b'\n_START_ARTICLE_\nVetrlidsallmenningen\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen var en av de fire f\xc3\xb8rste allmenninger i byen, og markerte s\xc3\xb8rgrensen for Bryggen. Opprinnelig ble den kalt Auta allmenning, etter en prest Aute som er nevnt 1197, og allmenningen er f\xc3\xb8rste gang omtalt i Magnus Lagab\xc3\xb8tes bylov 1276. Dette navnet beholdt den i flere hundre \xc3\xa5r, men p\xc3\xa5 1600-tallet ble den kalt Aa-alminding, etter en bekk som rant gjennom omr\xc3\xa5det. Det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende navnet er ogs\xc3\xa5 gammelt, og skriver seg fra Vetrliden (trolig mannsnavnet Vetrli\xc3\xb0i) som var den s\xc3\xb8rligste g\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Bryggen. Navnet har v\xc3\xa6rt gjenstand for mange danske eller tyske forvanskninger, blant variantene er Wetterl\xc3\xb8ven og Vettherleffven. Under Vetrlidsallmenningen har arkeologer p\xc3\xa5vist spor av stor groper, \xc3\xa5krer og rester av et verft eller b\xc3\xa5tst\xc3\xb8 fra 900-tallet. Etter hvert som V\xc3\xa5gen ble fylt ut og strandkanten bebygd vokste de frem et sammenhengende byomr\xc3\xa5de fra Koengen til Vetrlidsallmenningen p\xc3\xa5 V\xc3\xa5gens \xc3\xb8stside. Strandkanten ble flyttet lenger ut i V\xc3\xa5gen i flere omganger ved utfylling av grunne omr\xc3\xa5der slik at den laveste delen av den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Vetrlidsallmenning tidlig i middelalderen var en bukt av V\xc3\xa5gen. Etter brannen i 1198 ble mye av bukten fylt ut. Etter brannen i 1248 ble strandlinjen flyttet omtrent til der Kj\xc3\xb8ttbasaren st\xc3\xa5r og det ble anlagt en sammenhengende kaifront langs Bryggen mellom Vetrlidsallmenningen og Dreggsallmenningen. Bukten ved Vetrlidsallmenningen fungerte trolig som havn for kongsg\xc3\xa5rden Alrekstad og historikeren \xc3\x98.W. Grimnes mente omr\xc3\xa5det rundt var det opprinnelige Bj\xc3\xb8rgvin._NEWLINE_Magnus Lagab\xc3\xb8tes bylov krevde at \xc3\x98vregaten skulle v\xc3\xa6re tolv alen bred (6,64 m), mens allmenningene som gikk vinkelrett p\xc3\xa5 gaten skulle v\xc3\xa6re \xc3\xa5tte alen brede. Byloven bestemte ogs\xc3\xa5 at b\xc3\xb8kker og karmakere skulle holde til p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden og garvere i \xc3\xb8vre ende p\xc3\xa5 nordsiden. I 1582 ble den utvidet ved \xc3\xa5 bruke Rotmannsg\xc3\xa5rdens grunn. I 1643 ble allmenningen oppgitt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 42 alen (26 meter) bred. Etter brannen i 1702 ble den utvidet til 100 alen og isolerte da Bryggen brannmessig fra resten av byen._NEWLINE_Til 1625 hadde slakterne sine salgsboder langs nordsiden av allmenningen. Tidlig p\xc3\xa5 1700 ble det f\xc3\xa6rre slakteboder p\xc3\xa5 Vetrlidsallmenningen og selve slaktingen ble oftest utf\xc3\xb8rt i Skuteviken._NEWLINE_\xc3\x98vregaten g\xc3\xa5r mot nord fra Fl\xc3\xb8ibanens stasjon og Lille \xc3\x98vregaten mot s\xc3\xb8r, i middelalderen ble dette regnet som samme gate og var byens hovedgate. Erik Rosenkrantz foreslo i 1562 \xc3\xa5 anlegge brede allmenninger vinkelrett p\xc3\xa5 V\xc3\xa5gen og gaten for \xc3\xa5 hindre branner \xc3\xa5 spre seg. I 1580-\xc3\xa5rene ble det ogs\xc3\xa5 pekt p\xc3\xa5 behovet for \xc3\xa5 isolere \xc2\xabByen\xc2\xbb fra Bryggen med brede allmenninger i hver ende. Etter brannen i 1702 ble Vetrlidsallmenningen forbundet med Torgallmenningen (da kalt V\xc3\xa5gsallmenningen) ved at det ble anlagt en gate over Torget slik at det ble veiforbindelse mellom Bryggesiden (i \xc3\xb8st) og Strandsiden (i vest) av V\xc3\xa5gen. Dette skapte for f\xc3\xb8rste gang et bredt og sammenhengende gatel\xc3\xb8p mellom \xc3\xb8st og vest i byen. Tidligere var Hollendergaten eneste gateforbindelse mellom \xc3\xb8st og vest. Indre del av V\xc3\xa5gen ble fylt opp med materialer fra brannen. Torget hadde i 1558 blitt flyttet fra Nikolaikirkeallmenningen til V\xc3\xa5gsbunnen. Vetrlidsallmenningen ble utvidet etter brannen i 1702 blant annet ved \xc3\xa5 bruke tomten etter bryggeg\xc3\xa5rden Vetrliden. I 1874 ble en del av Vetrlidsallmenningen brukt til \xc2\xabByens Basar\xc2\xbb (Kj\xc3\xb8ttbasaren), lenger oppe ble det ogs\xc3\xa5 lagt ut tomter slik at allmenningen ble smalere enn planen fra 1702. Omr\xc3\xa5det rundt Lille \xc3\x98vregate s\xc3\xb8r for allmenningen har beholdt sitt middelalderske preg. Omkring 1900 ble de fleste bryggeg\xc3\xa5rdene mellom Vetrlidsallmenningen og Nikolaikirkeallmenningen revet og erstattet av murbygg._NEWLINE_I 1897 ble trikkelinjen til Sandviken (linje 1) lagt opp Vetrlidsallmenningen, langs \xc3\x98vregaten og Nye Sandviksvei nesten til Sandvikskirken. Linjen var opprinnelig enkeltsporet og hadde vikespor (krysning) blant annet i \xc3\x98vregaten. Av hensyn til trikken ble stigningen i 1895 ved hjelp av en rampe redusert fra 1:10 til 1:14, i 1901 endret igjen til 1:12. Sandvikslinjen ble nedlagt i 1961. _NEWLINE_I 1870-\xc3\xa5rene ble den bratte delen ovenfor \xc3\x98vregaten opparbeidet til park. Allmenningen ble pusset opp i 1993 (blant annet med fortauer dekket av skifer) og fikk da Vakre vegers pris.'