b'\n_START_ARTICLE_\nBispegata (Oslo)\n_START_SECTION_\nNavnebakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nRundt 1070 ble det opprettet tre bisped\xc3\xb8mmer i Norge med Alpsa (Oslo), Biargina (Bj\xc3\xb8rgvin) og Nithirosa (Nidaros) som bispeseter. Den f\xc3\xb8rste biskopen med sete i Oslo het Asgaut og var opprinnelig misjonsbisp. Oslos eldste kjente bispeg\xc3\xa5rd l\xc3\xa5 der Oslo ladeg\xc3\xa5rd med rokokkohagen ligger i dag. Bispeg\xc3\xa5rden ble reist i tre p\xc3\xa5 begynnelsen av 1100-tallet og forsterket og utvidet til et lukket borganlegg i stein i det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende hundre\xc3\xa5ret. I 1554 flyttet biskopen over i Olavsklosterets \xc3\xb8stfl\xc3\xb8y, rundt 100 meter \xc3\xb8st for sitt tidligere tilholdssted, og her har han holdt hus siden. \xc2\xabBispegaden\xc2\xbb ble stadfestet som gatenavn i 1874. If\xc3\xb8lge navnevedtaket har gata navn \xc2\xabEfter Oslo gamle Bispegaard (den nuv\xc3\xa6rende Ladegaard)\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1000-tallet og fram til slutten av 1800-tallet var Bispegata en kort gatestump (allmenning) i Gamlebyen. Den var avgrenset i \xc3\xb8st av Oslo torg (i dag krysset Bispegata\xe2\x80\x93Oslo gate) med St. Hallvardskatedralen (domkirka), og i vest av fjorden\xc2\xa0med bryggene (i dag\xc2\xa0Middelalderparkens\xc2\xa0vannspeil). Mot slutten av 1800-tallet ble gatestumpen forlenget i begge retninger, og p\xc3\xa5 1960-tallet ble gata motorvei. I kj\xc3\xb8lvannet av Ekebergtunnelens \xc3\xa5pning i 1995 ble Bispegata nedgradert til lokalgate og navnet Bispegata forbeholdt gatel\xc3\xb8pet fra St. Halvards gate i \xc3\xb8st, over St. Hallvardskirkeg\xc3\xa5rden og\xc2\xa0Oslo torg,\xc2\xa0og fram til\xc2\xa0Kong H\xc3\xa5kon 5.s gate \xe2\x80\x93 gata som i dag skiller Gamlebyen/Middelalderbyen fra Bj\xc3\xb8rvika.\n_START_SECTION_\n1600-tallets kuppelsteinsgate\n_START_PARAGRAPH_\nTrolig var gatel\xc3\xb8pet uendret p\xc3\xa5 1600-tallet, bortsett fra at det kanskje var litt utrettet. If\xc3\xb8lge arkeologiske utgravninger ved Cato Enger i 1954, var gatebelegningen kuppelstein. Rundt \xc3\xa5r 1600 oppstod tettstedet Stranden allerede rundt \xc3\xa5r 1600. Stranden vokste seg etter hvert oppover langs begge sider av den gamle Biskopsallmenningen.\n_START_SECTION_\n1900\xe2\x80\x931980\n_START_PARAGRAPH_\nRundt \xc3\xa5r 1900 gjorde bilen inntog i Norge og etter hvert ogs\xc3\xa5 i Bispegata. Bilene kom i tillegg til togene og trikkene som krysset Bispegatas nedre og \xc3\xb8vre del. Smaalensbanen (\xc3\xa5pnet \xc3\xa5r 1877) krysset Bispegata nede ved Bispebrygga. Gamlebylinjen (\xc3\xa5pnet 1875 og forlenget bort til Oslo hospital i 1899) krysset Bispegata oppe ved Oslo torg. Bilene skulle komme til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 store konsekvenser for Bispegata p\xc3\xa5 1900-tallet.\n_START_SECTION_\nByg\xc3\xa5rder rives og gata utvides\n_START_PARAGRAPH_\nSiste rest av Bispegatas trehusbebyggelse ble revet p\xc3\xa5 1940-tallet for \xc3\xa5 gi mer plass til samferdsel. Etter hvert som flere og flere fikk bil, ble Bispegata mer og mer trafikkert. S\xc3\xa6rlig var det trafikktett i omr\xc3\xa5det Oslo torg \xe2\x80\x93 i krysset Bispegata\xe2\x80\x93Oslo gate. Drastiske utvidelser ble varslet i 1953 i avisinnlegget \xc2\xabBispegata er n\xc3\xb8kkelen til en rasjonell trafikk\xc2\xbb. Etter rasjoneringen av personbiler ble opphevet 1. oktober 1960 ble det fart p\xc3\xa5 utvidelsene._NEWLINE_I 1961 ble Bispegata nedenfor Ladeg\xc3\xa5rdsbygningen utvidet mot nord. I 1963 \xc3\xa5pnet en motorveibru fra Bispegata til Mosseveien p\xc3\xa5 dr\xc3\xb8yt 350 meters lengde. Denne s\xc3\xa5kalte Loenga bru gikk ut fra Bispegata litt vest for omr\xc3\xa5det der det rekonstruerte Vestre strete (gangvei) l\xc3\xb8per ut fra Bispegata i dag, og videre over S\xc3\xb8renga med Klemetskirke-ruinen og fram til Mosseveien ved krysset Kongsveien / Oslo gate / Konows gate / Mosseveien._NEWLINE_\xc3\x85ret etter ble Minneparken (Ruinparken) \xe2\x80\x93 Gamlebyens f\xc3\xb8rste middelalderpark \xe2\x80\x93 redusert i s\xc3\xb8r, til fordel for utvidelse av Bispegata mellom Oslo gate og St. Halvards gate. Utvidelsen innebar at Minneparkens hovedattraksjon St. Hallvardsruinen, ble lagt delvis under betonglokk slik den ligger den dag i dag. Samtidig ble Dyvekes bru utvidet med ei parallellbru s\xc3\xb8r for den gamle._NEWLINE_I 1968/69 ble leieg\xc3\xa5rdene mellom Oslo gate og Loenga bru revet, og Bispegata utvidet ogs\xc3\xa5 her._NEWLINE_Den \xc3\xb8kende privatbilismen var arealkrevende. P\xc3\xa5 det meste var det seks bilfelt i Bispegata forbi Oslo ladeg\xc3\xa5rd. Lenger vest var Bispegata enda bredere. B\xc3\xa5de Ring 2, Riksvei 161, Europavei 6 (E6) og Europavei 18 (E18) gikk via Bispegata._NEWLINE_Ytterligere utvidelser ble uttenkt, foresl\xc3\xa5tt og planlagt. I 1979 foreslo veimyndighetene og Oslo byplankontoret et treplanskryss i Bispegata ved Ladeg\xc3\xa5rden (Oslo kommune 1980a).\n_START_SECTION_\nTrafikken ledes utenom\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1980 og utover ble det tenkt ut stadig forbedrede veiforslag som unngikk Bispegata._NEWLINE_Det indre alternativet bet\xc3\xb8d at trafikken kunne fjernes fra Oslo torg med omegn. Det vil si at trafikken kunne fjernes fra Bispegata \xc3\xb8st for Oslo torg (som ligger opp\xc3\xa5 Hallvardskirkeg\xc3\xa5rden), fra Bispegata langs Ladeg\xc3\xa5rden ned til krysset med Loenga bru, og fra Oslo gate i torgomr\xc3\xa5det. Samtidig ville gjennomfartstrafikken opprettholdes over Bispegata vest for Loenga bru og over selve brua._NEWLINE_Det ytre alternativet innebar at gjennomfartstrafikken kunne ledes helt utenom Middelalderbyen. Det vil si at Loenga bru ville bli ovefl\xc3\xb8dig og kunne rives og at hele Bispegata innafor Middelalderbyen (dav\xc3\xa6rende Bispegata mellom det som i dag er Kong H\xc3\xa5kon 5.s gate i vest og St. Halvards gate i \xc3\xb8st) kunne stenges for gjennomfart. I tillegg kunne Oslo gate stenges for trafikk i torgomr\xc3\xa5det \xe2\x80\x93 slik som i det indre alternativet._NEWLINE_Riksantikvaren, Fortidsminneforeningen og Gamlebyens beboere med flere presset hardt p\xc3\xa5, og i 1989 vedtok Stortinget det ytre alternativet med Ekebergtunnelen \xe2\x80\x93 S\xc3\xb8renggata/ Kong H\xc3\xa5kon 5.s gate og Galgebergforbindelsen. Dermed kunne trafikken legges utenom Middelalderbyen, og overfl\xc3\xb8dige/fremmede veiarealer fjernes til fordel for bedrede bo- og leveforhold, og til fordel for kulturlandskapet Oslo middelalderby._NEWLINE_Da Ekebergtunnelen \xe2\x80\x93 S\xc3\xb8renggata/ Kong H\xc3\xa5kon 5.s gate \xc3\xa5pnet (1995) mistet Bispegata statusen som europavei. Som direkte konsekvens ble den delen av Bispegata som l\xc3\xa5 i Gamlebyen redusert fra seksfelts til tofelts veibane (1995). Loenga bru ble revet \xc3\xa5ret etter (1996). Dermed ble krysset Bispegata/ Loenga bru \xe2\x80\x93 Norges mest trafikkerte veikryss gjennom tidene \xe2\x80\x93 historie._NEWLINE_Oppryddinga rundt Bispegata ble starten p\xc3\xa5 en rekke tiltak iverksatt rundt tusen\xc3\xa5rskiftet for \xc3\xa5 l\xc3\xb8fte fram Middelalderbyen for allmennheten. I kj\xc3\xb8lvannet av trafikkomleggingene fikk krysset Bispegata\xe2\x80\x93Oslo gate tilbake det gamle navnet Oslo torg (1997), og omr\xc3\xa5det rundt Klemetskirkeruinen ble istandsatt som Oslos tusen\xc3\xa5rssted. I tillegg anla Oslo kommune Middelalderparken med et vannspeil som illuderer 1200/1300-tallets havsniv\xc3\xa5 mot Gamlebyens s\xc3\xb8ndre bydel. Ved \xc3\xa5pninga av Middelalderparken framf\xc3\xb8rte dav\xc3\xa6rende Oslo-ordf\xc3\xb8rer Per Ditlev-Simonsen at \xc2\xabByen har gjenvunnet dette omr\xc3\xa5det som tidligere l\xc3\xa5 skjult under jernbanespor og motorveier \xe2\x80\xa6\xc2\xa0\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nGata holdes \xc3\xa5pen\n_START_PARAGRAPH_\nBispegata ble ikke stengt for gjennomfartstrafikk slik det var lagt opp til i og med Ekebergtunnelen og S\xc3\xb8renggata/ Kong H\xc3\xa5kon 5.s gate. Heller ikke da Galgebergforbindelsen \xc3\xa5pnet i 2001, ble Bispegata stengt; dette til tross for at stenging av Bispegata var hovedfokus s\xc3\xa5 sent som 23. februar 2000, da byggingen av s\xc3\xa5kalt Forenklet Galgebergforbindelse var oppe i Oslo bystyre for siste gang._NEWLINE_I reguleringsbestemmelsene for Bj\xc3\xb8rvika (S-4099) vedtatt av Oslo bystyre i 2003, er Bispegata vedtatt stengt for biler, men holdt \xc3\xa5pen for busser. I tillegg er det regulert inn toveis trikketras\xc3\xa9. Stengingen/reguleringen er ikke gjennomf\xc3\xb8rt._NEWLINE_I forbindelse med navnsetting av Bj\xc3\xb8rvikas veier og gater, vedtok bydelsutvalget i Gamle Oslo 13. februar 2007 at Bispegata skulle forbeholdes den delen av gata som ligger innenfor Middelalderbyen, mens Bispegatas forlengelse gjennom Bj\xc3\xb8rvika skulle f\xc3\xa5 navnet Dronning Eufemias gate._NEWLINE_Alliansen av Bydel Gamle Oslos ti vel- og interesseforeninger gikk inn for \xc3\xa5 lukke Bispegata \xc3\xb8st for Oslo torg for b\xc3\xa5de bil- og kollektivtrafikk i sin trafikkplan for Bydel Gamle Oslo fra 2008. Dette til fordel for en frilagt St. Hallvardskirkeg\xc3\xa5rd, Oslo torg, Biskopsallmenningen \xe2\x80\x93 og en helhetlig middelalderby._NEWLINE_Bispegata mistet statusen som riksvei i forbindelse med riksveisrevisjonen (forvaltningsrevisjonen) iverksatt 1. januar 2010. P\xc3\xa5 samme tidspunkt ble Ring 2 lagt utenom Bispegata._NEWLINE_27. januar 2010 vedtok et enstemmig Oslo bystyre \xc3\xa5 reetablere Oslo torg i krysset Bispegata\xe2\x80\x93Oslo gate, p\xc3\xa5 bekostning av kollektivtrafikken.\n_START_SECTION_\nFramtid\n_START_PARAGRAPH_\nOslo kommune har siden 2008 konsekvensutredet, planlagt og detaljregulert framtidas Bispegata. Reguleringsprosessen framst\xc3\xa5r som en tautrekning mellom samferdselsinteresser (trikk, buss, sykkel, og Bispegata som omkj\xc3\xb8ringsvei for Ekebergtunnelen) p\xc3\xa5 den ene siden, og hensynet til kulturmilj\xc3\xb8et Oslo middelalderby samt omr\xc3\xa5dets beboere p\xc3\xa5 den andre siden. Samferdselsinteressene har overtaket._NEWLINE_I krysset Bispegata\xe2\x80\x93Oslo gate (Oslo torg) er konfliktene satt p\xc3\xa5 spissen: Det er krevende \xc3\xa5 kombinere bussenes og trikkenes svingebevegelser med trygge forhold for g\xc3\xa5ende og syklende (Bispegata er del av hovedsykkelveinettet) \xe2\x80\x93 samtidig som Oslo torg skal gjenskapes. Det foreliggende reguleringsforslaget sier \xc2\xabmye pent om \xc3\xa5 markere det gamle torvet ved blant annet \xc3\xa5 stenge Bispegata for biler, men forslaget er prim\xc3\xa6rt lagt frem som en trafikksak.\xc2\xbb_NEWLINE_Et tilbakevendende innspill er \xc3\xa5 legge bussene utenom Oslo torg og Middelalderbyen. Det er ogs\xc3\xa5 foresl\xc3\xa5tt \xc3\xa5 legge den planlagte trikketraseen utenom. Kollektivtrafikken har tross alt andre muligheter, mens Middelalderbyen ligger der den ligger \xe2\x80\x93 den kan ikke flyttes._NEWLINE_Bystyret vedtok reguleringsplanen for Bispegata 20. desember 2017. Hovedprosjektet gjennomf\xc3\xb8res i perioden 2018-2021. Selve trikkelinjen kan ikke ferdigstilles og brukes f\xc3\xb8r 2019 / 2020 grunnet arbeid under Bispegatas vestligste del i forbindelse med utbyggingen av Follobanen.\n_START_SECTION_\nBiskopsallmenningen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabBiskopsal(l)menningen\xc2\xbb dukker opp i en rekke historiske romaner: Bondeopr\xc3\xb8ret (1900), Dyveke i Norge (1901) og Jomfruerne paa \xc3\x98straat (1903) av Jacob Breda Bull; Olav Audunss\xc3\xb8n og hans b\xc3\xb8rn (1927) av Sigrid Undset; Nikolas (1972) av Ragnhild Mager\xc3\xb8y; Felttoget (1976) av Karsten Aln\xc3\xa6s; Baglerh\xc3\xb8vdingens s\xc3\xb8nn (1981) av Berit Sagen Ramsfjell; Tre Vandrere (1997) av Frid Ingulstad og M\xc3\xa5ne over Eikaberg (1998) av Torill Thorstad Hauger.\n_START_SECTION_\nStrandgaden og Bispegata\n_START_PARAGRAPH_\nJonas Lie (1833\xe2\x80\x931908) nevner \xc2\xabOslo Strandgade\xc2\xbb i lystspillet Udmeldt af Klubben. Skuespillet ble skrevet p\xc3\xa5 1870-tallet og utgitt posthumt i 1983._NEWLINE_Arne Garborg (1851\xe2\x80\x931924) forteller om bladarbeid i \xc2\xabBispegata\xc2\xbb i et intervju gjort i 1917: \xc2\xabFyrste nummeret av det nye bladet, Fedraheimen, kom laurdag 6. oktober 1877 \xe2\x80\xa6 Redaktionskontor hadde eg paa hybelen min i Bispegata 1 nedmed hamni ute i Oslo.\xc2\xbb _NEWLINE_Ivar Mortensson-Egnund (1857\xe2\x80\x931934) bes\xc3\xb8kte Garborg i \xc2\xabBispegata\xc2\xbb i tida rundt 1875: \xc2\xabDet var ved dette leitet Moltke Moe fekk meg med til hybelen hans (Garborgs) i ein liten gamal tregard i Bispegata i Gamlebyen. Og der var det gildt \xc3\xa5 vera. Kaldtokken kvarv.\xc2\xbb_NEWLINE_Karen Sofie Hanssen /Nicolette (1879-1950), f\xc3\xb8dt og oppvokst i en g\xc3\xa5rd \xc3\xb8verst i \xc2\xabBispegaten\xc2\xbb, forteller om \xc2\xabGamle Bispegaten\xc2\xbb i verseprologen til viseboka 12 sj\xc3\xb8mandsviser (1920). Fra en av de siste strofene: \xc2\xabEn tre\xe2\x80\x93fire huser er levnet end, / hvor gaten gaar over i brygge. / De staar der saa trist og forlatt igjen / som eget gjenf\xc3\xa6rd og skygge.\xc2\xbb_NEWLINE_Ingeborg Refling Hagen (1895\xe2\x80\x931989) skildrer milj\xc3\xb8et i gamle \xc2\xabBispegaten\xc2\xbb i romanen Marihand (1926). Milj\xc3\xb8skildringene fikk hun fra Oline Marie Augusta Mj\xc3\xb8en Abrahamsen (trolig f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 1850-tallet), som bodde hos tanten sin i en kaf\xc3\xa9 i Bispegata: \xc2\xab\xc2\xa0... med det samme skramlet en hel r\xc3\xa6kke kj\xc3\xb8rere med langvogner ned gjennom Bispegaten. Kj\xc3\xb8rerne hudde og sang, vognladningen oste, og det smalt arrig i vinduer hist og her. \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 Nederst i gaten utenfor en \xc3\xb8lstue slog f\xc3\xb8rste gampen trassig med hodet ...\xc2\xbb\xc2\xa0/ \xc2\xabSaa satte hun avsted med hele ongeflokken i h\xc3\xa6lene paa sig i m\xc3\xb8te med to kvindfolk som just svinget ned Bispegaten med en handkj\xc3\xa6rre mellem sig med en lirekasse paa.\xc2\xbb / \xc2\xabLorang rettet sig stridig og gren stygt. "Det skal ikke v\xc3\xa6re fire ben i senga naar\xc2\xb4n far er borte." skrek han. Saa satte han i en styg vise og l\xc3\xb8p nedover Bispegaten.\xc2\xbb _NEWLINE_Alf Pr\xc3\xb8ysen (1914\xe2\x80\x931970) har foreviget \xc2\xabBispegata\xc2\xbb i diktet \xc3\x85, den som var en l\xc3\xb8vetann (1964). I en tidlig versjon heter Pr\xc3\xb8ysen-diktet Hestehov-lykke. Det ble trykt i Arbeiderbladet 25. juli 1964, og starter slik: \xc2\xab\xc3\x85, den som var en hestehov som stakk fram ved ei bakg\xc3\xa5rdstrapp / i Bispegata tre! / Den aller f\xc3\xb8rste hestehov som skinte med en sol omkapp / i Bispegata tre.\xc2\xbb Diktet ble tonesatt i 1970 av Alf Cranner (f. 1936), og visa er fremdeles litt av en slager.'