b'\n_START_ARTICLE_\nArkitektur i K\xc3\xb8benhavn\n_START_PARAGRAPH_\nArkitekturen i K\xc3\xb8benhavn har god balanse mellom gammel og nytt og store deler av Indre by fremst\xc3\xa5r som velbevart selv om mange av de ber\xc3\xb8mte t\xc3\xa5rn og spir er av nyere dato. Dette til tross for bybrannene i 1728 og 1795 og bombardementet i 1807. Mesteparten av bygningsmassen fra middelalderen er forsvunnet som f\xc3\xb8lge av brannene og det er derfor den eneste epoken som er d\xc3\xa5rlig representert. _NEWLINE_K\xc3\xb8benhavn er preget av punktvise fornyelser av bygningsmassen fremfor voldsomme ryddinger av st\xc3\xb8rre kvarterer. Samtidig har \xc3\xb8konomien ofte lagt b\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 de mest ambisi\xc3\xb8se prosjektene, noe som har medf\xc3\xb8rt l\xc3\xb8sninger som for eksempel ved Statens Museum for Kunst og Den Sorte Diamant. Store deler av Indre by, Christianshavn og Frederiksstaden er underlagt fredningsbestemmelser._NEWLINE_I gode tider har det blitt revet ned, mens perioder med stagnasjon har resultert i st\xc3\xb8rre gjenbruk av bygninger. Byggefeberen var s\xc3\xa6rlig markant etter vollenes fall i 1850\xe2\x80\x93 og 1860\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene, i 1880 og 1900\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene, i etterkrigstidens 1950 og 1960\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene og senest i 1990\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene og p\xc3\xa5 2000\xe2\x80\x93tallet. I sistnevnte periode har flere gamle industrianlegg blitt omdannet til luksusboliger med arkitektur av verdensklasse._NEWLINE_I 2008 vedtok K\xc3\xb8benhavns borgerrepresentasjon at Indre by skal v\xc3\xa6re uten h\xc3\xb8yhus.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nDe store bybrannene og bombardementene i de seneste \xc3\xa5rhundrene har medf\xc3\xb8rt at ganske f\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt gamle bygninger st\xc3\xa5r igjen i den eldste delen av byen. De eldste boligeiendommene i Indre by er h\xc3\xb8yst 370 \xc3\xa5r gamle og blant annet Vor Frue kirkes storsl\xc3\xa5tte gotiske klokket\xc3\xa5rn gikk tapt i brannen i 1728. Sankt Petri kirke fremst\xc3\xa5r som den eneste kirken i Indre by som stort sett er bevart fra middelalderen, dvs. 1400\xe2\x80\x93tallet. T\xc3\xa5rnet er fra 1500-tallet, mens det spesielle rokokkospiret f\xc3\xb8rst ble reist i 1757._NEWLINE_T\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Nikolaj kirke er fra 1591, men det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende spiret fra 1910 er en rekonstruksjon av det opprinnelige fra 1669._NEWLINE_Konsistoriehuset fra ca. 1420 var en del av Roskildebiskopens bolig og er en annen bevart bygning fra perioden.\n_START_SECTION_\n1600\xe2\x80\x93 og 1700\xe2\x80\x93tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke uten grunn at Christian IV har en spesiell plass i byens historie. Ikke bare fordoblet han byens arealer mot \xc3\xb8st og anla Christianshavn, men han var ogs\xc3\xa5 hovedstadens f\xc3\xb8rste byplanlegger.Ved hjelp av ingeni\xc3\xb8ren Johan Semp introduserte han en stram og regul\xc3\xa6r, nederlandsk inspirert byplan for Christianshavn i 1617 i kontrast til det tilfeldige gatenettet fra middelalderen. Mot \xc3\xb8st skulle Sankt Anna Rotunda ha v\xc3\xa6rt sentrum for den nye bydelen, noe som orienteringen av Nyboders gater fortsatt vitner om._NEWLINE_Av alle kongens mange praktfulle bygninger fremst\xc3\xa5r B\xc3\xb8rsen fra 1619-25 i nederlandsk renessanse som et enest\xc3\xa5ende byggverk i europeisk arkitektur med sine ni gavler, b\xc3\xb8rsrampen og det ber\xc3\xb8mte dragespiret. _NEWLINE_I andre halvdel av \xc3\xa5rhundret skjedde det ikke stort. Krigene med Sverige gikk hardt utover byen og blant de f\xc3\xa5 fornyelsene som ble foretatt, var at Kastellet ble anlagt i 1661\xe2\x80\x9365 ved Henrik Ruse. Frederik III hadde planer om \xc3\xa5 reise et slott ved Kastellet, men det ble til Sophie Amalienborg som senere m\xc3\xa5tte vike plassen. Under etterf\xc3\xb8lgeren Christian V ble Nyhavn gravd ut, Kongens Nytorv anlagt og Charlottenborg ble oppf\xc3\xb8rt i tidsrommet 1672\xe2\x80\x9383. Disse byggverkene vitner om en endret smak i retning av nederlandsk barokk, men f\xc3\xb8rst med Frederik IV slo barokkstilen for alvor igjennom med Frederiksberg slott og Den r\xc3\xb8de bygning for Danske Kancelli ved siden av kongeslottet._NEWLINE_Etter brannen i 1728 ble borgerhusene bygget opp igjen etter J.C. Kriegers tegninger. Det ga seg utslag i de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabildebrandshuse\xc2\xbb med gavlkvister og kraftige farver, som for eksempel p\xc3\xa5 Gr\xc3\xa5br\xc3\xb8dretorv 1-5._NEWLINE_1700-tallet ble et stort arkitektonisk \xc3\xa5rhundre for byen. Det gamle K\xc3\xb8benhavns slott ble revet ned av den byggelystne Christian VI og han oppf\xc3\xb8rte det f\xc3\xb8rste Christiansborg slott. Slottet brant i 1794, men Ridebaneanlegget med Marmorbroen stammer fra det f\xc3\xb8rste Christiansborg og er tegnet av Nicolai Eigtved i wienerbarokk og fransk rokokko. _NEWLINE_Eigtved var ogs\xc3\xa5 arkitekten bak den nye bydelen Frederiksstaden i rokokko. Bydelen ble anlagt etter initiativ av Frederik V i 1749. Sentralt i bydelen er en stor \xc3\xa5ttekantet plass, Amalienborg Slotsplads, flankert av fire adelspal\xc3\xa9ene oppf\xc3\xb8rt i 1750-\xc3\xa5rene. Anlegget regnes for et hovedverk innenfor s\xc3\xa5vel dansk som europeisk bygningskunst. Bygningene omkranser billedhuggeren J.F.J. Salys mesterverk: Rytterstatuen av Frederik V._NEWLINE_P\xc3\xa5 tvers av slottsplassen l\xc3\xb8per bydelens ene hovedakse. Denne har sitt utspring i Marmorkirken som ble p\xc3\xa5begynt i 1754 av Nicolas-Henri Jardin og ferdigstilt i 1894 av Ferdinand Meldahl i en stiletterligning av italiensk barokk. Kuppelkirken betraktes som en vellykket avslutning p\xc3\xa5 Frederiksstaden. I motsatt ende av aksen, som opprinnelig ble avsluttet av rytterstatuen, ligger Amaliehaven fra 1983 ut til havnen og i 2004 ble aksen forlenget med Henning Larsens operahus._NEWLINE_To andre arkitekter skapte barokkens K\xc3\xb8benhavn: Eigtveds konkurrent Laurids de Thurah, som blant annet tegnet det ber\xc3\xb8mte snodde trappespiret p\xc3\xa5 Vor Frelsers kirkes t\xc3\xa5rn i 1752 med en tre meter forgylt Kristusfigur p\xc3\xa5 toppen, og Philip de Lange, som utformet Holmens bygninger, med blant annet Mastekranen p\xc3\xa5 Holmen i 1750._NEWLINE_Etter Eigtveds d\xc3\xb8d skiftet moten i retning av Louis-seize-stil og klassisisme. C.F. Harsdorff tegnet sitt elegante hus med pilastre p\xc3\xa5 Kongens Nytorv, som ble en modell for andre arkitekter i tiden som fulgte. Etter bybrannen i 1795 og engelskmennenes bombardement i 1807 skulle store deler av byen gjenreises og Harsdorffs elever utf\xc3\xb8rte denne oppgaven i hans fotspor. Det ble til sparsomt dekorerte forfinede hus; ofte med avsk\xc3\xa5rne hj\xc3\xb8rner. Det meste av Indre by preges av denne borgerlige, upretenti\xc3\xb8se arkitekturen.\n_START_SECTION_\n1800\xe2\x80\x93tallet\n_START_PARAGRAPH_\n1800-tallets store arkitekt C.F. Hansen tegnet Domhuset (1815), opprinnelig kombinert med K\xc3\xb8benhavns femte r\xc3\xa5dhus, og K\xc3\xb8benhavns domkirke Vor Frue kirke i ren klassisisme med henholdsvis dorisk og jonisk tempelportal._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 etter sin d\xc3\xb8d i 1845 hadde C.F. Hansen stor innflytelse p\xc3\xa5 datidens arkitektursyn og klassisismen ble knesatt som ideal inntil historismens arkitekter gjorde opp med dette synet. Hansens svigers\xc3\xb8nn, G.F. Hetsch, ble toneangivende i senklassisismen._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av \xc3\xa5rhundret ble klassisismen dermed avl\xc3\xb8st av historismen. I denne perioden sto Vilhelm Dahlerup for noen av byens fineste og mest folkekj\xc3\xa6re bygninger, fra offisielle byggverk som Det Kongelige Teater og det monumentale Statens Museum for Kunst inspirert av italiensk renessanse og til sm\xc3\xa5 verk som S\xc3\xb8pavillonen  og Pantomimeteatret i Tivoli._NEWLINE_Vollenes fall p\xc3\xa5 midten av 1850\xe2\x80\x93tallet ble startskuddet p\xc3\xa5 en tid hvor nye kvarterer skj\xc3\xb8t opp i rekordfart. I brokvarterene og p\xc3\xa5 Gammelholm vokste det frem klare forskjeller p\xc3\xa5 de dekorerete fasadene ut mot gaten og de m\xc3\xb8rke bakg\xc3\xa5rdene med sine sm\xc3\xa5 leiligheter._NEWLINE_I 1867-1871 ble de f\xc3\xb8rste byggeforeningshusene bygget p\xc3\xa5 Sverrigsgade p\xc3\xa5 Amager. Byggeforeningshusene var et utslag av et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 forbedre vilk\xc3\xa5rene for arbeiderklassen. Inntil rundt \xc3\xa5r 1900 ble det bygget byggeforeningshus flere steder, bl.a. ved Sortedamss\xc3\xb8 (Kartoffelr\xc3\xa6kkerne), ved Svanem\xc3\xb8llen (Strandvejskvarteret) og ved Valby Station (Lyset). L\xc3\xa6geforeningens boliger i Brumleby  var en del av den sosiale boligbyggingen og sto ferdig p\xc3\xa5 begynnelsen av 1870-tallet._NEWLINE_Herman Bangs roman Stuk skildrer livet i de glade 1880\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene og parodierer byggematadoren Hellig-Hansen, som har skapt store deler av det K\xc3\xb8benhavn, som man kjenner i dag, bl.a. kvarteret ved Israels Plads med sine utsmykkede fasader._NEWLINE_Byen vokste og dette ga et \xc3\xb8ket behov for nye skoler, vannverk kirker etc. Byens f\xc3\xb8rste vannverk fra 1859 kan fremdeles sees ved Vesterport stasjon, og den f\xc3\xb8rste kirken utenfor vollene var Skt. Johannes kirke p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro fra 1862. _NEWLINE_Arkitekt Ferdinand Meldahl hadde meget stor innflytelse p\xc3\xa5 arkitektur og kunst i andre halvdel av 1800-tallet og hans mest kjente verk er ferdigstillelsen av Marmorkirken i som han arbeidet med i tidsrommet 1876\xe2\x80\x931894. Fra 1860 fungerte han som kongelig bygningsinspekt\xc3\xb8r og fra 1866 og 27 \xc3\xa5r fremover satt han i K\xc3\xb8benhavns borgerrepresentasjon._NEWLINE_I 1886 fikk byen Ludvig Fenger som stadsarkitekt. Han fikk monopol p\xc3\xa5 kommunens oppgaver og skulle sikre kvaliteten p\xc3\xa5 de offentlige bygningene. I realiteten ble mange oppgaver allikevel overdratt til andre, bl.a. fikk Thorvald J\xc3\xb8rgensen mange kirkeoppgaver. Byens st\xc3\xb8rste oppgave, det nye K\xc3\xb8benhavn r\xc3\xa5dhus, gikk heller ikke til Fenger, men til Martin Nyrop.\n_START_SECTION_\n1900\xe2\x80\x93tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDet tyvende \xc3\xa5rhundre startet med byggingen av byens sjette r\xc3\xa5dhus, Martin Nyrops hovedverk og den nasjonalromantiske bygningskunstens gjennombrudd, K\xc3\xb8benhavn r\xc3\xa5dhus fra 1905. I 1911 fikk byen enda en stor bygning i samme stil: K\xc3\xb8benhavns hovedbaneg\xc3\xa5rd tegnet av Heinrich Wenck._NEWLINE_Jugendstilen var sjelden i Danmark, men ved R\xc3\xa5dhuset ligger Anton Rosens Palace Hotel fra 1910._NEWLINE_Politig\xc3\xa5rden fra 1924 av Hack Kampmann m.fl. er det mest fremst\xc3\xa5ende eksempel p\xc3\xa5 den strenge nyklassisismen som preget Norden i 1920\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene. _NEWLINE_Grundtvigs kirke fra 1940 p\xc3\xa5 Bjerget i Bispebjerg, tegnet av arkitekt P.V. Jensen Klint og oppf\xc3\xb8rt i ekspresjonistisk nasjonalromantikk med gotiske trekk. Den er utelukkende bygget i gul mursten som landets seneste store kirke \xe2\x80\x93 kirkerommet er Danmarks st\xc3\xb8rste. _NEWLINE_En av 1900\xe2\x80\x93tallets st\xc3\xb8rste arkitekter Arne Jacobsen introduserte modernismen i Danmark med Bellevue Teatret og boligbebyggelsen Bellavista nord for K\xc3\xb8benhavn. Selve byen har han preget med tre bygninger: Stellings Hus p\xc3\xa5 Gammeltorv, Royal Hotel, hvor han sto for hotellets totaldesign inkl. m\xc3\xb8bler, bestikk og farvesetning og Nationalbanken fra 1978. Akkurat som Politig\xc3\xa5rden fremst\xc3\xa5r den fra utsiden som sv\xc3\xa6rt lukket og avvisende, men innenfor inneholder den g\xc3\xa5rdhaver. Disse tre bygningsverkene g\xc3\xa5r for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re hovedverker i dansk modernistisk arkitektur._NEWLINE_Kommunens fremsynte planlegging utkrystalliserte seg i 1930\xe2\x80\x93, 40\xe2\x80\x93 og 50\xe2\x80\x93\xc3\xa5rene i bebyggelsen av Nordvestkvarteret og Bispebjerg, Sundbyene og det tidligere baneg\xc3\xa5rdsterrenget ved Vesterport. _NEWLINE_Etterkrigstidens planlegging av hovedstadsomr\xc3\xa5det ble st\xc3\xb8ttet av Fingerplanen fra 1947. Fingerplanen fastslo at den bymessige fortettingen i fremtiden f\xc3\xb8rst og fremst skulle konsentreres i korridorer \xe2\x80\x93 fingre \xe2\x80\x93 langs S-banenettet og at mellomrommene skulle holdes av til gr\xc3\xb8nne omr\xc3\xa5der. _NEWLINE_Den stigende bilismen var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 endre bybildet og i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene satset kommunen p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utvide gatene for \xc3\xa5 tilfredsstille trafikkstr\xc3\xb8mmen. Enkelte steder gikk man s\xc3\xa5 langt at man hadde planer om \xc3\xa5 erstatte deler av byen med motorveier og kommersielle sentre, blant annet gjaldt det Vesterbro. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1970-tallet endret imidlertid kommunen syn og gikk over til en mer bevaringsverdig politikk._NEWLINE_1970 og 1980-\xc3\xa5rene var preget av internasjonal modularkitektur samt en byggeiver som hovedsakelig var konsentrert til forstadskommunene, oftest i form av elementbebyggelse i betong. I de sentrale delene av K\xc3\xb8benhavn var det i perioden mest fokus p\xc3\xa5 bysaneringer og nedrivning av kummerlig bakg\xc3\xa5rdsbebyggelse i brokvarterene og enkelte deler av N\xc3\xb8rrebro ble ryddet til fordel for erstatninger som vakte debatt._NEWLINE_Noen av unntakene var Tegnestuen Vandkunstens postmodernistiske boligbebyggelse fra slutten av 1980-\xc3\xa5rene med fantasifulle pastellfarvesammensetninger og J\xc3\xb8rn Utzons elegante, hvite s\xc3\xb8yleb\xc3\xa5rne Paustianhus fra 1987, som satte standard for arkitekturen langs Kalkbr\xc3\xa6nderil\xc3\xb8bskajen i Nordhavnen._NEWLINE_I 1980-\xc3\xa5rene var byen p\xc3\xa5 konkursens rand og dette ga seg utslag i gjenbruk. I begynnelsen av 90-\xc3\xa5rene ble byens plasser fredet av statsarkitekten og Sankt Hans Torv og Gammeltorv/Nytorv er i dag popul\xc3\xa6re byrom._NEWLINE_Mot slutten av \xc3\xa5rhundret blomstret arkitekturen. I f\xc3\xb8rste omgang i forbindelse med vellykkede tilbygg til eksisterende kulturinstitusjoner som Statens Museum for Kunst og Det Kongelige Biblioteks tilbygg, Den Sorte Diamant.\n_START_SECTION_\nEtter \xc3\xa5r 2000\n_START_PARAGRAPH_\nTo av de st\xc3\xb8rste byggeprosjektene i begynnelsen av det nye \xc3\xa5rtusen var Operaen p\xc3\xa5 Holmen fra 2004 som Henning Larsens tegnestue sto for, mens Lundgaard & Tranberg tegnet Skuespilhuset rett overfor ved Sankt Ann\xc3\xa6 Plads. Sistnevnte sto ogs\xc3\xa5 bak det karakteristiske runde Tietgenkollegiet i \xc3\x98restad Nord._NEWLINE_Av andre vesentlige prosjekter kan nevnes Gemini Residence ved Havnestaden p\xc3\xa5 Islands Brygge, \xc3\x98restad Gymnasium fra 2006 av 3XN og Metropolis fra 2008 p\xc3\xa5 Sluseholmen._NEWLINE_Av nye store arkitekter kan nevnes Bjarke Ingels som har markert seg med bl.a. K\xc3\xb8benhavns Havnebad p\xc3\xa5 Islands Brygge samt de innovative boligbyggene VM Husene, VM Bjerget i \xc3\x98restad og 8TALLET. _NEWLINE_Dorte Mandrup har gjort seg bemerket med en rekke ombygninger samt kultur- og institusjonsbygninger, som for eksempel Kvarterhuset i Holmbladsgade.'