b'\n_START_ARTICLE_\nSitting Bull\n_START_SECTION_\nOpptakt\n_START_PARAGRAPH_\nSitting Bull ble f\xc3\xb8dt i 1831 p\xc3\xa5 den nordamerikanske pr\xc3\xa6rien. Som ung var han kjent som en snarr\xc3\xa5dig og modig kriger, og etter hvert ble han leder for krigergruppen \xc2\xabSterke hjerter\xc2\xbb. Han ble valgt til overhode for hunkpapafolket i begynnelsen av 1860-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Han var stadig i sammenst\xc3\xb8t med regjeringssoldater, men likevel var det som fredsstifter og megler han \xc3\xb8vet innflytelse blant sine egne. Ikke lenge etter den amerikanske borgerkrigen ble han \xc3\xa5ndelig leder. Hvite innvandrere tok stadig mer av jorda som urfolket levde, dyrket og jaktet p\xc3\xa5. Dette godtok ikke indianerne, de mente at jorda var deres, siden de hadde kommet dit f\xc3\xb8rst og levde der. Etter en rekke sammenst\xc3\xb8t, ledet av h\xc3\xb8vding Red Cloud, kom det i stand forhandlinger mellom grupper av urbefolkningen og regjeringen. Det ble s\xc3\xa5  inng\xc3\xa5tt en avtale som ble kalt Fort Laramie-traktaten i 1868. Den innebar at lakota, cheyenne og arapaho skulle f\xc3\xa5 beholde et forholdsvis stort reservatomr\xc3\xa5de i det vestlige S\xc3\xb8r-Dakota. Dette reservatet inkluderte Black Hills, et fjellomr\xc3\xa5de som var hellig for indianerne.\n_START_SECTION_\nSlaget ved Little Bighorn\n_START_PARAGRAPH_\nAvtalen ble ikke overholdt av regjeringen. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1870-tallet ble det oppdaget gull i Black Hills, og regjeringen beordret lakotafolket til \xc3\xa5 forlate Black Hills p\xc3\xa5 et par m\xc3\xa5neders varsel. Dette var i desember 1875. Dakotafolket gikk ikke med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli deportert midt p\xc3\xa5 vinteren, og nektet \xc3\xa5 etterkomme kravene. USAs myndigheter svarte med \xc3\xa5 sende inn tropper for \xc3\xa5 fordrive dem. Det lyktes dem ikke.   Sommeren 1876 var Sitting Bull og et stort antall sioux-, cheyenne- og arapaho-indianere samlet ved Little Bighorn-elven i det som i dag er en del av Montana i det eneste vellykkede fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 en samlet motstand mot de hvite. Der ble de angrepet av generall\xc3\xb8ytnant George Armstrong Custer og hans soldater. Regjeringssoldatene ble utradert av indianerne. Da Custers nederlag ble kjent, f\xc3\xb8rte det til et folkekrav fra de hvite om at indianerne m\xc3\xa5tte knuses en gang for alle.  Flere tropper ble sendt ut for \xc3\xa5 overvinne indianerne. Det endte med at Sitting Bull og stammen hans  flyktet til Canada.\n_START_SECTION_\nEttertiden\n_START_PARAGRAPH_\nI Canada ble de ikke forfulgt, men de var lite velkomne. De ble bedt om \xc3\xa5 holde seg i ro, og nabostammene i Canada var fiendtlige. Stammen hans flyttet gradvis tilbake til indianerreservatet i S\xc3\xb8r-Dakota, og Sitting Bull vendte tilbake til USA i 1881 og overgav seg til myndighetene. Dette medf\xc3\xb8rte at han m\xc3\xa5tte sitte i fengsel i to \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r han ble gjenforent med folket sitt i 1883. I 1885 dro Sitting Bull p\xc3\xa5 turn\xc3\xa9 sammen med William F. Cody, (Buffalo Bill) og en gruppe indianere. De viste fram sitt \xc2\xabville vesten\xe2\x80\x93show\xc2\xbb. Det ble sagt at han i dette showet ofte bannet p\xc3\xa5 sitt eget spr\xc3\xa5k, til stor begeistring og applaus fra tilh\xc3\xb8rerne. I 1887 dro han tilbake til folket sitt, f\xc3\xb8r han i 1889 dro til Washington for \xc3\xa5 forhandle om bedre betingelser for salg av indiansk jord til regjeringen. Selv var Sitting Bull ikke enig i jordsalget, men \xc3\xa5 selge var hva folket hans ville.\n_START_SECTION_\nSitting Bulls d\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nI 1890 n\xc3\xa5dde Paiute-profeten Wowokas \xc2\xab\xc3\xa5ndedans\xc2\xbb indianerreservatene i S\xc3\xb8r-Dakota. \xc3\x85ndedansen var en religi\xc3\xb8s bevegelse, som skal ha forkynt at det var mulig \xc3\xa5 returnere til en verden uten hvite ved \xc3\xa5 danse \xc3\xa5ndedansen. Dette oppfattet den amerikanske regjeringen som en trussel. \xc3\x85ndedans ble forbudt,men den fortsatte i hemmelighet p\xc3\xa5 bortgjemte steder utenfor reservatene. En tropp soldater ble sendt ut for \xc3\xa5 drive ansamlinger av \xc3\xa5ndedansere tilbake til  reservatene. \xc3\x85ndedansernes hester ble drept for \xc3\xa5 hindre framtidig unnasniking, og indianerne ble drevet \xc2\xabhjem\xc2\xbb til fots. Sitting Bull var selv skeptisk til \xc3\xa5ndedansen, og advarte om at de hvite kunne sl\xc3\xa5 tilbake. Men de hvite myndighetene hadde selv s\xc3\xb8rget for at han ikke lenger skulle ha noen myndighet over indianerne. For \xc3\xa5 splitte indianerne og hindre at de skulle bli noen samlet kraft, hadde indianerne blitt introdusert for slagordet \xc2\xabDu er din egen h\xc3\xb8vding\xc2\xbb. Likevel ble han mistenkt for \xc3\xa5 ha en medvirkning i \xc3\xa5ndedansbevegelsen, som de hvite s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 som forberedelsen til et indianeroppr\xc3\xb8r. Myndighetene sendte ut reservatets indianske politimenn for \xc3\xa5 arrestere Sitting Bull i hans hjem. Under arrestasjonen ble det en sammenstimling av oppr\xc3\xb8rte indianere, som fortsatt s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Sitting Bull som en respektert mann, og i tumultene som oppsto ble Sitting Bull skutt og drept av en av politimennene den 15. desember 1890.'