b'\n_START_ARTICLE_\nFugleegg\n_START_PARAGRAPH_\nFugleegg legges av alle fuglearter. Hos de fleste artene er det kun den venstre eggstokken som utvikles og produserer egg, da h\xc3\xb8yre eggstokk tilbakedannes under utviklingen. Primitive fugler som kiwier har imidlertid to funksjonelle eggstokker. Fuglenes egg representerer h\xc3\xb8ydepunktet av eggets utvikling blant de eggleggende virveldyrene (blant anamniotene har de eggleggende bruskfiskene kommet temmelig langt med egg som befinner seg inne i en beskyttende kapsel av hornstoff). De f\xc3\xb8rste amniotenes egg hadde ikke hardt skall, i stedet var de dekket av en membranaktig hinne.\n_START_SECTION_\nOpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nHos mer avanserte krypdyr oppstod det harde egg ved at bittesm\xc3\xa5 sammenkittede krystaller av kalsiumkarbonat ble avsatt p\xc3\xa5 overflaten, og denne typen egg er i ettertid videreutviklet hos fuglene. Ytterst er egget dekket av et tynt voksaktig materiale som forsvinner etter noen dager, i tillegg til eventuelt pigment som er mer holdbart. Det underliggende skallet kan igjen deles inn i tre ulike lag av varierende sammensetning og krystallstruktur. 94 til 97% av skallet er kalsiumkarbonat mens de resterende seks til tre prosentene best\xc3\xa5r av organisk materiale, vann, sm\xc3\xa5 mengder sporstoffer og eventuelt pigment. Overskuddet av mineraler som moren f\xc3\xa5r i seg gjennom maten konsentreres i knoklene i f\xc3\xb8ttene hennes for senere bruk, det vil si til eggleggingen, et minerallager som blir tatt i bruk i hekkesesongen da hun har behov for en rikelig tilgang p\xc3\xa5 disse stoffene. Skallet blir etterhvert svekket ettersom allantois dekker fosterets behov for blant annet kalsium til skjelettet og andre funksjoner ved \xc3\xa5 absorbere dets mineraler. Dette gj\xc3\xb8r det ogs\xc3\xa5 lettere for kyllingen \xc3\xa5 bryte seg ut av egget n\xc3\xa5r tiden for klekking er inne.\n_START_SECTION_\nIsolering\n_START_PARAGRAPH_\nSiden egget inneholder alt fosteret trenger, er det ikke behov for annet utenfra enn varme og oksygen. Gassutvekslingen foreg\xc3\xa5r gjennom mikroskopiske hull i skallet som dannes ved at kalsiumkarbonatkrystallene er noe uregelmessig fordelt, og antallet hull er f\xc3\xa6rre enn man skulle forvente. Selv om det som regel er fra 7000 til noe under 20000 porer til stede, er deres samlete areal beskjedent. Hos et egg fra f.eks. en and dekker ikke disse hullene mer enn omtrent 0,02 prosent av skallets overflate. Vanndamp og karbondioksid diffunderer selvsagt ut gjennom de samme hullene. Fordelingen av porene p\xc3\xa5 eggets overflate varierer noe fra individ til individ, og arter som strutsen er faktisk i stand til \xc3\xa5 gjenkjenne sine egne egg ut ifra dette m\xc3\xb8nsteret.\n_START_SECTION_\nEmbryoets utvikling i egget\n_START_PARAGRAPH_\nEmbryoene hos de eggleggende krypdyrene skaffer seg energi gjennom nedbryting av proteiner, mens det hos fuglene er nedbrytningen av den fettrike plommemassen som s\xc3\xb8rger for energi. Siden fuglenes metode produserer mer vann som et biprodukt av metabolismen enn hva tilfellet er med krypdyrenes system, kan fuglenes egg klare seg i t\xc3\xb8rrere omgivelser enn eggene til krypdyr. Videre rasjonerer fugler (b\xc3\xa5de voksne og fostre) og mange krypdyr ytterligere p\xc3\xa5 vannet ved at de skiller ut nitrogenholdige avfallsstoffer i form av urinsyre, noe som krever langt mindre vann enn utskillelse av urea som blant annet pattedyr utskiller (ettersom urinsyre utkrystalliseres i fast form, har fugler heller ikke behov for urinbl\xc3\xa6re som ellers ville v\xc3\xa6rt ekstra ballast, selv om de ikke-flygende strutsene har en urinbl\xc3\xa6relignende struktur). Mens det kreves 60 ml vann for \xc3\xa5 kvitte seg med 1 gram urea, er det tilstrekkelig med kun 3 ml for \xc3\xa5 skille ut 1 gram urinsyre.\n_START_SECTION_\nPlommen\n_START_PARAGRAPH_\nDen prosentvise andelen av plommemasse i egget varierer etter hvilken type avkom det er snakk om, og s\xc3\xa6rlig mellom reirboere (altriciale arter) og reirflyktere (precociale arter). Eggene til altriciale arter best\xc3\xa5r som regel av rundt 25\xc2\xa0% plomme, mens reirflyktere som kan klare seg selv i stor grad etter \xc3\xa5 ha klekket ut best\xc3\xa5r av ca. 40\xc2\xa0%. Hos storfoth\xc3\xb8nsfamilien eller telagallah\xc3\xb8ns (Megapodiidae), som ikke ruger eggene sine men legger dem i varme omgivelser som r\xc3\xa5tnende planter eller vulkansk sand o.l.  (nebbet brukes som termostat for \xc3\xa5 sjekke at temperaturen ikke er for lav eller h\xc3\xb8y mens egget utvikler seg)  , finner vi mer ekstreme eksempler hvor hele 67\xc2\xa0% av det store eggets innhold er plomme. Kyllingene som klekkes fra disse er s\xc3\xa5 godt utviklet at de s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si er klare til \xc3\xa5 fly._NEWLINE_Et interessant fellestrekk for alle fugleegg uavhengig av total st\xc3\xb8rrelse eller n\xc3\xa6ringssammensetning er den totale mengden vanntap som forekommer gjennom fordampning fra egget fra det blir lagt til det klekkes, og som tilsvarer rundt 15% av vekten. En slik finstemt mekanisme er ikke tilfeldig og ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den beste kompromissl\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 de ulike utfordringene som blir stilt overfor egget og moren.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 egg\n_START_PARAGRAPH_\nRelativt sett s\xc3\xa5 legger sm\xc3\xa5 fugler st\xc3\xb8rre egg enn store fugler, m\xc3\xa5lt i forhold til morens st\xc3\xb8rrelse. Et strutseegg veier ikke mer enn 2% av moren, mens et egg fra gjerdesmett utgj\xc3\xb8r hele 13\xc2\xa0%. Rekorden i denne sammenheng har nok kiwien, som ogs\xc3\xa5 er en meget spesiell fugl ogs\xc3\xa5 i andre sammenhenger. Som forventet er eggene til reirflyktere st\xc3\xb8rre enn eggene til reirboere om en tar st\xc3\xb8rrelsen i betraktning, siden disse kyllingene klekkes langt mer utviklet enn sistnevnte. I juni 2006 la en h\xc3\xb8ne i Molde et egg p\xc3\xa5 122 gram, noe som antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re norsk rekord (Normal vekt p\xc3\xa5 egg fra h\xc3\xb8ns er 55-65 gram), H\xc3\xb8nen d\xc3\xb8de som f\xc3\xb8lge av skader under leggingen av egget._NEWLINE_Fargen og fasongen p\xc3\xa5 fuglenes egg varierer etter i hvilke omgivelser de ruges ut (og sannsynligvis ogs\xc3\xa5 etter artstilh\xc3\xb8righet og livsstil); inni hule tr\xc3\xa6r, i \xc3\xa5pne reir i klippevegger eller nede p\xc3\xa5 bakken o.l. Man regner med fem hovedtyper av egg definert ut fra fasong; ovale (mest utbredt), lange, runde, dr\xc3\xa5pe- eller p\xc3\xa6reformet og lange tynne som er spisse i enden. Ogs\xc3\xa5 egenskapene kan variere, blant annet kan er skallet til vannfugler er ofte fettete og sterkt vannavst\xc3\xb8tende, og egg fra enkelte arter kan ogs\xc3\xa5 flyte i vannet.\n_START_SECTION_\nFordeler og ulemper\n_START_PARAGRAPH_\nMed s\xc3\xa5 mange fuglearter i verden kan det synes rart at ikke en eneste art har fjernet seg fra eggleggingen og heller g\xc3\xa5tt over til \xc3\xa5 f\xc3\xb8de levende unger. Flaggermus viser med all tydelighet at levendef\xc3\xb8dsel er mulig ogs\xc3\xa5 for flygende virveldyr, men siden de stammer fra former som allerede i utgangspunktet f\xc3\xb8dte levende unger hadde de egentlig ikke s\xc3\xa5 mye til valg. Hva som er mulig og hva som er fordelaktig eller kan unnv\xc3\xa6res g\xc3\xa5r heller ikke n\xc3\xb8dvendigvis ut p\xc3\xa5 det samme. _NEWLINE_Det synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re er en rekke grunner til at fuglene har holdt p\xc3\xa5 sine eggleggingsvaner. For fosterets del ser det ut til at morens kropp er noe varmere enn det som er sunt, omtrent slik menneskets kropp er litt for varm for mannens testikler som av den grunn henger et lite stykke utenfor kroppen. Fuglenes temperatur ligger nemlig p\xc3\xa5 39\xc2\xb0C \xe2\x80\x93 42\xc2\xb0C, og kolibrier p\xc3\xa5 hele 45\xc2\xb0C. Kiwien er igjen et unntak med sine 37\xc2\xb0C \xe2\x80\x93 38\xc2\xb0C, som er hva vi finner blant pattedyr (at kiwien skulle kutte ut egglegging er likevel lite sannsynlig; egget er s\xc3\xa5 enormt og okkuperer s\xc3\xa5 stor del av hunnens indre at jo f\xc3\xb8r det legges, desto bedre). _NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 for moren ville det v\xc3\xa6re en ulempe. Vivipari begynner med at moren holder egget inne i kroppen i lengre og lengre tid om gangen over flere generasjoner. Men dette ville kun medf\xc3\xb8re un\xc3\xb8dvendig sl\xc3\xb8sing av energi for moren om hun m\xc3\xa5tte dra p\xc3\xa5 denne ekstra ballasten n\xc3\xa5r hun var ute og fl\xc3\xb8y. Bedre da \xc3\xa5 produsere et egg om gangen og \xc3\xa5 legge det (vanligvis om morgenen) s\xc3\xa5 snart det er ferdig for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 dets vekt under flygingen. Egg er ogs\xc3\xa5 relativt raske \xc3\xa5 lage (tenk bare p\xc3\xa5 verpeh\xc3\xb8ns som gir ferske egg hver morgen), og flere egg kan derfor legges i reiret etterhvert som de produseres over et visst tidsrom av hekkesesongen og resultere i et h\xc3\xb8yere antall avkom enn om kun noen ganske f\xc3\xa5 egg ble holdt tilbake i moren den tiden det tok for fostrene \xc3\xa5 utvikle seg til ferdige kyllinger. _NEWLINE_For de artene der ogs\xc3\xa5 hannen deltar i omsorgen for avkommet ville levendef\xc3\xb8dsel dessuten medf\xc3\xb8re en langt st\xc3\xb8rre risiko for at hannen forlot hunnen etter parringen og overlot hele foreldreoppgaven til henne. Utviklingen av vivipari ville derfor medf\xc3\xb8re flere ulemper og f\xc3\xa5 fordeler for de fleste fugler, og et seleksjonspress i den retning har derfor aldri forekommet. Istedenfor er det eggene som er blitt utsatt for seleksjonspress.'