b'\n_START_ARTICLE_\nFlagget\n_START_PARAGRAPH_\nFlagget er en samling litter\xc3\xa6re reportasjer av Nordahl Grieg, gitt ut posthumt i Oslo i 1945 p\xc3\xa5 Gyldendal norsk forlag. Tekstene ble skrevet i krigs\xc3\xa5rene 1940\xe2\x80\x931943 og den siste teksten er datert 9. oktober. To av tekstene ble publisert for f\xc3\xb8rste gang i boken, deriblant beretningen om uttransporteringen av Norges gullreserve fra Norge til England, en ekspedisjon Grieg deltok i som soldat. Hovedbolken av artiklene var tidligere publisert i Norsk Tidend og fremf\xc3\xb8rt som radiotaler, opplest enten av Grieg eller av andre, p\xc3\xa5 de norske sendingene fra London. Tekstene dreier seg hovedsakelig om nordmenns liv utenfor Norge under krigen, med s\xc3\xa6rlig vekt p\xc3\xa5 arbeidet sj\xc3\xb8folk og milit\xc3\xa6re utf\xc3\xb8rte.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha ankommet England som soldat med den norske gulltransporten ble Nordahl Grieg knyttet til Utenriksdepartementet som fast gasjert dikter og journalist. Tekstene vi finner i Flagget er alle skrevet i perioden fra denne ansettelsen. Griegs reportasjer ble dobbeltpublisert, som taler p\xc3\xa5 de norske sendingene fra BBC og siden som avisartikler i Norsk Tidend. Om disse radiosendingene sies det at \xc2\xabMed sine pregnante formuleringer bidrog han kanskje mer enn noen annen til \xc3\xa5 bevisstgj\xc3\xb8re det norske folk om hva kampen gjaldt. Hele det okkuperte Norge lyttet til disse sendingene.\xc2\xbb Utgivelsen ble siden satt sammen av Griegs bror, forlagsdirekt\xc3\xb8r i Gyldendal, Harald Grieg, som ogs\xc3\xa5 skrev forord til boken. Flagget fikk en sv\xc3\xa6rt positiv mottakelse, og befestet Griegs posisjon som en av de store norske profilene fra krigs\xc3\xa5rene, uansett politisk tilh\xc3\xb8righet. Selv om en tidligere f.eks. hadde v\xc3\xa6rt kritisk til den moralske l\xc3\xb8digheten i Griegs skildringer av sj\xc3\xb8folks liv til sj\xc3\xb8s og i havn, ble han n\xc3\xa5 hyllet. I avisen Morgenposten skrev Sverre Riis\xc3\xb8en: \xc2\xabDer er kapitler i denne boken av uforliknelig skj\xc3\xb8nnhet, kapitler som snarest mulig b\xc3\xb8r finne vei til v\xc3\xa5re leseb\xc3\xb8ker. Med Flagget har Nordahl Grieg mere enn sonet hva han m\xc3\xa5tte ha forbrutt med Skibet gaar videre\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nBoken\n_START_PARAGRAPH_\nMed unntak av bokens to f\xc3\xb8rste tekster, en lengre gjenfortelling av overf\xc3\xb8ringen av den nasjonale gullreserven fra Norge til England, og en litt kuri\xc3\xb8s s\xc3\xb8knad om \xc3\xa5 gjen\xc3\xa5pne en radiosender p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Jan Mayen, er boken sterkt preget av at Grieg skrev med tanke p\xc3\xa5 et norsk fellesskap under krigen, dvs. gruppen av nordmenn som befant seg utenfor landets grenser, men ogs\xc3\xa5 de mange som lyttet ulovlig fra Norge. Et tilbakevendende tema er kampmoralen, og Grieg bruker ofte sine rapporter fra bes\xc3\xb8k hos soldater og sj\xc3\xb8folk til \xc3\xa5 fortelle om hvordan disse menneskene kan v\xc3\xa6re forbilder for det norske fellesskapet som helhet, og hvordan sj\xc3\xb8folk og soldater igjen er avhengige av det motet den norske sivilbefolkningen viser._NEWLINE_I disse skildringene tar Grieg i bruk en umiskjennelig nasjonal patos, som s\xc3\xa6rlig kommer til uttrykk i forskjellige varianter av eksilantenes dr\xc3\xb8m om det forlatte hjemland, s\xc3\xa6rlig tydelige eksempler finner vi i tittelteksten \xc2\xabFlagget\xc2\xbb og \xc2\xabSj\xc3\xb8folkenes hilsen hjem\xc2\xbb, begge fra v\xc3\xa5ren 1942. Likevel er det en langt mer lavm\xc3\xa6lt humanisme som preger samlingens grunntone. Grieg skildrer soldatenes og sj\xc3\xb8folkenes tilv\xc3\xa6relse med vekt p\xc3\xa5 deres menneskelighet, hverdagens gj\xc3\xb8rem\xc3\xa5l, gleder og pr\xc3\xb8velser, som settes i kontrast til den h\xc3\xb8yspente og skjebnetunge kampen de lever i og er en del av. Gjennom slike skildringer fremmer Grieg en annen nasjonalisme, basert p\xc3\xa5 ideen om menneskelig solidaritet heller enn nasjonale s\xc3\xa6rtrekk._NEWLINE_Et beslektet poeng er den vekten Grieg legger p\xc3\xa5 \xc3\xa5 m\xc3\xb8te pr\xc3\xb8velser med stoisisme og kaldblodighet. Heltene fra Griegs rapporter er uten unntak personer som holder hodet kaldt, som ikke taler i store bokstaver, som evner \xc3\xa5 se egen situasjon i sammenheng med andres, og som kanskje til og med \xc3\xa5pner opp for det Johan Borgen omtalte som \xc2\xabden t\xc3\xb8rre humoren [Grieg] kunne vise\xc2\xbb. Tydeligst kom dette kanskje til uttrykk i rapporten \xc2\xabDette er London\xc2\xbb, h\xc3\xb8sten 1940, hvor Grieg imponert fortalte om engelskmennenes moral i m\xc3\xb8te med tysk bombardement, og bl.a. videreformidlet historien om den engelske kvinnen som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 vekke mannen idet et tysk fly fl\xc3\xb8y over huset. Mannen svarte irritert: \xc2\xabGi deg n\xc3\xa5, masa! Det f\xc3\xa5r v\xc3\xa6re tidsnok om jeg feier det opp i morgen tidlig.\xc2\xbb'