b"\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa5penfluer\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKroppen er h\xc3\xa5rl\xc3\xb8s, eller har en tynn h\xc3\xa5rbekledning. De fleste er slanke i fasongen, litt flate, men allikevel kraftige fluer.  Fargene er gul eller orange, med m\xc3\xb8rke nesten svarte flekker. Noen arter er metaliske, med skinnende farger.  Noen v\xc3\xa5penfluer har lange utvekster (torner) langs ytterkanten p\xc3\xa5 scutelleum'et en \xc2\xabputeformet\xc2\xbb forlengelse p\xc3\xa5 brystets ryggside.  _NEWLINE_Vingene er noe store og holdes bakover, litt ut ifra kroppen i hvile.  Flere arter har i st\xc3\xb8rre eller mindre grad et redusert \xc3\xa5renett p\xc3\xa5 vingene, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 den bakerste delen av vingen.  Mange har en kort, men markert diskalcelle, en lukket celle, omtrent midt p\xc3\xa5 vingen.  Vingene er gjennomskinnelige og uten flekker hos de fleste artene, utenom vingemerket, som ofte har en m\xc3\xb8rk farge._NEWLINE_Hodet er litt rundt, de fleste er flate i bakhodet, slik at hodet har mer form som en halv kule.  Munnen er en bl\xc3\xb8t snabel som ligger i en fordypning i hodets underside.  Siden av hodet , fra kinnet og langt opp, nesten til toppen av hodet, dekkes av store fasett\xc3\xb8yne.  Fasettene \xc3\xb8verst p\xc3\xa5 \xc3\xb8yet er st\xc3\xb8rre enn fasettene nederst. \xc3\x98ynene er enten h\xc3\xa5rl\xc3\xb8se eller besatt av mengder av sm\xc3\xa5 korte rett utst\xc3\xa5ende h\xc3\xa5r, mellom fasettene.  Oppe p\xc3\xa5 hodet, mellom fasett\xc3\xb8ynene, er tre punkt\xc3\xb8yne (ocelli), i en trekant.  Mellom de store \xc3\xb8ynene er en smal pannestripe (frons) og et ansikt (face).   \xc3\x98ynene hos hannene m\xc3\xb8tes p\xc3\xa5 toppen av hodet (holoptiske), mens hunnene har en pannestripe imellom (dioptiske).  Antennene hos mange arter har to ganske korte ledd (scapus og pedicullus) f\xc3\xb8rst, deretter 3 til 8 ledd, som regnes som ett ledd (det tredje) (postpedicel som i eldre litteratur benevnes flagellum). Dette tredje leddet kan v\xc3\xa6re spist utdratt (t\xc3\xa9nformet), eller kort rundt med en h\xc3\xa5rb\xc3\xb8rste (artista).\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5penfluer flyr p\xc3\xa5 varme solfylte dager, fra juni til september.  Gjerne n\xc3\xa6r vann, p\xc3\xa5 soleksponerte, t\xc3\xb8rre varme steder med blomster, ved kompost og lignende.  Ofte kryper de rundt i vegetasjonen, framfor \xc3\xa5 fly.  Mange arter tiltrekkes skjermplanter, de voksne lever av pollen og nektar._NEWLINE_Eggene legges p\xc3\xa5 planter, i morkent tre, kompost hauger, og lignende steder.  _NEWLINE_Larvene er lyse, hvite eller ofte blek gulbrune.  De virker kraftige og er noe flattrykte med mange korte b\xc3\xb8rster.  De lever av r\xc3\xa5tnende organisk materiale eller under bark eller p\xc3\xa5  jordenbunnen, som rovdyr p\xc3\xa5 barkebillelarver og fluelarver.   Noen arter har larvestadiet i gj\xc3\xb8rme (slam), varme kilder eller noe saltholdig vann (akvatiske).  De er lever av gj\xc3\xb8rme (organisk materiale), alger eller kanskje sm\xc3\xa5 dyr. De er noe flate, m\xc3\xb8rkegr\xc3\xa5 og tykkest p\xc3\xa5 midten. Disse larvene er s\xc3\xa6rpreget ved at bakerste kroppsledd er trukket ut i et langt r\xc3\xb8r, med en h\xc3\xa5rkrans (sopelime) p\xc3\xa5 enden.  Larven bruker dette r\xc3\xb8ret til \xc3\xa5 puste med (\xc3\xa5nder\xc3\xb8r). Flere av artene som lever i gj\xc3\xb8rme kan t\xc3\xa5le utt\xc3\xb8rking over lengre perioder. _NEWLINE_V\xc3\xa5penfluer gjennomg\xc3\xa5r en fullstendig forvandling, med et puppestadium. Puppestadiet er i den siste larvehuden, derfor ligner puppen litt p\xc3\xa5 en noe livl\xc3\xb8s larve."