xa5der er det stor tetthet av foresl\xc3\xa5tte prosjekter, slik at mulige effekter if\xc3\xb8lge NINA m\xc3\xa5 vurderes p\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre geografisk skala enn hvert enkelt prosjekt isolert.\n_START_SECTION_\nArkitektur og kulturminner i kraftproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nKraftutbygginger og elektrisitet har representert store endringer i samfunnet og en enorm velstandsutvikling. I Norge og de fleste andre land startet denne utviklingen i 1880-\xc3\xa5rene og skjedde med stadig st\xc3\xb8rre fart utover p\xc3\xa5 1900-tallet. Kraftstasjonene som ble bygget i denne tidlige epoken ble sett p\xc3\xa5 som det ypperste av avansert teknologi og vitenskapelig fremskritt. Vannkraften  skapte industriutvikling, arbeidsplasser og en enklere hverdag for folk flest. Noen av datidens beste arkitekter ble involvert for \xc3\xa5 utforme kraftstasjonenes eksteri\xc3\xb8r og interi\xc3\xb8r. Formgivningen viste kraftverkenes betydning og var viktige symbolbygg._NEWLINE_NVE fikk i 2006 ferdig et prosjekt kalt \xc2\xabKulturminner i norsk kraftproduksjon\xc2\xbb (KINK). Dette arbeidet ble igangsatt etter at den dav\xc3\xa6rende regjeringen \xc3\xb8nsket en styrking av den tekniske sektorens kulturminner.\n_START_SECTION_\nArkitekter som har formgitt kraftstasjoner i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nArkitekten Thorvald Astrup (1876\xe2\x80\x931940) tegnet noen av de f\xc3\xb8rste store kraftverkene i Norge. Eksempler er Tyssedal kraftanlegg, Svelgfoss kraftverk, Bj\xc3\xb8lvo kraftverk og S\xc3\xa5heim kraftverk. Det siste ble tegnet sammen med Olaf Nordhagen (1883\xe2\x80\x931925). Astrup stod for en monumental stil med bruk av nyklassisisme og senere funksjonalisme. Nordhagen er mest kjent som leder av restaureringen av Nidarosdomen, men han var arkitekt for flere st\xc3\xb8rre vannkraftverk, blant annet Vemork kraftverk, Follafoss kraftverk, \xc3\x85rlifoss kraftverk og Glomfjord kraftverk, samt det allerede nevnte S\xc3\xa5heim kraftverk. Disse kraftverkene fikk et \xc2\xabkatedralpreg\xc2\xbb med h\xc3\xb8yreiste t\xc3\xa5rn og turbinhaller som enorme kirkeskip._NEWLINE_Da kraftstasjonene ble installasjoner i fjellhaller fra 1940-\xc3\xa5rene ble det slutt p\xc3\xa5 symbolbygg. Tidens generelle tendens var n\xc3\xb8kternhet og kraftverkene skulle n\xc3\xa5 tilfredsstille de rent tekniske krav. Arkitektene fikk imidlertid oppgaven med \xc3\xa5 utforme selve portalen eller portalbygget i forbindelse med tunnelen inn til kraftstasjonens fjellhall. Ogs\xc3\xa5 maskinsalen er i mange tilfeller formgitt av arkitekter. Om fjellet har god kvalitet er veggene i maskinhallen ofte ubehandlet berg, noe som ble sett p\xc3\xa5 som et radikalt grep rent estetisk da det f\xc3\xb8rste gang ble gjort. P\xc3\xa5 grunn av fare for nedfall fra taket (henget) er det ofte en himling av betong her._NEWLINE_Geir Grung (1926\xe2\x80\x931989) var en modernistisk arkitekt som tegnet mange av etterkrigstidens store kraftverk som Mykstufoss kraftverk, Suldal I kraftverk, Suldal II kraftverk, R\xc3\xb8ldal kraftverk, Novle kraftverk, Tysso II kraftverk, Tonstad kraftverk og Tj\xc3\xb8rhom kraftverk. Han representerte en kraftfull ekspressiv modernisme med brutalismens kjennetegn. Kraftverkene i forbindelse med Suldal og R\xc3\xb8ldal er utnevnt av avisen Morgenbladet til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re blant etterkrigstidens 12 mest betydningsfulle byggverk i Norge.\n_START_SECTION_\nBevaringsverdige kraftverk i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDe kraftverkene i Norge som er utpekt til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re bevaringsverdige kulturminner er: Kur\xc3\xa5sfoss kraftverk, Hammeren kraftverk, Kykkelsrud kraftverk, Dalsfoss kraftverk, Tysso I kraftverk, Oltedal kraftverk, Vemork, B\xc3\xb8ylefoss kraftverk, Vamma kraftverk, Langerak kraftverk, Herlandsfoss kraftverk, Glomfjord kraftverk, Nomeland kraftverk, R\xc3\xa5n\xc3\xa5sfoss kraftverk, Hakavik kraftverk, Solbergfoss kraftverk, Nore I kraftverk, Sauda III kraftverk, Skjerka kraftverk, Nedre Fiskumfoss kraftverk, Hol I kraftverk, Nedre Vinstra kraftverk, Nea kraftverk, Skogfoss kraftverk, Braskereidfoss kraftverk, Alta kraftverk og Svartisen kraftverk. Disse kraftverkene skal til sammen gi en oversikt over vannkraftutbyggingen i Norge fra slutten av 1800-tallet og frem til i dag. De er et representativt utvalg teknisk og p\xc3\xa5 andre m\xc3\xa5ter, og er valgt ut i forbindelse med prosjektet \xc2\xabKulturminner i norsk kraftproduksjon\xc2\xbb.'