b"\n_START_ARTICLE_\nMigrasjonslovene\n_START_PARAGRAPH_\nMigrasjonslovene eller flyttelovene er lover om folks flyttem\xc3\xb8nstre som den tysk-britiske statsviteren Ernest George Ravenstein' (1834\xe2\x80\x931913) lagde etter sin forskning rundt endringene i samfunnet under den industrielle revolusjonen p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet. _NEWLINE_Han blir ogs\xc3\xa5 gjerne kalt geograf, men vi kan gjerne kalle ham samfunnsgeograf.  I 1885 ble hans verk, The Laws of Migration, publisert i Journal of the Royal Statistical Society. Her hevdet han \xc3\xa5 ha p\xc3\xa5vist at migrasjon som fenomen har bestemte karakteristikker og m\xc3\xb8nstre. Dette arbeidet f\xc3\xb8rte til elleve \xc2\xabflyttelover\xc2\xbb, eller \xc2\xabmigrasjonslover\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nFremveksten av industrisamfunnet i siste halvdel av 1800-tallet, og dets virkninger p\xc3\xa5 arbeidsm\xc3\xb8nsteret for Europa og Nord-Amerikas befolkning, var bakgrunnen for migrasjonslovene. Fremveksten av fabrikker og storproduksjon, jernbaner og annen kommunikasjon, forandret arbeidsm\xc3\xb8nstrene.  I dette ligger det faktum at b\xc3\xa5de mulighetene for \xc3\xa5 flytte p\xc3\xa5 seg, samt mulighetene for arbeid, b\xc3\xa5de i art og varighet, var i endring. I 1851 bodde halvparten av befolkningen i urbane omr\xc3\xa5der, og andelen sysselsatt i jordbruket hadde sunket tilsvarende. London mer enn doblet sitt innbyggertall i perioden 1800 til 1850, og utviklingen fortsatte utover mot \xc3\xa5rhundreskiftet. _NEWLINE_Den industrielle revolusjon ble fulgt av befolkningsvekst \xe2\x80\x93 og press. H\xc3\xa5ndverkeren jobbet ikke lenger med et produkt fra start til slutt, men var erstattet med en spesialisert fabrikkarbeider. Overflod av billig arbeidskraft og presset p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xb8 den voksende befolkningen banet vei for arbeidssparende maskiner i jordbruket. Disse maskinene gjorde behovet for arbeidskraft p\xc3\xa5 landsbygda mindre, mens maskinene i industrien skapte flere jobber der. Fabrikkbyer vokste frem rundt kullgruvene og jerngruvene i Storbritannias industriomr\xc3\xa5der. Det var en tid med oppbrudd og flytting, ikke minst innvandring og utvandring. _NEWLINE_Gjennom sine \xc2\xabLaws of Migration\xc2\xbb forklarte og antesiperte Ravenstein fenomenet migrasjon. Han var nemlig dypt uenig med en viss Dr William Farr, som hevdet at migrasjon var tilfeldig og ikke fulgte bestemte m\xc3\xb8nster eller lover.  Ravenstein var ogs\xc3\xa5, som flere p\xc3\xa5 denne tiden, bekymret for \xc2\xabthe rural exodus\xc2\xbb; utflyttingen fra rurale str\xc3\xb8k. Store deler av landsbygda hadde nemlig n\xc3\xa5dd et befolkningsmaksimum rundt 1840. Lokalsamfunnet kunne ikke f\xc3\xb8 sine innbyggere, og fattigdom ble mer og mer knyttet til bestemte regioner. I en slik situasjon var utflytting l\xc3\xb8sningen for mange, da spesielt til kullindustri og de \xc2\xabnye\xc2\xbb byene.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nVed hjelp av dataene han samlet, skisserte Ravenstein flyttestr\xc3\xb8mmene mellom inn- og uttflyttingsentra. _NEWLINE_Blant tilflyttingsfylkene finner vi for eksempel Sussex, Yorkshire, Essex, Nottingham og Lancashire. I Yorkshire ligger blant annet byen Leeds, som tidligere var sentrum i et kullgruvedistrikt og kjent for sin ullindustri. Lancashire omfattet tidligere Liverpool og Manchester og var da verdens ledende tekstilindustriomr\xc3\xa5de. _NEWLINE_Ravenstein leste tallene n\xc3\xb8ye, og etter hvert avdekket det seg visse m\xc3\xb8nster i Storbritannias flyttestr\xc3\xb8m. Blant annet s\xc3\xa5 han at de fylkene som var befolkningsabsorberere, tilflyttingsfylkene, som regel var handels- og/eller industrisentra. Fraflyttingsfylkene var derimot s\xc3\xa6rdeles lite urbane str\xc3\xb8k, eller beint frem bondesamfunn. Slik urbanisering virker naturlig i en tid der behovet for arbeid i landbruket sank i takt med teknologisk nyvinning og effektivisering. Men i videreforedling av r\xc3\xa5varer og distribusjon av ferdige produkter, som da foreg\xc3\xa5r i fabrikker og handelssentrum, \xc3\xb8ker behovet for arbeidskraft._NEWLINE_Videre p\xc3\xa5pekte han, gjennom informasjon om f\xc3\xb8desteder, at det fantes motstr\xc3\xb8mmer. Ut fra dette konkluderte han at de fleste som flyttet bort fra tilflyttingsfylkene, bare flyttet til utkanten av sentrum, det han klassifiserer som forsteder. Han fant ogs\xc3\xa5 ut at innbyggere fra andre fylker stort sett kom fra nabofylker, og dette ledet til konklusjonen at folk flest helst flytter seg over kortere distanser. \xc3\x98konomi og transportmuligheter spilte inn her, da det brede lag av folket ikke var s\xc3\xa6rlig velst\xc3\xa5ende, og det tok lang tid \xc3\xa5 flytte seg over kontinentene. Mer interessant er det at Ravenstein mente \xc3\xa5 p\xc3\xa5vise at kvinner oftere flytter p\xc3\xa5 seg enn menn. Mennene migrerte derimot lengre bort fra hjemstedet hvis de f\xc3\xb8rst flyttet p\xc3\xa5 seg.\n_START_SECTION_\nTre kategorier\n_START_PARAGRAPH_\nI boken Coming to America deler forfatter Roger Daniels disse lovene, og m\xc3\xb8nstrene de er utledet av, inn i tre kategorier; migrantkarakteristikker, migrasjonsm\xc3\xb8nster, og migrasjonsvolum.\n_START_SECTION_\nMigrantkarakteristikk\n_START_PARAGRAPH_\nEn karakteristikk er at migrasjon ikke er tilfeldig, men selektiv.  For eksempel ser man at \xc2\xablov 1\xc2\xbb hevder at de fleste migranter er voksne uten familie. Dette virker fornuftig hvis man tenker seg at f\xc3\xb8r en reiser m\xc3\xa5 man vurdere fordeler og ulemper ved \xc3\xa5 bo der man bor, samtidig som man gj\xc3\xb8r samme vurdering om stedet man vurderer \xc3\xa5 reise til, for deretter \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 kostnadene ved \xc3\xa5 komme seg dit, og da ogs\xc3\xa5 hva man forlater. En enslig voksen vil da se at han lettere enn et barn f\xc3\xa5r seg jobb p\xc3\xa5 det nye stedet, samtidig som det er mindre kostbart \xc3\xa5 reise alene. Ravenstein skiller ogs\xc3\xa5 mellom s\xc3\xa5kalte \xc2\xabpull migrants\xc2\xbb og \xc2\xabpush migrants\xc2\xbb.  Den f\xc3\xb8rstnevnte er migranter som reiser fordi de ser muligheter andre steder som er i tr\xc3\xa5d med deres evner og interesser. Motsatt har vi \xc2\xabpush migrants\xc2\xbb som blir tvunget ut fordi de mer eller mindre m\xc3\xa5. Videre hevder Ravenstein at jo mer som skal til for \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re reisen, dess mer er det tale om \xc2\xabpull migrants\xc2\xbb som reiser._NEWLINE_Andre av Ravensteins migrantkarakteristikker er at man migrerer oftere i visse stadier av livet, og at de som flyttet ikke l\xc3\xa5 lavest p\xc3\xa5 den sosiale rangstigen i det samfunnet de forlot, men som regel l\xc3\xa5 under gjennomsnittet i inntekt og utdannelse p\xc3\xa5 det stedet de flyttet til.\n_START_SECTION_\nMigrasjonsm\xc3\xb8nstre\n_START_PARAGRAPH_\nAv migrasjonsm\xc3\xb8nstre, mente Ravenstein blant annet \xc3\xa5 vise at flyttinger er presise, og de samme flyttestr\xc3\xb8mmene, med det samme folket, ofte g\xc3\xa5r fra og til de samme stedene. Man kan gjerne tenke seg at folk ser en trygghet i \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc2\xabflere av samme ulla\xc2\xbb n\xc3\xa5r man skal sl\xc3\xa5 seg ned i et nytt land eller reise over store distanser. Slike m\xc3\xb8nster kommer ofte til uttrykk gjennom det som kalles \xc2\xabkolonier\xc2\xbb av bestemte folk i et land. S\xc3\xa5kalte Chinatowns, omr\xc3\xa5der med mange kinesiske innbyggere i en ikke-kinesisk region, er et illustrerende eksempel p\xc3\xa5 dette.\n_START_SECTION_\nKilder\n_START_PARAGRAPH_\nKildene finnes b\xc3\xa5de i litteratur og p\xc3\xa5 www:"