b"\n_START_ARTICLE_\nFrancis Hutcheson\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nDet er antatt at Hutcheson ble f\xc3\xb8dt i Drumalig p\xc3\xa5 Irland i sognet Saintfield i fylket Down i det omr\xc3\xa5det som i dag er Nord-Irland. Han var \xc2\xabs\xc3\xb8nn av en presbyteriansk prest i Ulster-skotske (eller skotsk-irske) slekt som var f\xc3\xb8dt i Irland\xc2\xbb. Hutcheson tok sin utdannelse ved Killyleagh og dro siden til Skottland for \xc3\xa5 studere ved Universitet i Glasgow hvor han tilbrakte seks \xc3\xa5r ved \xc3\xa5 studere filosofi, klassikerne og generell litteratur, og etterp\xc3\xa5 studerte han teologi, og fikk sin akademiske grad i 1712 og deretter sin tillatelse for preke i den presbyteriansk kirke i 1716.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nGrunn av mistenkeliggj\xc3\xb8ring av hans \xc2\xabirske\xc2\xbb r\xc3\xb8tter og hans tilknytning til teologen John Simson (som da var under mistanke av den skotske kirkeretten), var det lite sannsynlig at en prestestilling i Skottland ville bli en suksess. Han forlot s\xc3\xa5ledes kirken og reiste tilbake til Irland for \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke en akademisk karriere. Han ble overtalt til \xc3\xa5 \xc3\xa5pne et privat akademi i Dublin hvor han underviste i 10 \xc3\xa5r samtidig som han henga seg til studiet av filosofi ved siden av. I Dublin utga han anonymt Inquiry concerning Moral Good and Evil i 1725 og Essay on the Nature and Conduct of the Passions and Affections and Illustrations upon the Moral Sense i 1728. I Dublin utga han ogs\xc3\xa5 Thoughts on Laughter (1725) som var en kritikk av Thomas Hobbes, og Observasjoner Bienes Fabel, foruten de seks brevene som ble bidratt til Hibernicus' Letters, et tidsskrift som ble utgitt i Dublin (1725\xe2\x80\x931727, 2. utg. 1734). I 1779 etterfulgte Hutcheson sin gamle l\xc3\xa6rer, Gershom Carmichael, i stolen for moralsk filosofi ved Universitet i Glasgow, og han ble den f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6rer som holdt undervisningen p\xc3\xa5 engelsk framfor latin. I l\xc3\xb8pet av sin tid ved universitet underviste han ogs\xc3\xa5 Adam Smith, \xc3\xb8konomen og filosofen, og Hutchesons innflytelse er merkbar i Smiths forfatterskap._NEWLINE_Hutchesons emner var metafysikk, logikk og etikk, og hans betydning er hovedsakelig knyttet til hans tenkning om etikken og blant disse hovedsakelig til hans fire essay og brevene som han utga mens han bodde i Dublin. Hans standpunkt har et negativt og et positivt aspekt; han var i sterk opposisjon til Thomas Hobbes og Mandeville, og absolutt enig med Shaftesbury, hvis navn som han stolt koblet med sitt eget p\xc3\xa5 tittelsiden av de f\xc3\xb8rste to essayene. Hans samlede verk ble utgitt samlet i fem bind i 1772. Hutcheson mente at det var v\xc3\xa5re f\xc3\xb8lelser og v\xc3\xa5r sinn som ga oss moralsk kunnskap, ikke fornuften, og at menneskene b\xc3\xb8r strebe etter et utilitaristisk prinsipp best\xc3\xa5ende av maksimal lykke, \xc2\xabst\xc3\xb8rst mulig lykke at flest mulig\xc2\xbb. Han ble etterfulgt av den mer kjente engelske opplysningsfilosfen David Hume._NEWLINE_Hutcheson d\xc3\xb8de i 1746 i Glasgow, pussig nok p\xc3\xa5 den samme datoen som da han ble f\xc3\xb8dt, 8. august."