b'\n_START_ARTICLE_\nSpanias historie\n_START_SECTION_\nForhistorisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiske funn antyder at Iberia var en av delene av Europa som ble tidligst bebodd av mennesker. Ved Atapuerca har man funnet spor av menneskebosetninger som dateres til ca. \xc3\xa9n million \xc3\xa5r f\xc3\xb8r i dag. Man har funnet flere forskjellige sorter tidlige mennesker i omr\xc3\xa5det, blant annet Homo heidelbergensis og Homo erectus._NEWLINE_Det var i Spania man i 1848 fant det f\xc3\xb8rste eksemplaret av Homo neanderthalensis. Neandertalerbosetninger i Spania har blitt datert til ca. 30\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden, noe som gjorde at arkeologer m\xc3\xa5tte utvide det antatte tidsrommet for neandertalernes eksistens._NEWLINE_Det moderne mennesket kom til Iberia for ca. 35\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Fra steinalderen eksisterer det flere huler med hulemalerier, blant annet i Catalonia. Det mest kjente stedet med hulemalerier er Altamira i Cantabria. Hulemaleriene her dateres til mellom 16\xc2\xa0000 og 9\xc2\xa0000 \xc3\xa5r f.Kr.\n_START_SECTION_\nIndoeuropeisk innvandring\n_START_PARAGRAPH_\nFra og med bronsealderen i det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rtusen f.Kr. begynte indoeuropeiske folkeslag \xc3\xa5 trenge inn i Iberia. P\xc3\xa5 700-tallet f.Kr. vandret keltiske stammer inn i Iberia og begynte \xc3\xa5 fortrenge baskerne og ibererne som bodde der fra f\xc3\xb8r._NEWLINE_Samtidig begynte gresk og f\xc3\xb8nikisk kolonisering av den iberiske middelhavskysten. Denne koloniseringen resulterte i byer som Tartessos og delte Iberia i to distinkte kulturelle deler: den gresk-f\xc3\xb8nikiske middelhavskysten og den keltiske atlanterhavskysten._NEWLINE_Den greske og f\xc3\xb8nikiske koloniseringen fikk etterhvert konkurranse av karthagensk kolonisering. Etter Karthagos nederlag i den f\xc3\xb8rste punerkrigen 264\xe2\x80\x93241 f.Kr. gikk provinsen Sicilia tapt til romerne, noe som f\xc3\xb8rte til en opptrapping av koloniseringen av Iberia. Det karthagenske n\xc3\xa6rv\xc3\xa6ret i Iberia f\xc3\xb8rte blant annet med seg grunnleggingen av byen Karthago Nova, dagens Cartagena.\n_START_SECTION_\nRomersk Hispania\n_START_PARAGRAPH_\nKarthagos nederlag i den andre punerkrig f\xc3\xb8rte til at romerne tok styringen p\xc3\xa5 Den iberiske halv\xc3\xb8y i 201 f.Kr. Den lokale motstanden mot romernes styre var stor; det var ikke f\xc3\xb8r under keiser Augustus\' regjeringstid (27 f.Kr. \xe2\x80\x93 14 e.Kr.) at den romerske kontrollen ble total._NEWLINE_Iberia ble delt inn i de to provinsene Hispania Citerior and Hispania Ulterior under det romerske styret. Romerne s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 inkludere den iberiske overklassen i administrasjonen av provinsene, noe som bidro til \xc3\xa5 minske motstanden mot romerne. P\xc3\xa5 tross av dette kom det til enkelte organiserte oppr\xc3\xb8r, men disse ble alle sl\xc3\xa5tt ned av de romerske legionene._NEWLINE_Den romerske epoken ble en oppgangstid for Den iberiske halv\xc3\xb8y. Flere byer, som Zaragoza, M\xc3\xa9rida og Valencia ble etablert, og allerede eksisterende byer, som Porto, vokste i takt med den \xc3\xb8kende handelen. Hispania fungerte sammen med Sicilia som Romas kornkammer, dessuten ble det importert blant annet olivenolje, gull, vin og ull derfra._NEWLINE_Kulturen i Iberia ble sterkt latinisert under romersk styre. Deler av den opprinnelige befolkningen i Iberia ble ogs\xc3\xa5 assimilert inn i den latinske delen av befolkningen, og i l\xc3\xb8pet av det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundre e.Kr. fikk disse fulle romerske borgerrettigheter. De romerske keiserne Trajan, Hadrian og Marcus Aurelius var alle f\xc3\xb8dt i Hispania._NEWLINE_Kristendommen kom til Hispania relativt tidlig, og i l\xc3\xb8pet av det andre \xc3\xa5rhundre ble den utbredt i byene. I forbindelse med at kristendommen ble statsreligion i Romerriket, mot slutten av det fjerde \xc3\xa5rhundret, ble den utbredt i hele Iberia, og utkonkurrerte de lokale gudene.\n_START_SECTION_\nIberia i folkevandringstiden\n_START_PARAGRAPH_\nI folkevandringstiden ble de romerske grensene hardt presset, og p\xc3\xa5 starten av 400-tallet kom vandalene og flere andre germanske stammer til Iberia. Den romerske keiseren Honorius m\xc3\xa5tte bruke vestgotisk hjelp for \xc3\xa5 gjenvinne kontrollen over Hispania, og som takk for hjelpen fikk vestgoterne et omr\xc3\xa5de i Aquitaine i Gallia._NEWLINE_Vestgoterne krysset snart Pyreneene og ekspanderte inn i Iberia. Det tok ikke lang tid f\xc3\xb8r vestgoterne ble den dominerende gruppen, og de andre folkegruppene ble presset ut av halv\xc3\xb8yen i l\xc3\xb8pet av det tredje \xc3\xa5rhundre. Under ledelse av kong Eurik ble de forskjellige vestgotiske fraksjonene samlet i et sterkt rike, og i 475 m\xc3\xa5tte romerne godta full uavhengighet for det nye vestgotiske riket._NEWLINE_P\xc3\xa5 starten av 500-tallet f\xc3\xb8rte konflikter med frankerne til at hovedstaden Toulouse og omr\xc3\xa5dene nord for Pyreneene m\xc3\xa5tte oppgis. I perioden 511\xe2\x80\x93526 ble vest- og \xc3\x98stgoterne samlet under Teoderik den store, men etter hans d\xc3\xb8d ble riket splittet. Etter en periode med Barcelona som maktsentrum i Det vestgotiske riket ble Toledo ny hovedstad._NEWLINE_Det vestgotiske inntoget i Iberia f\xc3\xb8rte til et tilbakeslag for kristendommen, men da kong Reccared I lot seg d\xc3\xb8pe i 587, fulgte st\xc3\xb8rstedelen av adelen kongens eksempel. Dette f\xc3\xb8rte til at den katolske kirke etterhvert fikk mer makt i Iberia, noe som kulminerte med synoden i Toledo i 633 der de katolske biskopene s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 overta retten til \xc3\xa5 velge en ny konge etter den gamle kongens d\xc3\xb8d._NEWLINE_Vestgoterne beholdt i st\xc3\xb8rre grad de romerske lovene og det romerske maktapparatet enn de andre germanske stammene som overtok de forskjellige delene av Vestromerriket. Den vestgotiske overklassen beholdt sin egen kultur og spr\xc3\xa5k, noe som gj\xc3\xb8r at det finnes f\xc3\xa5 spor av vestgotiske innslag i dagens spanske spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nAl-Andalus og C\xc3\xb3rdoba-kalifatet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 starten av 700-tallet hadde det muslimske kalifatet ekspandert inn i Nord-Afrika og kontrollerte hele den afrikanske middelhavskysten. I 711 dro generalen Tariq ibn-Ziyad over Gibraltarstredet for \xc3\xa5 gripe inn i den vestgotiske borgerkrigen. Kong Roderik og vestgoterne ble sl\xc3\xa5tt i et slag den 20. juli, og Tariq inntok raskt C\xc3\xb3rdoba og Toledo. \xc3\x85ret etter kom en ny styrke under Musa ibn Nasayr over til Iberia, og i l\xc3\xb8pet av de neste \xc3\xa5rene ble st\xc3\xb8rstedelen av halv\xc3\xb8yen erobret. Ekspansjonen nordover fortsatte, helt frem til Karl Martell og frankerne seiret i slaget ved Poitiers i 732._NEWLINE_Iberia ble styrt fra kalifatet og Bagdad frem til 740, da en serie uroligheter f\xc3\xb8rte til at Yusuf al-Fihri overtok makten. Yusuf fikk ikke sitte med makten lenge, i 750 tok Abd ar-Rahman I kontrollen. I 756 erkl\xc3\xa6rte han seg som emir av C\xc3\xb3rdoba og grunnla C\xc3\xb3rdoba-kalifatet. Dette riket n\xc3\xa5dde sitt h\xc3\xb8ydepunkt under Abd-ar-Rahman III, som erkl\xc3\xa6rte seg selv som kalif i 929._NEWLINE_I denne perioden opplevde Spania stor \xc3\xb8konomisk, teknologisk og kulturell vekst, som en f\xc3\xb8lge av b\xc3\xa5ndene til den arabiske verden. J\xc3\xb8diske og arabiske l\xc3\xa6rde i Spania og milj\xc3\xb8et rundt disse fikk stor betydning for spredningen av klassisk gresk vitenskap til Europa._NEWLINE_P\xc3\xa5 1000-tallet var det flere muslimske pogromer mot j\xc3\xb8der. Av de mest kjente var pogromene i Cordoba i 1011 og i Granada i 1066. Massakren i Granada var det f\xc3\xb8rste store pogromet p\xc3\xa5 europeisk jord, da en muslimsk mobb korsfestet den j\xc3\xb8diske vesiren Joseph ibn Naghrela og massakrerte ca. 4.000 j\xc3\xb8der.\n_START_SECTION_\nReconquista\n_START_PARAGRAPH_\nDen kristne gjenerobringen av Iberia startet med den vestgotiske kongen Pelayo, som etablerte konged\xc3\xb8mmet Asturia i nordvest p\xc3\xa5 midten av 700-tallet._NEWLINE_Etter en serie borgerkriger i f\xc3\xb8rste halvdel av det ellevte \xc3\xa5rhundre kollapset C\xc3\xb3rdoba-kalifatet i 1031. Kalifatet ble etterfulgt av flere taifaer, svake sm\xc3\xa5stater som ikke kunne st\xc3\xa5 imot press fra de kristne statene i nord. Frankerne hadde allerede under Karl den store etablert en s\xc3\xa5kalt grensemark (kalt Marca Hispanica) nord i Iberia, flere stater som skulle fungere som en buffersone mot muslimene. Disse statene utviklet seg senere til statene Navarra, Le\xc3\xb3n, Castilla og Arag\xc3\xb3n._NEWLINE_De kristne statene presset stadig muslimenes nordgrense sydover. Gjenerobringen ble imidlertid hemmet av stadige kriger ogs\xc3\xa5 mellom de kristne, kriger der man ikke hadde motforestillinger mot \xc3\xa5 alliere seg med muslimene._NEWLINE_I h\xc3\xb8ymiddelalderen f\xc3\xb8rte korstogene med seg pavelig st\xc3\xb8tte til gjenerobringen. Ridderordener fra hele Europa dro til Iberia for \xc3\xa5 delta i kampene, og i slaget ved Las Navas de Tolosa i 1212 slo en kristen koalisjon en muslimsk h\xc3\xa6r og p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte muslimene et tap p\xc3\xa5 100\xc2\xa0000 mann. Dette satte fart p\xc3\xa5 gjenerobringen, og i 1250 ble hele Portugal gjenerobret._NEWLINE_Det siste muslimske omr\xc3\xa5det i Iberia var Granada, som ble erobret i starten av 1492. Dette ble slutten p\xc3\xa5 det muslimske n\xc3\xa6rv\xc3\xa6ret i Spania. Erobringen ble fulgt av forf\xc3\xb8lgelser av muslimer og j\xc3\xb8der, der hundretusenvis ble fordrevet. Seierherrene i denne krigen var Castilla og Arag\xc3\xb3n, to stater som var blitt forent da kong Ferdinand II av Arag\xc3\xb3n og dronning Isabella I av Castilla giftet seg i 1469. Unionen av disse to statene utviklet seg til den moderne staten Spania.\n_START_SECTION_\nSpania blir en verdensmakt\n_START_PARAGRAPH_\nChristofer Columbus\' ekspedisjon med India som m\xc3\xa5l i 1492 ble startskuddet i den spanske dominansen i den nye verden. Tordesillastraktaten av 1494 gav st\xc3\xb8rstedelen av Amerika til spanjolene, dette ble fulgt opp av  conquistadorenes erobring av store deler av S\xc3\xb8r- og Mellom-Amerika. Mektige riker som Inkariket og Aztekerriket ble overtatt av spanjolene og senere kolonisert. Dette f\xc3\xb8rte til en enorm str\xc3\xb8m av gull og s\xc3\xb8lv hjem til Spania. Det amerikanske gullet ble en viktig faktor i Spanias dominans i Europa p\xc3\xa5 1500- og 1600-tallet._NEWLINE_I 1516 ble habsburgeren kjent som Karl V (Karl I. av Spania) konge i Spania. Samtidig var han keiser av det tysk-romerske rike, i tillegg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re hertug av de burgundiske omr\xc3\xa5dene. Dette medf\xc3\xb8rte at Karl var Europas sterke mann og at Spania var en del av verdens mektigste imperium._NEWLINE_Karl abdiserte i 1556, og den spanske og nederlandske delen av riket tilfalt s\xc3\xb8nnen Filip II. Europa var p\xc3\xa5 denne tiden rammet av religi\xc3\xb8se strider, men i Spania holdt man seg trofast til den romersk-katolske l\xc3\xa6re. Problemene var st\xc3\xb8rre i Nederlandene, der man var sv\xc3\xa6rt misforn\xc3\xb8yde med det spanske styret. Hard skattlegging og spansk intoleranse mot de nederlandske kalvinistene gjorde at  \xc3\xa5tti\xc3\xa5rskrigen br\xc3\xb8t ut i 1568. Denne krigen krevde store ressurser fra spanjolene, og inkluderte blant annet Den spanske armadas fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 en invasjon av England. Stridighetene i Nederlandene skulle vise seg \xc3\xa5 vare helt frem til 1648, da De forente Nederlandene ble anerkjent av Spania._NEWLINE_I 1580 kom Spania i union med Portugal. Dette bidro til at ressurser fra det portugisiske koloniimperiet kom Spania til gode, men utover p\xc3\xa5 1600-tallet ble de \xc3\xb8konomiske problemene store. En h\xc3\xb8y inflasjon og en svak innenlands\xc3\xb8konomi kombinert med forf\xc3\xb8lgelser og utvisninger av de ofte ressurssterke j\xc3\xb8dene og maurerne f\xc3\xb8rte til flere \xc3\xb8konomiske krakk i denne perioden._NEWLINE_Filip IIs s\xc3\xb8nn Filip III overtok styringen av landet ved farens d\xc3\xb8d i 1598. I 1618 ble Spania involvert i tredve\xc3\xa5rskrigen, noe som bidro til \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge Spanias stormaktsstatus. I 1621 ble Filip IV konge, og han fortsatte farens aggressive utenrikspolitikk. Dette f\xc3\xb8rte til oppr\xc3\xb8r i Portugal og Catalonia i 1640 og de portugisiske omr\xc3\xa5dene gikk tapt._NEWLINE_Denne perioden blir ogs\xc3\xa5 kalt \xc2\xabden spanske gullalder\xc2\xbb p\xc3\xa5 grunn av de mange kulturelle h\xc3\xb8ydepunktene fra siste halvdel av 1500- og utover p\xc3\xa5 1600-tallet. Kulturpersonligheter som El Greco, Miguel de Cervantes og Diego Vel\xc3\xa1zquez levde og virket i habsburgernes regjeringstid.\n_START_SECTION_\nSpania i opplysningstiden\n_START_PARAGRAPH_\nVed den siste habsburgkongen Karl IIs d\xc3\xb8d i 1700 startet den spanske arvef\xc3\xb8lgekrigen. Karl hadde utpekt den franske kongen Ludvig XIVs barnebarn Philippe som sin etterf\xc3\xb8lger, noe hverken de andre europeiske stormaktene eller habsburgerne kunne godta. Denne krigen varte frem til 1713 og endte med at Philippe ble konge av Spania som Filip V. Filip mistet imidlertid arveretten til den franske tronen som en del av fredsavtalen, noe som forhindret en fremtidig union mellom landene._NEWLINE_Omfattende reformer av statsapparatet ble igangsatt av Filip. Spania hadde hatt en desentralisert politisk struktur med regionale parlamenter, dette ble n\xc3\xa5 omgjort og hele riket ble organisert etter kastiljansk modell. Filip hentet ogs\xc3\xa5 inn dyktige franske og italienske ministre som erstatning for den korrupte spanske adelen._NEWLINE_Filip hadde store utenrikspolitiske ambisjoner og deltok i mange kostbare kriger. I Den polske tronf\xc3\xb8lgekrig greide Filip \xc3\xa5 gjenerobre tapte italienske besittelser og gav dem til s\xc3\xb8nnen Karl (senere Karl III av Spania). I 1743 trakk Filip seg tilbake fra styret av Spania og overlot ansvaret til ministeren, Zen\xc3\xb3n de Somodevilla y Bengoechea, marki av Ensenada. Somodevilla viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en dyktig statsmann, som gjennomf\xc3\xb8rte en rekke reformer._NEWLINE_Filip ble etterfulgt av s\xc3\xb8nnen Ferdinand VI i 1746. Ferdinand var en svak hersker som overlot mesteparten av styret til familie og byr\xc3\xa5krater. Utenrikspolitisk f\xc3\xb8rte Ferdinand en n\xc3\xb8ytral linje, og Spania holdt seg derfor utenfor syv\xc3\xa5rskrigen. Dette endret seg etter Ferdinands d\xc3\xb8d i 1759, da halvbroren Karl III kom p\xc3\xa5 tronen. Karl III f\xc3\xb8rte Spania inn i syv\xc3\xa5rskrigen i 1761, men etter en serie med nederlag mot Storbritannia m\xc3\xa5tte Spania avst\xc3\xa5 blant annet Florida._NEWLINE_Karl III fortsatte Ferdinand VIs arbeid med \xc3\xa5 redusere kirkens makt i Spania. Ferdinand VI hadde s\xc3\xb8rget for at Spania selv fikk rett til \xc3\xa5 utpeke sine biskoper, men i 1767 s\xc3\xb8rget Karl III for \xc3\xa5 utvise alle jesuitter fra landet. Den spanske inkvisisjonens arbeid ble ogs\xc3\xa5 kraftig trappet ned._NEWLINE_Karl III var ogs\xc3\xa5 tilhenger av frihandel. Han gikk bort fra proteksjonismen som hadde preget spansk handelspolitikk i flere \xc3\xa5rhundrer, og liberaliserte kornhandelen i 1765. Dette slo imidlertid uheldig ut og f\xc3\xb8rte til skyh\xc3\xb8ye kornpriser i Spania med p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende oppt\xc3\xb8yer i 1766. I 1777 ble greven av Floridablanca ny sjefsminister. Floridablanca fulgte opp kongens frihandelspolitikk med \xc3\xa5 tillate de spanske koloniene \xc3\xa5 handle direkte med andre land. Handelsavtaler ble underskrevet med Marokko og Det osmanske rike, og en sentralbank ble etablert._NEWLINE_Spansk suksess i den amerikanske uavhengighetskrigen f\xc3\xb8rte til at Spania gjenvant store deler av territoriene som gikk tapt i syv\xc3\xa5rskrigen._NEWLINE_I 1788 d\xc3\xb8de Karl III, og tronen gikk videre til den nest eldste s\xc3\xb8nnen Karl IV. Karl IV var notorisk uinteressert i politikk, og overlot styret til dronningen, Maria Louisa. Revolusjonen i Frankrike i 1789 gjorde at mange s\xc3\xa5 med skepsis p\xc3\xa5 Floridablanca og hans liberale holdninger, noe som f\xc3\xb8rte til at han ble avsatt og fengslet i 1792. Dronningen plasserte da sin elsker Manuel Godoy i stillingen som sjefsminister. Godoy og dronningen gikk s\xc3\xa5 inn for \xc3\xa5 omgj\xc3\xb8re reformene til Floridablanca.\n_START_SECTION_\nNapoleonskrigene\n_START_PARAGRAPH_\nEtter henrettelsen av Ludvig XVI i 1792 invaderte Spania Frankrike. Dette ble en solid fiasko, og franske tropper erobret Navarra. Godoy gav da opp krigen og undertegnet en fredsavtale med franskmennene i 1795._NEWLINE_Godoy snudde n\xc3\xa5 helt om og gav opp alliansen med Storbritannia og \xc3\x98sterrike. I 1796 inngikk han en avtale med franskmennene, og som motytelse fikk han frie hender til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke den spanske innflytelsen i Italia. Bruddet med britene resulterte imidlertid i at den britiske fl\xc3\xa5ten innledet en blokade av Spania, noe som f\xc3\xb8rte til at det spanske fastlandet ble avsk\xc3\xa5ret fra koloniene. Alliansen med franskmennene f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 med seg en grensekrig med Portugal, da den portugisiske regjeringen nektet \xc3\xa5 avslutte handelen med britene til tross for et fransk ultimatum._NEWLINE_Da Napoleon planla en invasjon av England i 1805 var den spanske fl\xc3\xa5ten viktig, fordi den skulle g\xc3\xa5 sammen med den franske i Atlanterhavet. P\xc3\xa5 vei dit ble imidlertid den franske middelhavsfl\xc3\xa5ten og den spanske fl\xc3\xa5ten overrasket av britene under Lord Nelson og i det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende slaget ved Trafalgar gikk den spanske fl\xc3\xa5ten tapt. Denne katastrofen gjorde at spanjolene begynte \xc3\xa5 tvile p\xc3\xa5 nytten av en allianse med Napoleon._NEWLINE_Etter at Napoleon hadde overvunnet Preussen i 1807 \xc3\xb8kte Godoys lyst til \xc3\xa5 gjenoppta alliansen, og \xc3\xa5ret etter invaderte Frankrike og Spania i fellesskap Portugal. Portugal ble enkelt erobret, men folket i Spania var g\xc3\xa5tt lei av den stadige krigf\xc3\xb8ringen. En mobb arresterte Godoy og like etterp\xc3\xa5 gikk kongen av. S\xc3\xb8nnen Ferdinand VII overtok, men ble snart tvunget av Napoleon til \xc3\xa5 abdisere. Napoleon plasserte i stedet sin egen bror Joseph Bonaparte p\xc3\xa5 tronen._NEWLINE_Innsettelsen av Joseph Bonaparte f\xc3\xb8rte snart til et oppr\xc3\xb8r, noe som ble sl\xc3\xa5tt hardt ned p\xc3\xa5 av de franske troppene som okkuperte landet. Restene av den spanske h\xc3\xa6ren slo seg sammen med hertugen av Wellington og portugiserne i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 drive franskmennene ut og gjeninnsette Ferdinand. Dette f\xc3\xb8rte til en langvarig geriljakrig, der det ble opprettet en provisorisk \xc2\xabfri\xc2\xbb spansk regjering i Sevilla. Etter en fransk offensiv m\xc3\xa5tte denne regjeringen flykte til C\xc3\xa1diz, der den hadde sete resten av krigen._NEWLINE_I 1812 utarbeidet juntaen en grunnlov. Denne var relativt liberal og erkl\xc3\xa6rte Spania som et konstitusjonelt monarki. Samtidig ble inkvisisjonen avskaffet, allmenn stemmerett for menn ble innf\xc3\xb8rt og ytringsfrihet ble garantert. Grunnloven garanterte imidlertid ikke religionsfrihet, frafall fra den katolske tro ble betraktet som kjetteri og gjort straffbart._NEWLINE_Wellington erobret Spania for godt i 1813, og ved Napoleons fall \xc3\xa5ret etter ble Ferdinand sluppet fri. Ved tilbakekomsten til Spania var det store sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om kongen skulle anerkjenne den nye grunnloven, og til manges store skuffelse valgte han \xc3\xa5 ignorere den og heller gjeninnf\xc3\xb8re eneveldet.\n_START_SECTION_\nSpania p\xc3\xa5 midten av 1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Bonapartes sentralistiske politikk hadde f\xc3\xb8rt til at koloniene i Amerika mistet selvstyret. Dette, kombinert med den \xc3\xb8konomiske uavhengigheten som fulgte av den britiske blokaden under Napoleonskrigene, f\xc3\xb8rte til at flere og flere kolonier begynte \xc3\xa5 l\xc3\xb8srive seg. I 1810 erkl\xc3\xa6rte juntaene i Buenos Aires og Caracas seg som uavhengige fra den bonapartiske regjeringen, noe som f\xc3\xb8rte til at Ferdinand m\xc3\xa5tte gripe til v\xc3\xa5penmakt for \xc3\xa5 ta tilbake kontrollen over koloniene da han kom tilbake p\xc3\xa5 tronen i 1814. Spansk fremgang i begynnelsen ble fulgt av nederlag da de revolusjon\xc3\xa6re under ledelse av Simon Bolivar slo spanjolene i en serie slag i andre halvdel av decenniet. Oppr\xc3\xb8ret f\xc3\xb8rte til at Argentina, Chile, Venezuela og Colombia ble uavhengige._NEWLINE_I 1820 samlet kongen en h\xc3\xa6r i C\xc3\xa1diz  med det form\xc3\xa5l \xc3\xa5 gjenerobre Syd-Amerika. En gruppe offiserer ledet av Rafael del Riego gjorde mytteri og f\xc3\xb8rte h\xc3\xa6ren inn i Andaluc\xc3\xada, med krav om reformer. Kravene fikk st\xc3\xb8tte i milit\xc3\xa6ravdelinger i hele landet, noe som f\xc3\xb8rte til at kongen m\xc3\xa5tte gi etter og utpeke en ny og liberal regjering. Denne regjeringens avskaffelse av regionenes indre selvstyre og dens antiklerikale politikk gav den mange fiender, med p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende indre uro i landet._NEWLINE_Den nye radikale regjeringen kom til makten i 1823, noe som gjorde at de andre europeiske stormaktene f\xc3\xb8lte at de liberale id\xc3\xa9ene i Spania hadde g\xc3\xa5tt for langt. Den franske kongen, Ludvig XVIII, gikk v\xc3\xa5ren 1823 til angrep p\xc3\xa5 Spania. Den spanske motstanden var begrenset, s\xc3\xa5 de franske tropper kunne med letthet erobre Madrid og gjeninnsette Ferdinand._NEWLINE_Det ble etterhvert et problem for Ferdinand at han ikke hadde noen mannlige arvinger. I 1830 utstedte han et dekret som gjorde at Ferdinands datter Isabella kunne overta tronen ved farens d\xc3\xb8d. Ved Ferdinands d\xc3\xb8d i 1833 overtok dronningen, Maria Christina, styringen p\xc3\xa5 vegne av sin mindre\xc3\xa5rige datter. Isabellas krav p\xc3\xa5 tronen ble imidlertid bestridt av Ferdinands bror Carlos, noe som skulle kaste Spania inn i en periode med borgerkrig og uro._NEWLINE_Etter milit\xc3\xa6r fremgang for Carlos og carlistene s\xc3\xb8rget dronning-regenten for en serie reformer som gjorde at mye av grunnlaget for Carlos\' st\xc3\xb8tte i befolkningen forsvant. Etter at Carlos hadde gitt opp \xc3\xa5 kaste Isabella, fors\xc3\xb8kte Maria Christina \xc3\xa5 omgj\xc3\xb8re reformene i 1840. Dette ble s\xc3\xa5 upopul\xc3\xa6rt at hun ble tvunget til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 av, og \xc3\xa5ret etter ble krigshelten general Baldomero Espartero utpekt til ny regent. Espertero var ogs\xc3\xa5 upopul\xc3\xa6r, hans urolige periode som leder tok slutt allerede i 1843 da han m\xc3\xa5tte flykte fra landet._NEWLINE_Isabella ble n\xc3\xa5 erkl\xc3\xa6rt myndig. En kaotisk politisk periode fulgte, med stadige regjeringsskifter. En ny innskrenking av det lokale selvstyret f\xc3\xb8rte til et nytt carlistisk oppr\xc3\xb8r, et oppr\xc3\xb8r som l\xc3\xb8p ut i sanden i 1849. Den politiske uroen fortsatte, og i 1854 br\xc3\xb8t et st\xc3\xb8rre oppr\xc3\xb8r ut p\xc3\xa5 grunn av matmangel. Oppr\xc3\xb8ret f\xc3\xb8rte til at Espartero gjorde politisk comeback, men ogs\xc3\xa5 han m\xc3\xa5tte snart g\xc3\xa5 av etter kontroverser rundt en ny grunnlov. Makten kom etterhvert i hendene p\xc3\xa5 Leopoldo O\'Donnell, som beholdt makten i nesten fem \xc3\xa5r._NEWLINE_To oppr\xc3\xb8r i 1866 og 1868 ledet av Juan Prim f\xc3\xb8rte til at Isabella m\xc3\xa5tte forlate Spania for godt. P\xc3\xa5 tross av at sterke krefter \xc3\xb8nsket en republikk ble Prim utnevnt til regent mens letingen etter en akseptabel konge foregikk. Det viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 finne en passende kandidat. En av de mange kandidatene var den tyske prinsen Leopold av Hohenzollern-Sigmaringen. Leopolds kandidatur var den utl\xc3\xb8sende \xc3\xa5rsak til den fransk-tyske krig i 1870._NEWLINE_Tronen gikk til den italienske prinsen Amadeus av Savoia. Amadeus ble motarbeidet av sterke krefter i statsforvaltningen, og i februar 1873 gav han opp og forlot landet.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8rste spanske republikk\n_START_PARAGRAPH_\nDagen etter at Amadeus forlot landet og abdiserte erkl\xc3\xa6rte det spanske parlamentet landet som republikk. De republikanske lederne hadde egentlig planlagt en f\xc3\xb8derasjon, men intern uenighet i parlamentet gjorde at sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om statens oppbygning ble utsatt. Til slutt vant den f\xc3\xb8derasjonsvennlige fl\xc3\xb8yen gjennom._NEWLINE_Republikken ble kortvarig og fungerte bare i elleve m\xc3\xa5neder. Det var flere grunner til dette. Uro i de v\xc3\xa6pnede styrker, uro i Catalonia, press fra kirken, intern krangel mellom republikkens ledere og flere kuppfors\xc3\xb8k bidro til \xc3\xa5 velte republikken. I l\xc3\xb8pet av de elleve m\xc3\xa5nedene med republikk hadde Spania hele fire forskjellige presidenter._NEWLINE_Den 4. januar 1873 gikk republikken under i kaos. General Manuel Pav\xc3\xada avsatte da regjeringen og oppl\xc3\xb8ste parlamentet. Pav\xc3\xada \xc3\xb8nsket en ny, bred samlingsregjering, men da f\xc3\xa5 partier var interesserte i \xc3\xa5 samarbeide med ham, fikk den nye regjeringen ingen legitimitet. Francisco Serrano ble utpekt til president, samtidig som borgerkrigslignende tilstander utviklet seg._NEWLINE_Mot slutten av 1874 ble Isabellas s\xc3\xb8nn Alfonso utpekt til ny konge av Spania av general Mart\xc3\xadnez Campos og hentet hjem fra sitt eksil. Resten av h\xc3\xa6ren unnlot \xc3\xa5 gripe inn da Campos gikk inn i Valencia i Alfonsos navn, noe som ble den endelige avslutningen p\xc3\xa5 republikken. I 1875 ble Alfonso formelt erkl\xc3\xa6rt som Spanias konge.\n_START_SECTION_\nRestaurasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 denne tiden vokser kapitalismen fram, og med den arbeiderklassen. En ny grunnlov av 1876 gjorde landet til et konstitusjonelt monarki, med et tokammersystem. og Kongen fikk rett til \xc3\xa5 utnevne senatorer, vetorett n\xc3\xa5r det gjaldt lover og stillingen som \xc3\xb8verstkommanderende for h\xc3\xa6ren. Etter et \xc3\xa5rhundre med kaos og kriger fikk man n\xc3\xa5 endelig et mer stabilt politisk system._NEWLINE_I denne perioden hadde man i praksis bare to politiske partier i Spania, de konservative og de liberale. Andre partier ble holdt utenfor ved hjelp av massivt valgjuks. De relativt stabile politiske forholdene gjorde at \xc3\xb8konomien kunne vokse, den ekstremt proteksjonistiske politikken bidro ogs\xc3\xa5 til dette. Den systematiske manipulasjonen av valgene f\xc3\xb8rte imidlertid til at nasjonalistiske bevegelser vokste frem i Catalonia og i de baskiske omr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Et kubansk oppr\xc3\xb8r i 1868 hadde gjort slutt p\xc3\xa5 slaveriet i de spanske koloniene. I 1898 kom det til krig mellom Spania og De forente stater, en krig Spania tapte. Dette f\xc3\xb8rte til at de siste spanske koloniene \xe2\x80\x93 Filippinene, Puerto Rico og Cuba \xe2\x80\x93 gikk tapt. Den spanske fiaskoen f\xc3\xb8rte til omfattende misn\xc3\xb8ye med regjeringen og krav om en ny kurs. Av en befolkning p\xc3\xa5 rundt 16 millioner utvandret 1 1/2 million til S\xc3\xb8r-Amerika mellom 1900 og 1915, samtidig som det var store folkeforflytninger internt i Spania. Lutfattige jordbruksarbeidere ble trukket til industriomr\xc3\xa5dene, s\xc3\xa6rlig til Baskerland og Catalu\xc3\xb1a. Spania ble mer heterogent men ogs\xc3\xa5 mer konfliktfylt. Forskjellene mellom rike og fattige ble tydeligere. Aktive anarkistiske fagforeninger bidro til at 8-timers arbeidsdag ble vedtatt, i forkant av resten av Europa. Likevel var den sosiale strukturen fortsatt gammeldags, bare 35% av befolkningen var sysselsatt, fortsatt var de aller fleste i jordbruket.  Middelklassen av profesjoner og selvstendig n\xc3\xa6ringsdrivende vokste._NEWLINE_Spania fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et katolsk land med et tallrikt presteskap og mange klostre. Kirken var s\xc3\xa6rlig godt representert i nord. Kirken var konservativ, rik og dominerte innen all utdanning. Tidlig p\xc3\xa5 1900 tallet var 1/3 av alle skolebarn p\xc3\xa5 lavere trinn og 80% av alle p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yere trinn i katolske skoler. Mange var dem som underviste var lite skolerte men sv\xc3\xa6rt engasjerte tilhengere av Bibelens bokstav og samfunnets tradisjoner._NEWLINE_Under Alfonso XIIIs styre s\xc3\xa5 Spania flere oppr\xc3\xb8r og store streiker. Mobilsering i forbindelse med utenrikspolitiske erobringstokter i Marokko, en krig sterkt mislikt av st\xc3\xb8rstedelen av befolkningen som ikke ville ha flere kolonialistiske eventyr, f\xc3\xb8rte til oppstand i Barcelona i 1909, noe som skulle bli kjent som den tragiske uken._NEWLINE_I 1921 ble et overilt spansk angrep i Annual i det nord\xc3\xb8stlige Marokko, sl\xc3\xa5tt tilbake av berbere ledet av Abd-el-Krim.  Det var mer enn 12 000 falne. I Spania eksploderte misn\xc3\xb8yen med regjeringen. Tapet f\xc3\xb8rte sammen med \xc3\xb8konomisk krise til at Alfonso XIII valgte \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte et diktatur under general Miguel Primo de Rivera. Dette betydde slutten for det konstitusjonelle monarkiet i Spania. Diktatoren ga seg selv store fullmakter, parlamentet - Cortes -  ble oppl\xc3\xb8st og han erkl\xc3\xa6rte "krigstilstand". Milit\xc3\xa6re fikk ansvar for provinsene, konfliktene i arbeidslivet ble mindre omfattende, \xc3\xb8konomien var bra og de \xc3\xa5tte f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene av diktaturet ga stabilitet. Men etter bankkrisen der pesetaen stupte, samlet de misn\xc3\xb8yde seg mot regimet, og under store folkelige protester mot Riveras styre trakk Alfonso sin st\xc3\xb8tte til Rivera og han ble avsatt i 1930. S\xc3\xa6rlig bybefolkningen var imidlertid sv\xc3\xa6rt misforn\xc3\xb8yde med kongens befatning med diktaturet og ved valget i 1931, vant republikanerne som dominerte i byene, der stemmeretten var reell. Alfonso forlot landet, men oppga ikke tronen f\xc3\xb8r like f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d i 1941 da han formelt abdiserte til fordel for sin s\xc3\xb8nn Juan Carlos.\n_START_SECTION_\nDen andre spanske republikken\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabDen annen republikk\xc2\xbb er navnet p\xc3\xa5 perioden fra 1931 til 1939. En provisorisk regjering av representanter fra de republikanske partiene og sosialister overtok. Tilsynelatende var det stor enighet om behovet for \xc3\xa5 bryte med en monarkistisk despotisk praksis. Det var forventninger om sosial revolusjon, jordbruksreform og at arbeiderbevegelsen skulle f\xc3\xa5 spille en sentral rolle; om en korreksjon av kirkens dominans i samfunnet, endringer i h\xc3\xa6ren, folkeopplysning for \xc3\xa5 bygge et demokratisk samfunn, og sist men ikke minst et politisk svar p\xc3\xa5 Spanias spesielle regionale utfordringer. Alt dette \xc3\xb8nsket man \xc3\xa5 endre i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Den nye spanske konstitusjonen vedtatt f\xc3\xb8r utgangen av 1931, var inspirert av den franske, sv\xc3\xa6rt progressiv, garanterte full stemmerett til kvinner, rett til skilsmisse, full separasjon av stat og kirke og ytringsfrihet. Adelen mistet ogs\xc3\xa5 sin spesielle status. Catalonia og Baskerland fikk en autonom status._NEWLINE_Den reformvennlige regjeringen provoserte kirken og de milit\xc3\xa6re, og i 1932 fors\xc3\xb8kte General Jos\xc3\xa9 Sanjurjo seg p\xc3\xa5 et mislykket statskupp mot den venstreorienterte regjeringen til Manuel Aza\xc3\xb1a._NEWLINE_P\xc3\xa5 tampen av 1933 vant den h\xc3\xb8yreorienterte Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Gil-Robles valget, noe som f\xc3\xb8rte til en b\xc3\xb8lge med streiker fra sosialistene \xc3\xa5ret etter. Urolighetene f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til flere oppstander, som ble brutalt sl\xc3\xa5tt ned av general Francisco Franco._NEWLINE_I 1936 vant en allianse av venstrepartier valget. Senere p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret \xc3\xb8kte den politiske volden mellom ekstremister p\xc3\xa5 begge sider, samtidig som oppslutningen til fascistpartiet Falangen \xc3\xb8kte kraftig. Dette partiet var inspirert av Mussolinis Italia og Hitlers Tyskland.\n_START_SECTION_\nDen spanske borgerkrigen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grunn av urolighetene i 1936 hadde regjeringen fryktet et milit\xc3\xa6rkupp, og hadde derfor sendt flere h\xc3\xb8yere offiserer i eksil. Francisco Franco var blitt sendt til Kanari\xc3\xb8yene, men dro den 17. juli til Spansk Marokko for \xc3\xa5 ta kontroll der. Samtidig startet andre milit\xc3\xa6re ledere oppr\xc3\xb8r i andre deler av landet. Kuppet var ment \xc3\xa5 v\xc3\xa6re raskt og effektivt, men regjeringen greide \xc3\xa5 beholde kontrollen i store deler av landet, inkludert de st\xc3\xb8rste byene. Kuppet utviklet seg deretter til \xc3\xa5 bli en regul\xc3\xa6r borgerkrig._NEWLINE_Den venstreorienterte regjeringen fikk st\xc3\xb8tte av moderate, demokratiske krefter, i tillegg til stor internasjonal sympati. Spesielt kommunister og sosialister fra hele verden dro til Spania som frivillige for \xc3\xa5 kjempe p\xc3\xa5 regjeringens side. Mot regjeringen sto nasjonalistene, som stort sett bestod av milit\xc3\xa6re, monarkister, katolikker og fascister._NEWLINE_Kamphandlingene under borgerkrigen skulle bli et dystert forvarsel for hva som var i vente i andre verdenskrig noen \xc3\xa5r etterp\xc3\xa5. Brutaliteten var stor p\xc3\xa5 begge sider, og de sivile tapstallene var h\xc3\xb8ye. Starten av krigen f\xc3\xb8rte med seg massakrer p\xc3\xa5 politiske opponenter som var uheldige nok til \xc3\xa5 befinne seg p\xc3\xa5 feil side av frontlinjen, blant annet ble dikteren Federico Garc\xc3\xada Lorca henrettet p\xc3\xa5 dette viset. En av de mest kjente episodene under borgerkrigen er den tyske Legion Condors terrorbombing av byen Guernica, noe som inspirerte Pablo Picasso til \xc3\xa5 male sitt ber\xc3\xb8mte maleri._NEWLINE_Kampene under borgerkrigen var jevne med offensiver fra begge sider, men nasjonalistene hadde hovedinitiativet. St\xc3\xb8ttet av forsyninger og materiell fra Tyskland og Italia kunne den nasjonalistiske lederen Franco sakte, men sikkert erobre regjeringskontrollert territorium. Ting gikk imidlertid sakte, og Madrid m\xc3\xa5tte beleires i tre \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Franco overtok byen. Tidlig i 1939 ble nasjonalistene for sterke, og regjeringen m\xc3\xa5tte kapitulere den 1. april. Etter slutten p\xc3\xa5 krigen gikk det en b\xc3\xb8lge av terror gjennom landet, da nasjonalistene henrettet titusenvis av politiske opponenter.\n_START_SECTION_\nSpania etter Franco\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Francos d\xc3\xb8d 20. november 1975 gikk Spania i l\xc3\xb8pet av noen \xc3\xa5r over til \xc3\xa5 bli et konstitusjonelt monarki. Juan Carlos ble konge, samtidig som samfunnet kvittet seg med den autorit\xc3\xa6re arven etter Franco. Samfunnet gikk ogs\xc3\xa5 over fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt konservativt til \xc3\xa5 bli mer liberalt._NEWLINE_Den nye kongen \xc3\xa5pnet for demokratiske reformer. I juni 1976 ble Adolfo Su\xc3\xa1rez utpekt til sjef for en regjering best\xc3\xa5ende av sentrum-h\xc3\xb8yrekoalisjonen Uni\xc3\xb3n de Centro Democr\xc3\xa1tico. Samme \xc3\xa5r ble en reformpakke vedtatt og godkjent i folkeavstemning i desember. Politiske partier ble tillatt og politiske fanger fikk amnesti. I juni 1977 ble det f\xc3\xb8rste frie parlamentsvalget avviklet. Statsminister Su\xc3\xa1rez og hans UCD vant valget og ble sittende med regjeringsmakten. Reformprosessen fortsatte, med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utforme en ny, demokratisk grunnlov. Denne ble undertegnet av kongen 27. desember 1978. Samtidig p\xc3\xa5gikk det forhandlinger mellom representanter for sentralmakten og regionene, med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sikre regionene selvstyre. Dette ble nedfelt b\xc3\xa5de i grunnloven og i separate autonomistatutter, som ga historiske regioner som Baskerland, Catalonia og Galicia selvstyre og samtidig etablerte nye regioner i det \xc3\xb8vrige Spania. Den voldelige kampanjen fra den baskiske frigj\xc3\xb8ringsbevegelsen ETA fikk fornyet styrke i overgangen til demokrati og toppet seg i 1980. Tidlig \xc3\xa5ret etter, 23. februar 1981, opplevde Spania fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 statskupp fra reaksjon\xc3\xa6re krefter innen milit\xc3\xa6rapparatet og sivilgarden, men dette ble sl\xc3\xa5tt ned, blant annet takket v\xc3\xa6re kongens inngripen._NEWLINE_UCD beholdt regjeringsmakten fram til 1981. I 1982 vant det sosialdemokratiske PSOE valget, og Felipe Gonz\xc3\xa1lez ble landets nye statsminister, en post han satt med til 1996. Landet ble kraftig modernisert i denne perioden. I 1982 ble Spania medlem av NATO. Fire \xc3\xa5r senere ble landet medlem av Det europeiske fellesskap. I 1992 ble Sommer-OL arrangert i Barcelona. Nittitallet ble en nedtur for Spania, med store \xc3\xb8konomiske problemer. I 1996 hadde landet en arbeidsledighet p\xc3\xa5 hele 22,6%, klart h\xc3\xb8yest i EU. Spansk samfunnsliv ble ogs\xc3\xa5 skjemmet av flere store korrupsjonsskandaler, b\xc3\xa5de innenfor det offentlige, i finansn\xc3\xa6ringen og fagbevegelsen. Ved valget i 1996 vant det h\xc3\xb8yreorienterte partiet Partido Popular (PP), som ble ledet av Jose Mar\xc3\xada Aznar. Ved valget i mars 2004 ble Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero fra PSOE valgt til Spanias nye statsminister._NEWLINE_ETA fortsatte sin v\xc3\xa6pnede kamp for baskisk selvstendighet ogs\xc3\xa5 etter Francos d\xc3\xb8d, p\xc3\xa5 tross av det indre selvstyret Baskerland fikk etter Spanias nye grunnlov. Nittitallet ble en aktiv periode med flere kidnappinger og attentater p\xc3\xa5 samfunnstopper. Voldsstrategien slo imidlertid tilbake p\xc3\xa5 ETA, etter en serie aksjoner med blant annet drapet p\xc3\xa5 politikeren Miguel \xc3\x81ngel Blanco vendte opinionen seg i stadig st\xc3\xb8rre grad mot ETA, og ETAs politiske fl\xc3\xb8y Herri Batasuna ble etterhvert forbudt av spansk h\xc3\xb8yesterett._NEWLINE_Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Aznar ble statsminister i 1996, noe han var frem til 2004. Like f\xc3\xb8r valget i 2004 ble _NEWLINE_Madrid utsatt for et terrorangrep. 191 personer ble drept og 2\xc2\xa0050 andre ble skadet. Terrorangrepet bidro til at Aznar tapte valget, og sosialdemokraten Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero overtok som ny statsminister. Aznar hadde kj\xc3\xb8rt en USA-vennlig politikk og st\xc3\xb8ttet Krigen mot terror, men Zapatero var mer kj\xc3\xb8lig til dette og trakk de spanske troppene ut av krigen i Irak like etter valgseieren.'