b'\n_START_ARTICLE_\nPetsjorahavet\n_START_PARAGRAPH_\nPetsjorahavet (russisk: \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbc\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x80\xd0\xb5 \xe2\x80\x93 Petsjorskoje More) er et havomr\xc3\xa5de nord for den europeiske delen av Russland, og det utgj\xc3\xb8r den s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige delen av Barentshavet.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nHavet avgrenses i vest av Kolgujev\xc3\xb8ya, i \xc3\xb8st av kysten av Vajgatsj\xc3\xb8ya og Jugorskijhalv\xc3\xb8ya, og i nord av s\xc3\xb8rkysten p\xc3\xa5 Novaja Semlja. Petsjorahavets utstrekning er rundt 400\xc2\xa0km \xc3\xb8st-vest og 180\xc2\xa0km nord-s\xc3\xb8r, og det dekker et areal p\xc3\xa5 rundt 80\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Petsjorahavet er relativt grunt, med en gjennomsnittlig dybde p\xc3\xa5 bare 6\xc2\xa0m. Den st\xc3\xb8rste dybden er 210\xc2\xa0m. I den s\xc3\xb8rlige delen av havet g\xc3\xa5r Kolgujevstr\xc3\xb8mmen mot \xc3\xb8st. Det finnes noen f\xc3\xa5 \xc3\xb8yer n\xc3\xa6r kysten, hvorav den st\xc3\xb8rste er Dolgij\xc3\xb8ya._NEWLINE_Petsjorahavet er blokkert av flytende is fra november til juni. Den store elva Petsjora munner ut i Petsjorabukta, omtrent midt p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rkysten av Petsjorahavet.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHistorisk sett var Petsjorahavets navn etablert lenge f\xc3\xb8r Barentshavet fikk sitt n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende navn. Resten av dagens Barentshav ble da kalt \xc2\xabMurmanskhavet\xc2\xbb (Murmanskoje More)._NEWLINE_Petsjorahavet ble brukt som utgangspunkt for utforskningen av de til da ukjente ishavsomr\xc3\xa5dene lenger \xc3\xb8st. Den f\xc3\xb8rste nedskrevne beretning om en reise over Petsjorahavet og gjennom Jugorskijstredet var om den tidlige russiske utforskeren Uleb fra Nizjnij Novgorod. Ulebs reise inn i Karahavet ble skrevet ned i 1032._NEWLINE_Russiske \xc2\xabPomorer\xc2\xbb, kystbeboerne ved Kvitsj\xc3\xb8en, utforsket Petsjorahavet og kysten av Novaja Semlja fra 1000-tallet av. Den f\xc3\xb8rste arktiske skipsruta, kalt \xc2\xabDen store Mangazearuta\xc2\xbb, fra Kvitsj\xc3\xb8en til elva Ob og Jenisejbukta, kom i drift p\xc3\xa5 siste del av 1500-tallet. Denne ruta \xc3\xa5pnet veien til rikdommene i Sibir og var i drift til 1619, da den ble nedlagt av milit\xc3\xa6re og politiske \xc3\xa5rsaker, i frykt for at europeerne skulle kunne trenge inn i Sibir.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kologi\n_START_PARAGRAPH_\nFiskeriene i Barentshavet, spesielt torskefisket, er av stor viktighet for b\xc3\xa5de Norge og Russland. Det finnes en stor artsrikdom av bentisk fauna p\xc3\xa5 bunnen av Petsjorahavet. Det finnes ogs\xc3\xa5 en genetisk distinkt bestand av isbj\xc3\xb8rn med tilknytning til Barentshavet._NEWLINE_Det foreg\xc3\xa5r for tiden boring etter olje i Petsjorahavet ved oljefeltene Dolginskoje og Prirazlomnoje. Den negative \xc3\xb8kologiske virkningen av denne virksomheten ved kysten av Petsjorahavet er betydelig.'