b'\n_START_ARTICLE_\nBergen og Omland havnevesen\n_START_SECTION_\nTidlige tider\n_START_PARAGRAPH_\nHelt fra Bergen formelt ble dannet som by i 1070 har havnen v\xc3\xa6rt et viktig knutepunkt. Det var der handelen mellom kj\xc3\xb8pmenn og byens befolkning foregikk, samtidig var det den viktigste ferdsels\xc3\xa5ren og b\xc3\xa5ten var det viktigste fremkomstmiddelet. V\xc3\xa5gen bestod i utgangspunktet av to strandsider, med sandstrand hvor b\xc3\xa5tene ble trukket opp. Etter hvert ble det bygget sj\xc3\xb8hus p\xc3\xa5 p\xc3\xa5ler med gangbroer mellom og utstikkerkaier i forkant. Dette var starten p\xc3\xa5 det som vi i dag kjenner som Bryggen. Den andre siden av V\xc3\xa5gen, Strandsiden med Nordneshalv\xc3\xb8yen, ble utbygd noe senere, p\xc3\xa5 1300-tallet. Kaier og sj\xc3\xb8boder var opprinnelig i kj\xc3\xb8pmennenes eie, de hadde selv ansvar for vedlikehold og sikkerhet. Det meste av havnen var imidlertid felleseiendom og underordnet byens myndighet, og politimesteren hadde det \xc3\xb8verste tilsynet med havneomr\xc3\xa5det._NEWLINE_Utover 1700-tallet var forholdene ved Bergen havn ille, og klagene var mange. V\xc3\xa5gen var fylt opp med avfall, feieskarn, ballaststein og brannrester, og kloakken rant rett ut i sj\xc3\xb8en. Skomakerne og garverne i V\xc3\xa5gsbunnen etterlot bark og annet avfall i havnebassenget. Fort\xc3\xb8yningsmulighetene var d\xc3\xa5rlige. Det var s\xc3\xa5ledes behov for en havnekommisjon til \xc3\xa5 vedlikeholde kaiene og b\xc3\xb8yene, og til \xc3\xa5 kontrollere og begrense dumping i sj\xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nEt havnevesen blir til\n_START_PARAGRAPH_\nEtter kongelig forordning av 16. september 1735 ble det opprettet lokale havnekommisjoner til \xc3\xa5 f\xc3\xb8re kontroll med havnene i norske byer og ladesteder. 2. november samme \xc3\xa5r ble Bergen havnekommisjon etablert, og Bergen fikk sin f\xc3\xb8rste havnefogd, Claus Ocken (1685-1757). Kommisjonen bestod av et medlem av magistraten, en loskaptein, to skippere, politimesteren og havneinspekt\xc3\xb8ren, en sammensetning som endret seg over tid. Havnefogden skulle fungere som oppsynsmann for havnen, mens kommisjonen ville f\xc3\xb8re tilsyn med at han skj\xc3\xb8ttet sine plikter. Etter hvert ble termene endret til havnestyre og havnekontor.\n_START_SECTION_\nHavnevesenets oppgaver\n_START_PARAGRAPH_\nHavnevesenets hovedoppgave var i starten \xc3\xa5 p\xc3\xa5se at havnen var forsvarlig vedlikeholdt. Havnefogden pliktet \xc3\xa5 inspisere og befare de ulike havneanleggene, og deretter gi havnekommisjonen en rapport for vurdering og planlegging av hvilke vedlikeholds- og byggearbeider som burde prioriteres. Dette gjaldt blant annet kaibygging og bygging av bolverk, pakkhus, sj\xc3\xb8boder m.m. Havnefogden skulle s\xc3\xa5 iverksette kommisjonens beslutninger. _NEWLINE_Trafikken p\xc3\xa5 havnen m\xc3\xa5tte foreg\xc3\xa5 uhindret, broer m\xc3\xa5tte \xc3\xa5pnes og b\xc3\xa5ter anvises kaiplass eller fort\xc3\xb8yningsb\xc3\xb8ye. Fart\xc3\xb8y som trengte \xc3\xa5 t\xc3\xb8mme ballast m\xc3\xa5tte anvises til en godkjent og merket ballastplass. Videre m\xc3\xa5tte det ordnes med moringer, b\xc3\xb8yer og ringer. Det skulle ellers foretas \xc3\xa5rlige opplodninger av havnen og oppmudring n\xc3\xa5r det trengtes. Utdypningskommisjonen/muddervesenet av 1754 skulle s\xc3\xb8rge for oppmudring for \xc3\xa5 holde havnen farbar._NEWLINE_Havnevesenet s\xc3\xb8rget videre for at lossing og lasting skjedde i ordnede former, og ut\xc3\xb8vde tjenester som sleping, vannleveranse, og i nyere tid tjenester som str\xc3\xb8mleveranse og kranutleie m.m. Det ble holdt vakt og tilsyn med vann og v\xc3\xa6r, med fyr, med skip i karantene, med havnefj\xc3\xb8set, og med fl\xc3\xb8ttmennene og deres virksomhet. Og endelig skulle havnevesenet p\xc3\xa5se at gjeldende havnebestemmelser ble respektert. Fra 1890-\xc3\xa5rene fikk derfor havnebetjentene en viss politimyndighet. _NEWLINE_Staben til havnevesenet \xc3\xb8kte stadig p\xc3\xa5 grunn av st\xc3\xb8rre trafikk og nye arbeidsoppgaver. Det ble flere kaier \xc3\xa5 inspisere, vedlikeholde og bygge, flere avgifter \xc3\xa5 innkreve, og flere saker \xc3\xa5 vurdere. Dette medf\xc3\xb8rte spesialisering og flere ansatte. I 1890 ble den f\xc3\xb8rste havneingeni\xc3\xb8ren ansatt. Han skulle utf\xc3\xb8re reparasjonsarbeide og nybygging. Det meste av de nye tilsynsoppgavene ble ivaretatt av havneassistenter fra 1857 og av havnebetjenter fra 1893. _NEWLINE_Med tiden till\xc3\xa5 det havnevesenet diverse planarbeid, og behandlinger av ulike bygges\xc3\xb8knader o.a. Dette gjelder b\xc3\xa5de egne og andres, det vil si b\xc3\xa5de privatpersoners og offentlige etaters, anlegg. Etter hvert h\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 oljevern og ulike utredninger, analyser og rapporter med til virksomheten.\n_START_SECTION_\nUtdypningskommisjonen\n_START_PARAGRAPH_\nMagnus Lagab\xc3\xb8tes bylov av 1276 og Erik Magnussens retterbot om handelen i Bergen av 16. september 1282 inneholdt forbud mot kasting av avfall og smuss utenfor bryggene. Dette tilsier at forurenset bunnmasse og d\xc3\xa5rlige dybdeforhold allerede den gang var et problem. V\xc3\xa5gen var grunn, og den ble mer og mer fylt igjen av avfall, feieskarn, ballaststein og brannrester, og kloakken rant rett ut i havneomr\xc3\xa5det. Skomakerne og garverne i V\xc3\xa5gsbunnen etterlot ogs\xc3\xa5 bark i havnebassenget. Etter hvert ble det problematisk for st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8yer \xc3\xa5 anl\xc3\xb8pe havnen._NEWLINE_Havnekommisjonen p\xc3\xa5pekte til stadighet at havneomr\xc3\xa5det i Bergen var s\xc3\xa5 oppfylt at det innebar en fare for trafikken. Den 2. januar 1754 ble det derfor utstedt et kongebrev om opprettelse og finansiering av et nytt havneorgan, Uddybnings Commissionen. Organet skulle s\xc3\xb8rge for oppmudring av havnen. Samtidig skulle det opprettes tiltak for \xc3\xa5 begrense forurensningen og muddermassene._NEWLINE_I 1755 ble det ansatt en kvartermester, og i 1756 en prammester. Disse skulle lede oppmudringsarbeidet. Det ble kj\xc3\xb8pt inn prammer og bygd muddermaskiner. Muddermaskinene ble kalt blant annet \xc2\xabTr\xc3\xa6dem\xc3\xb8llen\xc2\xbb, \xc2\xabRusken\xc2\xbb og \xc2\xabSj\xc3\xb8blomsten\xc2\xbb. Oppmudringen begynte f\xc3\xb8rst i hopen mellom Tyskerbryggen og sj\xc3\xb8g\xc3\xa5rdene.\n_START_SECTION_\nHavnefj\xc3\xb8set\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1876 hadde havnevesenet ansvar for drift og utleie av havnefj\xc3\xb8set p\xc3\xa5 Bradbenken, senere flyttet til Koengen. Havnefj\xc3\xb8set ble benyttet til nattely for husdyr som ankom med fjordab\xc3\xa5tene for slakting i Skuteviken. Fj\xc3\xb8set p\xc3\xa5 Bradbenken hadde plass til 50 dyr, mens p\xc3\xa5 Koengen var der plass til rundt 100. Rundt 1900 ble det \xc3\xa5rlig fraktet omtrent 10.000 dyr til byen. Havnebetjentene stod for administrasjon av havnefj\xc3\xb8set. Virksomheten p\xc3\xa5gikk helt til mandag 1. desember 1919. Da stengte havnefj\xc3\xb8set og kveget ble flyttet til det kommunale Slaktehuset.\n_START_SECTION_\nHavnefyret\n_START_PARAGRAPH_\nMarinedepartementet ga etter forslag fra Havnekommisjonen samtykke til oppf\xc3\xb8relse av et lite fyr p\xc3\xa5 Nordnes i 1839. Fyret skulle veilede de nord- eller s\xc3\xb8nnenfra kommende skip til V\xc3\xa5gen og \xc3\xb8vrige ankerplasser og b\xc3\xb8yer. Det ble tilsatt en fyrvokter, og fyret tentes f\xc3\xb8rste gang 15. september 1839. Nordnes fyr var tent fra 15. september til 31. mars, og det lyste med et fast r\xc3\xb8dt lys i en halvsirkel p\xc3\xa5 en mil._NEWLINE_P\xc3\xa5 Skolten ble det i \xc3\xa5rene 1863\xe2\x80\x931868 bygd en 100 meter lang og 7 meter bred molo, Skoltegrunnsmoloen. P\xc3\xa5 moloens \xc3\xb8stside ble det i 1867 oppf\xc3\xb8rt et ni meter h\xc3\xb8yt fyrt\xc3\xa5rn av st\xc3\xb8pejern. Fyret p\xc3\xa5 Nordnes ble nedlagt, og et tidligere utlagt fyrskip ved moloen ble fjernet (Fyrskip er betegnelsen p\xc3\xa5 en fyrlykt som er plassert p\xc3\xa5 et permanent oppankret fart\xc3\xb8y). Havnefyret ble tent for f\xc3\xb8rste gang i desember 1867. I 1899 ble det malt et hvitt belte p\xc3\xa5 fyrbygningen for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re den mer synlig. Havnefyret, som viste et r\xc3\xb8dt lys, brant fra 1. august til 15. mai._NEWLINE_I 1917 var utbyggingen av Skoltegrunnsutstikkeren mer eller mindre ferdig. Da ble Havnefyret nedlagt og erstattet p\xc3\xa5 1920-tallet av en fyrlykt plassert p\xc3\xa5 varehustaket p\xc3\xa5 Skolten.\n_START_SECTION_\nHavneplan av 1903\n_START_PARAGRAPH_\nHavneplan av 1903 er den f\xc3\xb8rste regul\xc3\xa6re havneplan for Bergen havneomr\xc3\xa5de. I 1901 satte en havneplankomit\xc3\xa9 i gang \xc3\xa5 utarbeide en fullstendig havneplan for Bergen, initiert av bystyret. Havneplanen ble presentert i 1903 i Bergens kommuneforhandlinger som et eget bind, bd. III. _NEWLINE_Planleggerne \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 lage en fullstendig plan for effektiv utnyttelse av havnedistriktet, samt gi kommunen et verkt\xc3\xb8y for tilpasning mellom havneutbygging og andre private og offentlige byggeprosjekter. Planen gav retningslinjer for utbygging de neste 50-60 \xc3\xa5rene, men hovedtyngden av arbeidene var tenkt gjennomf\xc3\xb8rt etter 20 \xc3\xa5r. Dette gjaldt kaibygging, bygging av moloer og vareskur, diverse utdypningsarbeider o.a._NEWLINE_Ettertiden viser at Havneplanen ikke ble realisert fullt ut. Det ble for eksempel i enkelte havneomr\xc3\xa5der bygd f\xc3\xa6rre kaier enn forutsatt, som i Sandviken og i omr\xc3\xa5det mellom Sukkerhusbryggen og M\xc3\xb8hlenpriskaien. P\xc3\xa5 den annen side ble det bygd anlegg som ikke engang var med i planen, som Skoltegrunnsutstikkeren. Ellers ble utfyllingen av Store Lungeg\xc3\xa5rdsvann gjennomf\xc3\xb8rt i st\xc3\xb8rre grad enn tenkt etter planen. Likevel var havneplanen nyttig som referanseramme og diskusjonsgrunnlag for havnearbeid fremover. Fordi den tvang frem en helhetlig tenkning under arbeidene med de mange enkeltprosjektene.\n_START_SECTION_\nHavnen under 2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nUnder okkupasjonen ble havneloven av 1933 erstattet av en midlertidig forordning av 2. oktober 1941. Den lokale havnemyndighet bestod n\xc3\xa5 av havneformannen, og havnenemnden skulle kun v\xc3\xa6re et r\xc3\xa5dgivende organ. Formannen fattet selv vedtakene, han hadde s\xc3\xa5ledes havnestyrets myndighet og plikter alene. Havnevesenet var dermed underordnet en tysk milit\xc3\xa6r havneledelse. _NEWLINE_20. april 1944 eksploderte den nederlandske tr\xc3\xa5leren Voorbode ved Festningskaien. Eksplosjonen f\xc3\xb8rte til store skader ved havnen, p\xc3\xa5 kaien og i en stor radius rundt eksplosjonsstedet. Blant annet ble havnekontoret sterkt skadet og flere ansatte skadet. Det var ogs\xc3\xa5 andre eksplosjoner og branner som gjorde at Bergen havn var landets mest \xc3\xb8delagte havn etter krigen.\n_START_SECTION_\nModerne tid\n_START_PARAGRAPH_\nEtterkrigstiden bar preg av store endringer av havnevesenets arbeidsoppgaver og struktur. Blant annet \xc3\xb8kte passasjertrafikken til sj\xc3\xb8s i betydelig grad. En viktig oppgave var gjenreising etter alle krigs\xc3\xb8deleggelsene. I 1973 ble havnefogden og havneingeni\xc3\xb8ren sl\xc3\xa5tt sammen til en administrasjon med en havnesjef som leder. Etter kommunesammensl\xc3\xa5ingen i 1972 fikk havnevesenet et st\xc3\xb8rre forvaltningsomr\xc3\xa5de. Havnedistriktet ble ytterligere utvidet i 1990 da Bergen havnevesen inngikk et havnesamarbeid med 11 omkringliggende kommuner og skiftet som vi nevnt navn til Bergen og Omland Havnevesen, BOH. _NEWLINE_BOH er i dag Norges st\xc3\xb8rste og mest aktive havnevesen, og det administrerer Europas nest st\xc3\xb8rste havneomr\xc3\xa5de. M\xc3\xa5lt i antall anl\xc3\xb8p er havnetrafikken redusert, s\xc3\xa6rlig sm\xc3\xa5b\xc3\xa5ttrafikken. Men mengde lastet og losset gods har \xc3\xb8kt betraktelig, dette har resultert i en containerhavn. I 2005 ble 74 millioner tonn gods skipet til og fra havneomr\xc3\xa5det. Samme \xc3\xa5r anl\xc3\xb8p 245 cruiseskip Bergen havn. \xc3\x98kningen i havneaktiviteten skyldes blant annet olje- og gasstrafikken p\xc3\xa5 CCB, Mongstad og Sture. _NEWLINE_Utviklingen har g\xc3\xa5tt mot st\xc3\xb8rre havnedistrikt, \xc3\xb8kt havneaktivitet, st\xc3\xb8rre og flere kaier, dypere havnebasseng, flere b\xc3\xb8yer og bedre utstyr som kraner, biler og b\xc3\xa5ter. M\xc3\xa5let er \xc3\xa5 samordne all offentlig havnevirksomhet i omr\xc3\xa5det og s\xc3\xa5ledes avvikle sj\xc3\xb8trafikken til og fra Bergen havn p\xc3\xa5 en god m\xc3\xa5te, i dag som for snart 300 \xc3\xa5r siden.\n_START_SECTION_\nArkivet\n_START_PARAGRAPH_\nOpplysninger om Bergen og Omland Havnevesen finnes f\xc3\xb8rst og fremst i arkivene etter de ulike avdelingene ved havnevesenet; Havnestyret, Havnekassen, Havnekontor/havnefogd og Havneingeni\xc3\xb8ren. Disse arkivene g\xc3\xa5r fra 1735 og frem til utp\xc3\xa5 1970-tallet. Arkiv etter 1972 og til 2005 finnes i materialet etter Bergen og Omland Havnevesen. Arkivene er avlevert Bergen Byarkiv. _NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 andre arkiv kan fortelle om havnevesenet, som Bergen havnebetjenters forening, Samarbeidsutvalget ved Bergen havnevesen, Bergen kommunale frihavnkomit\xc3\xa9, Komiteen for bearbeidelsen av Havnearrangementet, Havnevesenets underst\xc3\xb8ttelseskasse og reservefond og Bergen Havnevesens Pensjonistforening.  _NEWLINE_Havnevesenets arkiver inneholder informasjon av ulik grad og p\xc3\xa5 flere ulike medier. Arkiv som omhandler havnevesenets arbeidsoppgaver og tjenester, samt avgifts- og regnskapsprotokollene utgj\xc3\xb8r de st\xc3\xb8rste arkivseriene. _NEWLINE_Dette gjelder blant annet trafikkavvikling som det finnes dokumentasjon p\xc3\xa5 i flere serier. Seriene inneholder fart\xc3\xb8ysrapporter, skipsanl\xc3\xb8psprotokoller, posisjonslister, kranfordelingslister, havneprotokoller, meldeprotokoller, bro\xc3\xa5pningsprotokoller, skipslister, dagb\xc3\xb8ker for skip ankommet i konvoi under 1. verdenskrig, trafikkplaner, posisjonslister m.m. Protokollene er f\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter, men de fleste inneholder opplysninger om ankomst- eller avseilingstid, fart\xc3\xb8yets navn, st\xc3\xb8rrelse, hvilken last skipet hadde, navnet til skipsf\xc3\xb8reren, hvor skipet kom fra, hvor det skulle og plasseringen ved kaien, betalt avgift i kroner og \xc3\xb8rer m.m._NEWLINE_Ellers finnes opplysninger om de spesifikke arbeidsoppgavene i forbindelse med aktiviteten ved de ulike kaianleggene, og om tjenester levert av havnevesenet, og om de ulike vakt- og tilsynsoppgavene. En stor del av havnevesenets arkiver utgj\xc3\xb8r sakene vedr\xc3\xb8rende egne og andres byggeprosjekt o.a. Havnevesenet stod selv for egen kaibygging og for planarbeid i forkant. Havnekontorets og Havneingeni\xc3\xb8rens arkiver gir en del opplysninger om krigs\xc3\xb8deleggelsene under 2. verdenskrig. _NEWLINE_I 2014 ble arkivene etter havnevesenet i Bergen innlemmet i Norges dokumentarvliste._NEWLINE_Opplysninger om havnevesenet kan ogs\xc3\xa5 finnes i Riksarkivet, Statsarkivet i Bergen, Bergens Sj\xc3\xb8fartsmuseum, Billedsamlingen ved Universitetet i Bergen og Hordaland fylkesarkiv.'