b'\n_START_ARTICLE_\nSolhaug skole (Bergen)\n_START_PARAGRAPH_\nSolhaug skole var en skole i Bergen, opprettet i 1922. Fra 1922 var den en barneskole, eller s\xc3\xa5kalt \xc2\xabsm\xc3\xa5skole\xc2\xbb, med elever fra 1. til 3. trinn og et fjerde kun for jenter. Etter 1939 ble skolen reorganisert til hjelpeskole for skolesvake, og fra 1977 spesialskole for barn med adferdsvansker. Skolen ble lagt ned i 2003. H\xc3\xb8sten 2004 startet daVinci Montessoriskole drift i bygningen. Eiendommen har i dag adresse Jacob Aallsvei 26.\n_START_SECTION_\nBygningen\n_START_PARAGRAPH_\nBygningen er opprinnelig en vakker og staselig trevilla fra 1899, og ligger p\xc3\xa5 toppen av en h\xc3\xb8yde i Inndalen. Statsr\xc3\xa5d Gerdt Meyer Bruun fikk boligen reist mens han oppholdt seg i England. Det fortelles at han fikk bygningstegninger sendt fra London til byggmesteren i Bergen. Denne mistok alen for meter, og bygget ble betraktelig st\xc3\xb8rre enn det var tenkt.Trebygningen har to runde t\xc3\xa5rn p\xc3\xa5 forsiden. I f\xc3\xb8rste etasje p\xc3\xa5 innsiden av bygningen fantes en stor hall med vinterhage. Rundt denne var det seks gode rom.\n_START_SECTION_\nLea Hall\n_START_PARAGRAPH_\nI 1915 kj\xc3\xb8pte den suksessrike unge skipsmegleren Erik Grant Lea eiendommen fra Brun. Selve huset kalte han Lea Hall. Tomten var p\xc3\xa5 omtrent 150 dekar, men Lea overlot over 100 dekar fra Finnberg\xc3\xa5sen og ned mot Solheimsvannet til Bergen kommune. P\xc3\xa5 de resterende 45 dekar anla han Leaparken, som senere ble Solhaug park. Til bygningen h\xc3\xb8rer en gartnerbolig og en l\xc3\xa5ve._NEWLINE_I 1920 kom krakket, og Grant Lea ble ruinert. Bergen kommune kj\xc3\xb8pte eiendommen for 250.000 kroner. Planen var \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re villaen tilgjengelig for Kirke- og undervisningsdepartementet for den f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6rerskole i landet. Men denne ble lagt til Trondheim. Villaen ble derfor omgjort til skole.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5skolen\n_START_PARAGRAPH_\nSolhaug skole startet med elever fra 1. til 4. trinn i 1922. Rommene i f\xc3\xb8rste etasje ble benyttet til klasserom og ett l\xc3\xa6rerrom, mens vinterhagen ble omgjort til gymnastikksal. L\xc3\xa6rerne var alle kvinner, og fru B\xc3\xb8rseth Fossmark var bestyrer. En av l\xc3\xa6rerinnene, Johanne Grieg Cederblad, s\xc3\xb8ster av Nordahl Grieg, skrev sine erindringer fra denne tiden i boken \xe2\x80\x9dBarn\xe2\x80\x9d. Elevene ble etter fjerde klasse overf\xc3\xb8rt til Ny-Krohnborg skole, og til Fridalen skole da den stod klar._NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1939 gikk de siste barneskoleelevene ut av sm\xc3\xa5skolen p\xc3\xa5 Solhaug.\n_START_SECTION_\nHjelpeskolen\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge folkeskolelovene av 1936 og innf\xc3\xb8ring av Normalplanen i 1939 startet et prosjekt med form\xc3\xa5l \xc3\xa5 skille ut de svakeste elevene fra den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabEnhetsskolen\xc2\xbb, som skulle v\xc3\xa6re for s\xc3\xa5kalt normale elever. Tidligere hadde man ordnet saken ved \xc3\xa5 opprette s\xc3\xa6rklasser innen den enkelte skole. Det ble n\xc3\xa5 etablert hjelpeskoler og hjelpeklasser for de svake elevene, som et eget skoleslag mellom den s\xc3\xa5kalte \xc3\xa5ndssvakeskolen og normalskolen. Det skulle dermed v\xc3\xa6re egnet for de normale elevene, som av ulike \xc3\xa5rsaker hadde spesielle l\xc3\xa6revansker. I Bergen ville man legge skolen til vakre omgivelser utenfor byen, og valget falt p\xc3\xa5 Solhaug skole. H\xc3\xb8sten 1939 ble det satt opp 6 hjelpeklasser ved Solhaug skole. Det fantes ogs\xc3\xa5 hjelpeklasser ved Krohnengen skole og p\xc3\xa5 Lungeg\xc3\xa5rden skole for den h\xc3\xb8yere skolen, men Solhaug skole var den eneste med kun denne typen elever. L\xc3\xa6rer Andreas Barstad skulle v\xc3\xa6re tilsynsl\xc3\xa6rer ved skolen. Hensikten med \xc3\xa5 plassere alle elevene i en egen skole var \xc3\xa5 forhindre mobbing, og gi mulighet for tilpasset undervisning i det tempo eleven trengte. Elevene ble evaluert ut fra sine forutsetninger, med enkelte tilf\xc3\xb8yelser p\xc3\xa5 vitnem\xc3\xa5let. De fleste elevene klarte seg godt i ettertid. Dessverre ble Solhaug skole beslaglagt av tyskerne under krigen, og elevene flyttet til Fridalen skole. Men allerede 15. mai 1945 startet undervisningen opp igjen, etter midlertidig opphold andre steder i byen._NEWLINE_I f\xc3\xb8rste etasje hadde man klasserom og l\xc3\xa6rerv\xc3\xa6relse som tidligere. I andre etasje ble et stort rom disponert til h\xc3\xa5ndarbeid- og undervisningsrom, mens et mindre rom ble skolekj\xc3\xb8kken. Under skr\xc3\xa5takene ble det ogs\xc3\xa5 plass til et kummerlig sted for sl\xc3\xb8yd. I det ene t\xc3\xa5rnrommet var det legerom og i det andre materialrom. I 1946 var det 11 klasser p\xc3\xa5 skolen. I 1953 var elevtallet 178, fordelt p\xc3\xa5 13 klasser. Samme \xc3\xa5r ble Lars Hauge, med erfaring fra Kalmarhagen skole for evneveike, ansatt som overl\xc3\xa6rer. Han fikk i oppgave \xc3\xa5 bedre undervisningsforholdene. Klassetallet holdt seg p\xc3\xa5 samme niv\xc3\xa5 fram til 1963. Da var det samme antall hjelpeklasser p\xc3\xa5 Krohnengen skole. Omleggingen av hjelpeundervisning p\xc3\xa5 60-tallet gjorde at elevtallet p\xc3\xa5 hjelpeskolene sank. Hjelpeklasser ble til hjelpegrupper. I 1970 var det kun 72 elever tilbake p\xc3\xa5 Solhaug skole, og i 1975, 27 elever. I 1977 ble Solhaug skole avviklet som hjelpeskole og fikk i stedet status som spesialskole for barn med adferdsvansker.\n_START_SECTION_\nSpesialskole\n_START_PARAGRAPH_\nI 1977 ble Solhaug skole spesialskole for barn med adferdsvansker. Margrethe Rommetveit fungerte som rektor, og fra 1981 var Ragnar Tvinnereim rektor. Fra 1985 var Ivar Ukvitne rektor. Solhaug skole var da en kommunal skole med plass til fra 12\xe2\x80\x9316 elever med adferdsvansker, fortrinnsvis fra 7. til 9. trinn. Skolen hadde da ti ansatte, hvorav seks i pedagogiske stillinger. Elevene var kontinuerlig i vurdering om tilbakef\xc3\xb8ring til den skolen de soknet til, og de fleste tok eksamener her. Det var ogs\xc3\xa5 mulig \xc3\xa5 ta grunnskoleeksamen ved spesialskolen.\n_START_SECTION_\nArkivet\n_START_PARAGRAPH_\nArkivet etter Solhaug finnes ved Bergen byarkiv. Solhaug skole ble f\xc3\xb8rst etablert i 1923, men arkivet inneholder materiale fra 1895\xe2\x80\x931981. Det eldste materialet er fra Lungeg\xc3\xa5rden, Fortunen og Krohnengen skoler, som hadde hjelpeklasser. I arkivet finnes m\xc3\xb8teb\xc3\xb8ker etter l\xc3\xa6rerr\xc3\xa5d fra 1895\xe2\x80\x931980, etter Solhaug skoles vel (foreldreforening) 1954\xe2\x80\x931981, og etter Samarbeidsutvalget 1925\xe2\x80\x931973. Her finnes ogs\xc3\xa5 saks- og korrespondansearkiv fra \xc3\xa5rene 1923\xe2\x80\x931982. Informasjon om elevene som gikk p\xc3\xa5 skolen finnes i registre og elevmapper, klasselister og dagb\xc3\xb8ker, samt eksamen- og vitnem\xc3\xa5lsprotokoller. Sistnevnte kan ogs\xc3\xa5 finnes i arkiver etter den skolen eleven egentlig h\xc3\xb8rte til.'