b"\n_START_ARTICLE_\nReklame\n_START_PARAGRAPH_\nReklame er en form for budskap for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re et produkt, et varemerke eller en tjeneste kjent for potensielle kunder. Reklame kan defineres som \xc2\xabbetalt kommunikasjon av et budskap i et massemedium med identifiserbar sender i den hensikt \xc3\xa5 forberede en \xc3\xb8konomisk transaksjon\xc2\xbb. I videre sammenheng er det en del av enhver virksomhets forretningsutvikling som kan skje med flere former for promotering._NEWLINE_Hensikten med \xc3\xa5 reklamere, avertere, og annonsere kan ha flere \xc3\xa5rsaker: \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re noe kjent slik at man f\xc3\xa5r \xc3\xb8kt salg, og sikre at et selskapet er visuelt og kjent. Reklamering benyttes i media som aviser, blader, radio og TV, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Internett og via egne utsendinger i postkassen eller p\xc3\xa5 e-post. Mennesker opplever reklame ulikt, avhengig av hva det reklameres for og hvor p\xc3\xa5trengende reklamen er. Av den grunn er det mulig \xc3\xa5 verge seg mot reklame i postkassen og ved oppringing p\xc3\xa5 telefon. For den enkelte virksomhet er reklame ett av flere virkemidler i den samlede markedsf\xc3\xb8ringen. Reklamen er ofte den mest synlige delen av virksomhetenes utadrettede aktiviteter. Reklame skiller seg fra redaksjonelt stoff i massemedier ved at den er plassert, betalt og styrt av et firma som driver kommersiell virksomhet \xe2\x80\x93 og ikke av redaksjonen. Reklame i massemedier skal derfor merkes slik at den ikke kan forveksles med redaksjonelt innhold._NEWLINE_Moderne reklame ble skapt ved innovative teknikker introdusert med tobakkreklame p\xc3\xa5 1920-tallet, mest p\xc3\xa5tagelig med reklamekampanjene skapt av Edward Bernays (1891 \xe2\x88\x92 1995)  som benyttet seg av psykologiske ideer for m\xc3\xa5lrettet reklamekampanjer. Reklame er blitt en vesentlig del av samfunns\xc3\xb8konomien. I 2010 ble forbruket p\xc3\xa5 reklame beregnet til 143 milliarder dollar i USA og 467 milliarder verden over.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrdene reklame og reklamere kommer fra latinske reclamare, \xc2\xabrope til\xc2\xbb og til norsk fra fransk i betydningen \xc2\xabtilkallelse\xc2\xbb. Et annet ord for \xc3\xa5 reklamere er \xc3\xa5 avertere, som ogs\xc3\xa5 har opphav i latin, ad vertere, \xc2\xab\xc3\xa5 vende seg til\xc2\xbb, i betydningen \xc2\xabkunngj\xc3\xb8re\xc2\xbb, eksempelvis ved annonsere, igjen fra latin ad \xc2\xabtil\xc2\xbb og nuntius \xc2\xabsendebud\xc2\xbb.  Betegnelsen \xc2\xab\xc3\xa5 reklamere\xc2\xbb har ogs\xc3\xa5 betydningen \xc2\xab\xc3\xa5 klage p\xc3\xa5\xc2\xbb, \xc2\xabkreve tilbake\xc2\xbb, igjen opphav i det latinske reclamare, \xc2\xabrope til\xc2\xbb i betydningen \xc2\xabprotestere\xc2\xbb._NEWLINE_Et annet mer snevert begrep er avertissement. Det henviser en innsendt beskjed til en avis eller magasin som inneholder et tilbud (reklame) av n\xc3\xa6rmere angitte varer eller tjenester (annonse).  I sin eldste form besto norske aviser hovedsakelig av innsendte inserater og avertissementer.\n_START_SECTION_\nBegrensning av reklame\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnloven setter rammer for hva som kan tillates av ytringer, noe ogs\xc3\xa5 reklame m\xc3\xa5 forholde seg til. I Norge avgrenses reklame juridisk i henhold til lov om kontroll med markedsf\xc3\xb8ring og avtalevilk\xc3\xa5r (\xc2\xabmarkedsf\xc3\xb8ringsloven\xc2\xbb) fra 2009 slik at den bare kommer til anvendelse overfor virksomheter som driver n\xc3\xa6ringsvirksomhet, det vil si markedsf\xc3\xb8ring, handelspraksis og avtalevilk\xc3\xa5r i forbrukerforhold og stiller krav til god forretningsskikk mellom n\xc3\xa6ringsdrivende._NEWLINE_Markedsf\xc3\xb8ringsloven bestemmer at reklame ikke skal stride mot god skikk, virke krenkende eller benytte st\xc3\xb8tende virkemidler, og skal ikke v\xc3\xa6re strid med likeverdet mellom kj\xc3\xb8nnene. Heller ikke skal det markedsf\xc3\xb8res egenskaper eller virkninger som ikke kan dokumenteres. Villedende utelatelser er ogs\xc3\xa5 forbudt. Markedsf\xc3\xb8ringslovens kapittel 4 krever s\xc3\xa6rlig beskyttelse av barn. Reklame rettet direkte mot barn er i praksis ulovlig. Det er ogs\xc3\xa5 det forbudt med TV-reklame rettet direkte mot barn, politisk reklame p\xc3\xa5 TV, reklame for produkter som alkohol og tobakk, og det er heller ikke lov med reklame p\xc3\xa5 skolene.\n_START_SECTION_\nOldtiden\n_START_PARAGRAPH_\nOldtidens egyptere benyttet papyrus for budskap om slag og plakater p\xc3\xa5 vegger. Utstilling av kommersielle budskap og politiske kampanjer har blitt funnet i ruinene av Pompeii og i oldtidens Arabia. Reklamering av \xc2\xabtapt og funnet\xc2\xbb p\xc3\xa5 papyrus har blitt avdekket i antikkens Hellas og Romerriket. Maling p\xc3\xa5 murvegger eller p\xc3\xa5 berg for kommersiell reklamering er en annen manifestasjon av en reklameform fra oldtiden, og som fortsatt eksisterer til denne dag i mange deler av Asia, Afrika og S\xc3\xb8r-Amerika. Tradisjonen med murmalerier kan bli sporet tilbake til indianernes malerier og bergkunst som er datert til rundt 4000 f.Kr._NEWLINE_I oldtidens Kina er den tidligste kjente reklameringen muntlig, slik som den er nedtegnet i Shijing, den klassiske poesien (1000- til 600-tallet f.Kr.), framf\xc3\xb8rt av bambusfl\xc3\xb8ytespillere for \xc3\xa5 selge godteri. Reklamering skjedde vanligvis i form av kalligrafiske oppslagstavler og p\xc3\xa5 papir med blekk. En trykkeplate av kobber som er datert tilbake til Song-dynastiet (600-1200-tallet e.Kr.) ble benyttet for \xc3\xa5 trykke plakater i form av kvadratiske papirflak med en logo av en kanin og overskriften \xc2\xabJinan Lius fineste n\xc3\xa5lbutikk\xc2\xbb og skrevet over og under: \xc2\xabVi kj\xc3\xb8per st\xc3\xa5lstenger av h\xc3\xb8yeste kvalitet og lager n\xc3\xa5l av fineste kvalitet, klare for \xc3\xa5 bli brukt i hjemmet med en gang.\xc2\xbb Det er betraktet som verdens eldste kjente og identifiserbare trykte reklame._NEWLINE_I Europa etter hvert som byene i middelalderen begynte \xc3\xa5 vokse, og det store flertallet av befolkningen ikke kunne lese ble det isteden benyttet skilt som reklamerte for \xc2\xablappeskomaker\xc2\xbb, \xc2\xabskredder\xc2\xbb, eller \xc2\xabsmed\xc2\xbb ved hjelp av et s\xc3\xa6rskilt symbol for disse tjenestene, et tegn som assosierte deres handel med en sko, jakke, hatt, klokke, hestesko, og selv en sekk med mel. Frukt og gr\xc3\xb8nnsaker ble solgt i byens marked fra vogner og gr\xc3\xb8nnsaksselgerne kunne benytte seg av egne utropere for \xc3\xa5 annonsere deres beliggenhet for kundene._NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-tallet begynte reklame \xc3\xa5 opptre i de ukentlige avisene i England. Disse tidlig trykte reklamene ble f\xc3\xb8rst benyttet for \xc3\xa5 promotere b\xc3\xb8ker og annet lesestoff som ble \xc3\xb8kende billige grunnet framgangen med trykkepressene. Medisiner var et annet salgsobjekt som folk var villige til \xc3\xa5 betale for da ulike sykdommer jevnlig herjet Europa. Imidlertid var falsk reklame, l\xc3\xb8fter om mirakelkurer, et \xc3\xb8kende problem som til sist f\xc3\xb8rte en regulering av innholdet i reklamen.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nThomas J. Barratt fra London har blitt karakterisert som \xc2\xabden moderne reklamens far\xc2\xbb. Barratt arbeidet for selskapet Pears Soap hvor han skapte en effektiv reklamekampanje for selskapets produkter, hvilket involverte bruken av m\xc3\xa5lrettede slagord, bilder og fraser. Et av hans slagord var \xc2\xabGod morgen, har du brukt Pears' suppe?\xc2\xbb som ble ber\xc3\xb8mt i sin tid og inn i 1900-tallet._NEWLINE_En reklametaktikk som han benyttet var \xc3\xa5 assosiere varemerket Pears med h\xc3\xb8ykultur og kvalitet. Mest ber\xc3\xb8mt benyttet han maleriet \xc2\xabBubbles\xc2\xbb av John Everett Millais som en reklame ved \xc3\xa5 legge til en bjelke med Pears suppe i forgrunnen. Millais protesterte over denne endringen av hans verk, men forgjeves da Barrat hadde skaffet seg rettighetene til det. Barratt fortsatte med dette temaet med en rekke av reklamer av veloppdragne middelklassebarn og assosierte Pears suppe med hjemlig hygge og streben for h\xc3\xb8yere klassestatus._NEWLINE_Barrat etablerte Pears Annual i 1891 som et avleggermagasin som fremmet samtidig illustrasjoner og fargetrykk, og i 1897 utga han Pears Cyclopedia, et leksikon i et bind. Fra tidlig p\xc3\xa5 1900-tallet var Pears ber\xc3\xb8mt for den \xc3\xa5rlige skj\xc3\xb8nnhetskonkurransen \xc2\xabMiss Pears\xc2\xbb hvor foreldre melde p\xc3\xa5 sine barn til en h\xc3\xb8yprofilert s\xc3\xb8ken etter en ung merkevare-representant p\xc3\xa5 innpakninger og i konsumentpromoteringer. Han rekrutterte forskere og kjendiser for offentlig \xc3\xa5 anbefale produktet. Lillie Langtry, en britisk skuespiller og variet\xc3\xa9sanger med en ber\xc3\xb8mt elfenbeinshud (og senere kjent som prinsen av Wales' (den senere kong Edvard VIIs) elskerinne), hadde inntekter som den f\xc3\xb8rste kvinne som anbefalte et kommersielt produkt ved \xc3\xa5 reklamere for Pears Soap: \xc2\xabJeg foretrekker Pears' Soap framfor noen annen.\xc2\xbb_NEWLINE_Barratt introduserte mange av de avgj\xc3\xb8rende ideer som ligger bak suksessfull reklame og disse ble sirkulert bredt i hans tid. Han jevnlig understreket viktigheten av et sterkt og eksklusivt merkevare for Pears og framhevet produktets tilgjengelighet via kampanjer. Han forsto ogs\xc3\xa5 viktigheten av jevnlig revaluering av markedet for endrede smak, og uttalte i 1907 at \xc2\xabsmaken endrer seg, moten endrer seg, og reklamen m\xc3\xa5 endre seg med dem. En ide som var effektiv en generasjon siden falle flatt, forslitt og ul\xc3\xb8nnsom om den ble presentert for publikum i dag. Ikke at ideen i dag er alltid bedre enn den gamle ideen, men den er annerledes \xe2\x80\x93 den treffer dagens smak.\xc2\xbb_NEWLINE_Da \xc3\xb8konomien ekspanderte over verden i l\xc3\xb8pet av 1800-tallet, vokste reklamen med den. I USA f\xc3\xb8rte suksessen med reklame til sist til framveksten av postordrereklame._NEWLINE_I juni 1836 var den franske dagsavisen La Presse den f\xc3\xb8rste som hadde betalt reklame p\xc3\xa5 sine sider, noe som ga avisen \xc3\xb8kte inntekter, gjorde det mulig \xc3\xa5 senke utsalgsprisen, \xc3\xb8ke antallet lesere og utvide sin l\xc3\xb8nnsomhet. Denne formelen ble raskt plukket opp av andre aviser. Rundt 1840 etablerte Volney B. Palmer i Philadelphia det som var utgangspunktet eller r\xc3\xb8ttene til senere reklamebyr\xc3\xa5er. To \xc3\xa5r senere kj\xc3\xb8pte Palmer store mengder med plass i ulike aviser ved \xc3\xa5 f\xc3\xa5 rabatt p\xc3\xa5 mengden, og deretter solgte plassen videre med profitt til forretninger som reklameplass. Den faktiske reklamen, utformingen og framstillingen, ble fortsatt gjort av selskapet som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 reklamere. Palmer var kun en megler av plass i avisene. Denne situasjonen endret seg p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet da reklamebyr\xc3\xa5et N.W. Ayer & Son ble opprettet. Dette firmaet tilb\xc3\xb8d \xc3\xa5 planlegge, skape og utf\xc3\xb8re fullstendige reklamekampanjer for sine kunder. Ved 1900 hadde reklamebyr\xc3\xa5ene blitt selv navet i kreativ planlegging, og reklame var blitt solid etablert som et fag og en profesjon. P\xc3\xa5 omtrent samme tid i Frankrike hadde Charles-Louis Havas utvidet tjenestene for sitt nye byr\xc3\xa5. Hans firma, Havas, som fortsatt eksisterer, tilb\xc3\xb8d handel med reklame, og ble den f\xc3\xb8rste franske gruppen som organiserte reklame.\n_START_SECTION_\n1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nReklame \xc3\xb8kte dramatisk i USA da industrialiseringen ekspanderte tilgangen p\xc3\xa5 fabrikkerte produkter. For \xc3\xa5 skaffe seg profitt fra den \xc3\xb8kte produksjonen, trengte industrien \xc3\xa5 rekruttere arbeidere som konsumenter av fabrikkvarer. Den gjorde s\xc3\xa5 via oppfinnelsen av massereklame designet for \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke befolkningens \xc3\xb8konomiske oppf\xc3\xb8rsel i st\xc3\xb8rre skala. P\xc3\xa5 1910- og 1920-tallet tilpasset reklamevirksomhet i USA seg til l\xc3\xa6ren om at man kunne bearbeide og h\xc3\xb8ste gevinst p\xc3\xa5 menneskelige instinkter. Menneskelig oppf\xc3\xb8rsel kunne bli bearbeidet til \xc3\xa5 \xc3\xb8nske \xc3\xa5 anskaffe seg bestemte varer som produsentene \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 selge; hva som i psykologien kalles for sublimering. Edward Bernays, en nev\xc3\xb8 av Sigmund Freud, benyttet seg av ideer om massepsykologi i kombinasjon til de psykoanalytiske ideene til sin onkel. Bernays ble assosiert med metoden om \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re en form for manipulasjon i henhold til Wilfred Trotters begrep om flokkmentalitet. Bernays er i dag ofte blitt oppfattet som en grunnlegger av moderne m\xc3\xa5lrettet reklamevirksomhet._NEWLINE_Tobakksindustrien var blant de f\xc3\xb8rste som utnyttet moderne masseproduksjon med introduksjonen av Bonsack-maskinen. Denne maskinen gjorde det mulig \xc3\xa5 masseprodusere sigaretter for et stort marked, og tobakksindustrien hadde behov for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 stor avsetning p\xc3\xa5 sine produkter ved \xc3\xa5 skape et behov hos konsumentene via reklame. Tobakksselskapene ble foregangsskapende og pionerer i nye reklameteknikker da de ansatte Bernays for \xc3\xa5 skape positive assosiasjoner til tobakksr\xc3\xb8yking hos det store publikum._NEWLINE_Reklame ble ogs\xc3\xa5 benyttet som et virkemiddel for kulturell tilpasning ved \xc3\xa5 oppmuntre arbeidere til \xc3\xa5 endre deres tradisjonelle vaner og samfunnsstruktur til fordel for en delt \xc2\xabmoderne\xc2\xbb livsstil. Et viktig redskap for \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke immigrantarbeidere var American Association of Foreign Language Newspapers (AAFLN). Det var hovedsakelig et reklamebyr\xc3\xa5, men skaffet seg stor sentralisert kontroll over mye av immigrantpressen. AAFLN fungerte som et mellomledd og formidler av \xc2\xabrespektable nasjonal reklame\xc2\xbb og utenlandskspr\xc3\xa5klige aviser som profitterte p\xc3\xa5 reklamevirksomhet._NEWLINE_Ved \xc3\xa5rhundreskiftet til 1900-tallet var det f\xc3\xa5 karrierevalg for kvinner i forretningslivet. Reklamevirksomhet ble raskt et av de f\xc3\xa5 hvor kvinner kunne arbeide tiln\xc3\xa6rmet likestilt med menn. Ettersom kvinner var ansvarlig for det mest av husholdningen i familien, anerkjente reklamen og reklamebyr\xc3\xa5ene viktigheten av kvinners innsikt og kunnskap i den kreative prosessen. Det ble viktig \xc3\xa5 rette reklamen mot den reelle m\xc3\xa5lgruppen for innkj\xc3\xb8p til familien, som i mange tilfeller var kvinner. Faktisk var den f\xc3\xb8rste amerikanske reklamen som spilte p\xc3\xa5 seksuelle over- eller undertoner skapt av en kvinne. Det var for et s\xc3\xa5peprodukt i 1911. Den var tam og lite krenkende etter dagens standard: reklamen viste et par med budskapet \xc2\xabA skin you love to touch\xc2\xbb (\xc2\xabEn hud du vil elske \xc3\xa5 ta p\xc3\xa5\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5virkning fra tidlig psykologi\n_START_PARAGRAPH_\nTidlig p\xc3\xa5 1900-tallet bidro psykologene Walter D. Scott og John B. Watson med anvendt psykologisk teori til reklamevirksomheten. Scott uttalte at \xc2\xabMennesket har blitt kalt for et fornuftsvesen, men han kan med st\xc3\xb8rre sannhet bli kalt for et vesen av suggesjon. Han er fornuftig, men han er i langt st\xc3\xb8rre grad lett p\xc3\xa5virkelig.\xc2\xbb Han demonstrerte dette gjennom sin reklameteknikk om direkte befaling av konsumenten. John B. Watson ved Johns Hopkins University var en meget anerkjent psykolog p\xc3\xa5 1920-tallet. Han hadde blant annet forsket p\xc3\xa5 psykologiske aspekter av seksuelle reaksjoner. Watson ble tvunget til forlate sin professorposisjon grunnet en \xc2\xaboffentlig taktl\xc3\xb8shet\xc2\xbb med en 21 \xc3\xa5r kvinnelig student som f\xc3\xb8rte til hans skilsmisse. Da Watson ikke kunne finne en ny akademisk posisjon henvendte han seg til reklamebransjen i New York. I den kommersielle verden innf\xc3\xb8rte han de psykologiske konseptene om behaviorisme p\xc3\xa5 reklame. Det fokuserte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 benytte seg av konsumentens grunnleggende f\xc3\xb8lelsesregister: kj\xc3\xa6rlighet, hat, og frykt. Denne formen for reklame viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re meget effektiv da den var tilpasset den sosiale sammenheng i stadig endring og f\xc3\xb8rte til en stor innflytelse p\xc3\xa5 framtidige reklamestrategier og sementerte en posisjon for psykologi i reklamearbeidet.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5 radio fra 1920-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nTidlig p\xc3\xa5 1920-tallet ble de f\xc3\xb8rste radiostasjoner etablert i USA av fabrikanter av radioutstyr og detaljister som tilb\xc3\xb8d programmer for \xc3\xa5 kunne selge radioer til konsumentene. Etter hvert som tiden gikk var det flere ideelle organisasjoner som fulgte opp ved \xc3\xa5 opprette deres egne radiostasjoner, inkludert skoler, klubber og sivile klubber._NEWLINE_Da praksisen med sponsede radioprogrammer ble popul\xc3\xa6rt ble hvert enkeltprogram p\xc3\xa5 radioen vanligvis sponset av en enkelt forretningsvirksomhet i bytte for en kort omtalte av forretningens navn i begynnelsen og slutten av programmet. Imidlertid inns\xc3\xa5 eierne av radiostasjonene snart at de kunne tjene mer penger ved \xc3\xa5 selge rettigheter til sponsing i sm\xc3\xa5 allokerte tider gjentatte ganger i l\xc3\xb8pet av programmet til et mangfold av selskaper. Sponsing av radioprogram var den fremste formen for finansiering av amerikanske radio i mellomkrigstiden. Ved slutten av 1950-tallet var det kun et mindretall av programmene som var det. En \xc3\xa5rsak var fjernsynets \xc3\xb8kende popularitet, en annen \xc3\xa5rsak var at sponsing ikke lenger var effektivt da publikum i \xc3\xb8kende grad ble fremmedgjort av tung sponsing, noe som gikk ut over programmets iboende kvaliteter.\n_START_SECTION_\nOffentlig propaganda under den andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nReklameteknikker benyttet til promotere kommersielle varer og tjenester kan ogs\xc3\xa5 brukes til \xc3\xa5 informere, utdanne og motivere offentligheten om ikke-kommersielle saker og emner, eksempelvis om str\xc3\xb8msparing og naturvern, fjellvettregler, og om offentlig helse som viktigheten av vaksinasjon og r\xc3\xa5d mot smittsomme sykdommer. Slike ikke-kommersielle tiltak faller utenfor den egentlige reklamedefinisjonen._NEWLINE_Massekommunikasjon kan v\xc3\xa6re et pedagogisk virkemiddel som kan n\xc3\xa5 ut til store folkemengder. Frasen om at \xc2\xabreklame rettferdiggj\xc3\xb8r sin eksistens n\xc3\xa5r det benyttes i offentlighetens interesse - det er altfor mektig virkemiddel for kun \xc3\xa5 bli brukt i kommersiell hensikt,\xc2\xbb er tilskrevet Howard Gossage._NEWLINE_Virkemidler hentet fra reklame ble i praksis utnyttet i media som en del av krigsinnsatsen. Slik offentlig propaganda ble brukt i stort monn under f\xc3\xb8rste og andre verdenskrig under ledelse av de dav\xc3\xa6rende myndigheter. Under den andre verdenskrig opprettet president Franklin D. Roosevelt i 1942 en egen organisasjon kalt War Advertising Council (i dag kjent som Advertising Council) som er USAs st\xc3\xb8rste utvikler av kampanjer for samfunnsinformasjon p\xc3\xa5 vegne av de ulike myndigheter. Tidligere er tilsvarende virksomhet drevet av Statens Informasjonstjeneste i Norge.\n_START_SECTION_\nKanaler og reklameformer\n_START_PARAGRAPH_\nAlle typer massemedia brukes til reklame, inkludert TV, radio, kino, magasiner, aviser, videospill, Internett og plakater. Den verbale og visuelle utformingen og produksjonen av reklamebudskapene for store annons\xc3\xb8rer og produkter utf\xc3\xb8res som hovedregel av reklamebyr\xc3\xa5er. Reklame kan bli utformet av ulike akt\xc3\xb8rer som annons\xc3\xb8ren selv (inhouse), trykkerier eller andre. Avhengig av mediet kan budskapene ha form som annonser i aviser, blader eller p\xc3\xa5 internettet, som plakater, skilt og boards, l\xc3\xb8pesedler, brosjyrer, klistremerker eller reklameaviser som deles ut eller sendes i post, som reklamefilmer p\xc3\xa5 TV, nett og kino, radioreklame, dekor p\xc3\xa5 plastposer, T-skjorter, penner og andre varer og forbruksartikler. Fellesnevneren er at budskapet er masseprodusert og distribueres i en standardisert form til alle mottakere gjennom den aktuelle mediekanalen. Reklame p\xc3\xa5 Internett kan imidlertid v\xc3\xa6re tilpasset den individuelle brukeren gjennom profiler som er oppretter av s\xc3\xb8kemotorer og lignende. Personlig videoreklame er en reklameform rettet personlig til den som mottar videoen."