b'\n_START_ARTICLE_\nMostadmark Jernverk\n_START_PARAGRAPH_\nMostadmark Jernverk (1653\xe2\x80\x931880) var et jernverk i Malvik kommune i Tr\xc3\xb8ndelag. Det var det eneste jernverk i Norge nord for Dovre og hadde i sin storhetstid flere hundre ansatte. Her ble det produsert jern for blant annet krigsmateriell og de kjente Mostadmarkovnene ble laget her. Rundt om i bygda finnes det flere gruver som leverte jern til verket. Rester av verket er bevart som ruiner, og Mostadmarka regnes som Norges tredje best bevarte jernverk, etter N\xc3\xa6s og Feiring. _NEWLINE_Jernverket var i drift i tre perioder, fra 1653 til 1695, fra 1753 til 1818 og igjen fra 1822 til 1880. Verket ble f\xc3\xb8rste gang sl\xc3\xa5tt konkurs i 1695 og driften ble nedlagt. Etter mer en 50 \xc3\xa5r ble driften tatt opp igjen av Hans Ulrich M\xc3\xb8llmann. N\xc3\xa5r verket igjen gikk konkurs i 1818, trolig p\xc3\xa5 grunn av landets finansielle situasjon etter Napoleonskrigene, var det bare kort tid f\xc3\xb8r det igjen ble satt i drift etter salg p\xc3\xa5 tvangsauksjon i 1822.\n_START_SECTION_\nMalm, kull og fossekraft\n_START_PARAGRAPH_\nEt jernverk trengte malm, trekull og fossekraft og ikke minst kunnskap om hvordan ressursene utnyttes. _NEWLINE_Malmen kom fra lokale gruver i omr\xc3\xa5det: Klepptjerngruva og Gr\xc3\xb8nligruva. I verkets andre perioden hentet man ikke malm bare fra lokale gruver, men fra et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de nordenfjelds: Sm\xc3\xb8la, Sunnm\xc3\xb8re og Bisp\xc3\xb8yene utenfor Hitra og fra Rana._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 trevirke til kullproduksjon ble hentet lokalt.\n_START_SECTION_\nLokalisering ved Homla\n_START_PARAGRAPH_\nFossekraften bestemte verkets plassering i landskapet. Verket ligger om lag 7 km fra Hommelvik og nesten 200 m.o.h. ved elva Homlas utl\xc3\xb8p fra Foldsj\xc3\xb8en. Nedenfor elveosen er det flere fossefall. Her ble den f\xc3\xb8rste masovnen plassert og den f\xc3\xb8rste masovnbl\xc3\xa5singen ble gjennomf\xc3\xb8rt ved p\xc3\xa5sketider 1657. Det ble produsert i den f\xc3\xb8rste perioden produsert kanonkuler og stangjern. I storhammersmia ble r\xc3\xa5jernet bearbeidet til stangjern. Da driften ble tatt opp etter 1753 ble det bygd ny masovn n\xc3\xa6rmere Foldsj\xc3\xb8en. Ovnen ble konstruert av en engelskmann. Ovner av st\xc3\xb8pejern var et viktig produkt i denne perioden p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet, og denne produksjonen fortsatte p\xc3\xa5 1800-tallet, ved siden av spiker og skipsnagler som ble et stadig mer etterspurt produkt. Et av de mest kjente produktene fra verket var en st\xc3\xb8pejernsovn med en same med pulk og rein som motiv; "Finneovner" ble disse kalt.\n_START_SECTION_\nNedleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nSiste masovnbl\xc3\xa5sing ble utf\xc3\xb8rt sommeren 1872. Da var driften allerede gradvis redusert fra 1860. Det var n\xc3\xa5 i Europa blitt billigere \xc3\xa5 produsere jern ved hjelp av steinkull og kvaliteten ble ogs\xc3\xa5 bedre med den nye teknologien. I Norge ble det i perioden fra 1850 til 1870 anlagt en rekke jernst\xc3\xb8perier som kunne tilby de samme produktene som jernverkene til en lavere pris.\n_START_SECTION_\nVenneforening\n_START_PARAGRAPH_\nRester av masovnene er bevart som ruiner. Ei smie fra 1750-\xc3\xa5ra er bevart p\xc3\xa5 opprinnelig sted og har f\xc3\xa5tt ny bl\xc3\xa5sebelg og kan brukes. Et par bygninger fra verket var bevart gjennom gjenbruk, Contoiret og Labbistuggu. Disse er restaurert og flyttet tilbake til opprinnelig plass p\xc3\xa5 verksomr\xc3\xa5det i venneforeningens regi. Det er ogs\xc3\xa5 oppf\xc3\xb8rt nye bygninger p\xc3\xa5 gamle tufter, en av disse inneholder informasjon om verkets historie. _NEWLINE_Mostadmark jernverks venner ble stiftet i 1985 og har st\xc3\xa5tt for mye av arbeidet med \xc3\xa5 synliggj\xc3\xb8re verkets historie og ruinparken. Medlemmene har ogs\xc3\xa5 produsert en bok med turer til de nedlagte gruvene i omr\xc3\xa5det.'