b'\n_START_ARTICLE_\nDet store palasset i Istanbul\n_START_PARAGRAPH_\nDet store palasset i Istanbul ble oppdaget under utgravninger i 1930. Det skal ha ligget et stort bygningskompleks midt i sentrum av Konstantinopel, men idag er bare et gulv med en rekke mosaikker bevart. Disse er utstilt p\xc3\xa5 den plassen de ble funnet i \xc2\xabMosaikkmuseet\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI den \xc3\xb8stlige delen av romerriket er lite bevart av mosaikker fra f\xc3\xb8r ikonoklasmen. Men et unntak er det store palasset som ble oppdaget i 1930-\xc3\xa5rene av et britisk utgravningsteam ledet av G. Martiny og G. Brett som fikk lov til \xc3\xa5 begynne arkeologiske unders\xc3\xb8kelser innenfor det omr\xc3\xa5de i Istanbul der keiserpalassene en gang hadde ligget. De oppdaget dette unike monumentet som i ettertid har voldt forskerne mye hodebry. \xc3\x85 lese beretningene er som \xc3\xa5 lese en detektivhistorie  der det hele tiden  avdekkes flere og flere biter i puslespillet som kan tolkes p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter. Det store diskusjonstema har v\xc3\xa6rt hvordan dette monumentet skal dateres.\n_START_SECTION_\nHva vet vi om arkitekturen?\n_START_PARAGRAPH_\nOppf\xc3\xb8ringen av palasset ble p\xc3\xa5begynt av Konstantin den store i tidlig i det 4. \xc3\xa5rhundre. Komplekset ble utvidet og utvidet frem til  midten av det 11. \xc3\xa5rhundre, inntil palasset fremsto som et konglomerat av bygninger med forskjellig form og funksjon. Her skal  bl.a. ha v\xc3\xa6rt mottakelses- og bankettsaler, paviljonger, kirker og kapeller, boligkvarter, bad og haver. Beskrivelser av palasset finner vi bl.a. hos de russiske reisende som var i Konstantinopel i det 14. og 15. \xc3\xa5rhundre. De forskjellige reiseskildringene gj\xc3\xb8r at vi kan danne oss et bilde av hvor palasset har ligget, og av en del av bygningene det har inneholdt._NEWLINE_Konstantins palass skal ha omfattet store arealer rundt stedet der Den bl\xc3\xa5 mosk\xc3\xa9 st\xc3\xa5r idag. Da det var p\xc3\xa5 sitt st\xc3\xb8rste, la det beslag p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det begrenset av Hippodromen og sj\xc3\xb8en i \xc3\xa9n retning, og Hagia Sofia og enden av Hippodromen i den andre. Opplysninger om palasset finnes i nesten alle historiske beskrivelser, og i det 10. \xc3\xa5rhundre skrev Konstantin VII Porphyrogenitus en bok om det.  I den beskrev han ogs\xc3\xa5 hvordan seremonier ble holdt i forskjellige deler av palasset. Dette manuskriptet er oppbevart i Leipzig. Noen deler av teksten kan v\xc3\xa6re eldre, andre yngre, men tilsammen gir den et godt bilde av helheten. Ut fra dette vet vi hvor de mange kirkene var plassert innen palasset, og hva de viktige bygningene var kalt, men fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 rekonstruere palasset har gitt usikre resultater. Idag er ingen av disse bygningene tilbake over jorden, og det som har blitt gravet ut har bare kunnet identifisere noen f\xc3\xa5 av bygningene._NEWLINE_Inngangen til palasset m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt gjennom Chalkeporten, og denne m\xc3\xa5 ha ligget s\xc3\xb8r for den store hagen som idag ligger mellom Hagia Sofia og Den bl\xc3\xa5 mosk\xc3\xa9, sannsynligvis n\xc3\xa6r det \xc3\xb8stre hj\xc3\xb8rne. Den er ogs\xc3\xa5 nevnt i  russernes beskrivelse av palasset._NEWLINE_Imidlertid finnes det ingen beskrivelser av den bygningen med mosaikkgulv som det er funnet rester av. Mosaikkene utgj\xc3\xb8r gulvet i det som kan ha v\xc3\xa6rt de overdekkede delene av en firkantet g\xc3\xa5rd peristyl som m\xc3\xa5ler 60 x 60 meter, og mosaikken er nesten 6 meter bred.  Senere ble det funnet rester av en hall med apside og et forrom eller narthex som har st\xc3\xa5tt i tilknytning til peristylet. Nordhagen mener at dette kan ha v\xc3\xa6rt en basilika for seremonier eller et triclinium, kjent fra antikke palasser. Ikonografien til mosaikken ser ogs\xc3\xa5 ut til \xc3\xa5 passe med denne tolkningen. De samme temaene finnes i Piazza Armerina p\xc3\xa5 Sicilia .\n_START_SECTION_\nMosaikkene\n_START_PARAGRAPH_\nMosaikkene i peristylet er unike fordi det ikke er bevart andre profane mosaikker fra Det bysantinske riket. De inneholder en rekke temaer og scener; bl.a mytiske og allegoriske, scener fra dagliglivet, jakt og dyrekamper, jakt i arenaen, dyr alene i ikke voldelig aktivitet, og fabeldyr; i alt 75 scener eller fragmenter av scener._NEWLINE_Rundt gulvet l\xc3\xb8per en akantus-bord med dyr og fugler, og noen steder st\xc3\xa5r det store Oceanus-masker. Det finnes ikke noe landskap eller noen bakgrunn som binder scenene sammen. De er satt med en lys skjellm\xc3\xb8nstret bakgrunn og har karakter av vignetter. Teknisk er det et uts\xc3\xb8kt arbeid med tettstilte tesseraer, og figurene er laget med sterke farger og kraftige kontraster som i gode romerske arbeider. Materialet er glass og naturstein, mest det siste. Et fremtredende trekk er bevegelsene og den naturalistiske gjengivelsen av dyre- og menneskekroppene.\n_START_SECTION_\nAndre mosaikkgulv\n_START_PARAGRAPH_\nI andre antikke gulv er det ofte rammer rundt scenene, eller de fremtrer med et landskap og lignende som binder det sammen. Det siste er tilfellet med gulvet fra Fortuna-helligdommen fra Palestrina utenfor Roma. Denne viser livet og landskapet i Egypt fra Nildeltaet til h\xc3\xb8ylandet ved Egypt. En del av mosaikken befinner seg i Altes Museum i Berlin og skal v\xc3\xa6re originalen. Den ble gitt som gave av Francesco de Medici i 1628.  Gulv med rammer rundt scenene kan for eksempel sees i Museo Nacional de arte Romana i M\xc3\xa9rida i Spania. Gulvene er datert 4. \xc3\xa5rhundre. Her finnes ogs\xc3\xa5 et gulv uten rammer og med  inskripsjoner ved figurene som viser de syv eldre ogs\xc3\xa5 datert 4. \xc3\xa5rhundre.\n_START_SECTION_\nAnalyser av mosaikkene\n_START_PARAGRAPH_\nTrilling har en grundig analyse og sammenligner palassgulvet med en rekke eksempler b\xc3\xa5de i vest og \xc3\xb8st. Han finner at eksemplene ikke viser noen klar innflytelse, de er komplement\xc3\xa6re._NEWLINE_Nordhagen mener at palassgulvet beviser at det var sterke antikke drag i kunsten fra tidligkristen tid i Konstantinopel. Det ikke-kristne motivvalget kan forklares ut fra det en vet om romerske keiserlige mosaikkprogrammer. Gulvene i den keiserlige villaen Piazza Armerina p\xc3\xa5 Sicilia er tidfestet til f\xc3\xb8rste halvdel av 300-tallet e. Kr. og viser innfangning og kamp mot ville dyr. Denne tradisjonen kan ha fortsatt inn i det kristnede keiserd\xc3\xb8mmet i Bysants. Nordhagen mener at likheten med romerske mosaikker er forbl\xc3\xb8ffende. Den forutsetter god kjennskap til, og innlevelse i, den tidlige keisertids estetiske prinsipper. Motivet for \xc3\xa5 reprodusere s\xc3\xa5 omstendelig en av de \xc2\xabutd\xc3\xb8dde\xc2\xbb stilfasene kan ha v\xc3\xa6rt den funksjon bildene skulle ha \xc3\xa5 understreke tradisjonen som knyttet det bysantinske keiserd\xc3\xb8mme til Roma._NEWLINE_Et annet eksempel p\xc3\xa5 dette er Kentaurmosaikken fra Hadrians Villa ved Tivoli,  som ogs\xc3\xa5 befinner seg p\xc3\xa5 Altes Museum i Berlin. Den viser kampen mellom ville dyr og kentaurer. En av kentaurene ligger p\xc3\xa5 bakken med et vilt dyr over seg, mens en annen kentaur er i ferd med \xc3\xa5 drepe det med en stor stein. Et annet dyr ligger drept p\xc3\xa5 bakken, mens et tredje lurer i bakgrunnen.\n_START_SECTION_\nDateringsproblematikken\n_START_PARAGRAPH_\nEt av de problemene som funnet av peristylgulvet har reist, er dateringen av verket. F\xc3\xb8rst trodde arkeologene at de var kommet ned p\xc3\xa5 et romersk gulv, fordi temaene i mosaikkene var ikke-kristne og stilen lignet den de kjente fra keisertidens beste mosaikker. Men i fyllmassene under ble det funnet keramikk med innstemplet kors. Den f\xc3\xb8rste rapporten daterte derfor gulvet til 4. Eller 5. \xc3\xa5rhundre e. Kr. I en ny utgraving etter 2. Verdenskrig fant man restene etter en seremonihall, en basilika, som peristylet hadde v\xc3\xa6rt forg\xc3\xa5rden til. I dypet under peristylet fant man bygningsrester med teglstempel fra det 6. \xc3\xa5rhundre. Mosaikkene ble derfor i den andre rapporten antatt \xc3\xa5 kunne v\xc3\xa6re fra Justinian den andres regjeringstid (565 \xe2\x80\x93 78 etter Kr.). Nordhagen foresl\xc3\xa5r en datering til slutten av 600-tallet, blant annet basert p\xc3\xa5 den sikre dateringen av \xc2\xabs\xc3\xb8lvskatten\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8lvskatten\n_START_PARAGRAPH_\nI 1929 utgav L. Matsulevich en bok  som han kalte Byzantinische Antike.  Her er gjennomg\xc3\xa5tt et stort materiale av s\xc3\xb8lvarbeider i vesteuropeiske og russiske samlinger. Her er vin-\xc3\xb8ser, vaser og fat, gjenstander som var vanlige i romersk kunstindustri, og motivene og stilen kunne v\xc3\xa6re fra 100- og 200-tallet e. Kr. \xe2\x80\x93 antikke guder, mytologiske bilder og hyrdepoesi. Men disse gjenstandene kan ut fra s\xc3\xb8lvstemplene dateres til 500-tallet og 600-tallet. Trilling viser til fatet med to dansende figurer, datert til mellom 613 og 630, og dens tredimensjonalitet finner han en parallell til i palassmosaikken. Han mener at dette er et gresk romersk trekk og at mosaikken kan v\xc3\xa6re fra den samme tiden._NEWLINE_I 1971 fant en et eksempel p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rikonoklastisk kristen mosaikk bak en vegg i Kalenderhane Camii i Konstantinopel. Mosaikken skal v\xc3\xa6re i Arkeologisk museum i Istanbul. Denne viser fremb\xc3\xa6ringen i tempelet, og if\xc3\xb8lge Nordhagen er den sv\xc3\xa6rt lik en lignende freske i Santa Maria Antiqua i Roma. Nordhagen tror derfor at Konstantinopel kan ha v\xc3\xa6rt sentrum for den kunst som ble laget p\xc3\xa5 600-tallet.\n_START_SECTION_\nKonklusjon\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for sin imponerende st\xc3\xb8rrelse er ikke bygningskomplekset med mosaikken i det store palasset nevnt i noen av kildene som omtaler byggevirksomheten til keiserne i det 6. \xc3\xa5rhundre._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av deres strenge klassiske stilkarakter har en trodd at mosaikkene skulle dateres til en tidlig periode i bysantinsk historie. Dette synet dominerte den f\xc3\xb8rste rapporten om utgravningene og er \xc3\xa5rsak til den tidlige dateringen. En n\xc3\xa5  forlatt oppfatning var at klassisk kunst fulgte en kurve nedover, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 d\xc3\xb8 ut i senantikken. Derfor m\xc3\xa5tte et verk med s\xc3\xa5 sterke klassiske trekk v\xc3\xa6re tidlig._NEWLINE_Men med st\xc3\xb8tte i gulvmosaikkene fra keiserpalasset og s\xc3\xb8lvarbeidene med keiserlige stempler kan det hevdes at det fantes en \xc2\xabevigvarende\xc2\xbb antikk i Konstantinopel. Bakgrunnen for dette var de sterke b\xc3\xa5ndene som forbandt det bysantinske keiserd\xc3\xb8mme med det romerske. Dette gjorde det naturlig for de herskende i Konstantinopel \xc3\xa5 omgi seg med noen historisk-symbolske gjenstander som var antikke i form og stil. Nordhagen mener derfor at mosaikkene kan dateres s\xc3\xa5 sent som til slutten av det 7. \xc3\xa5rhundre eller tidlig i det 8. \xc3\xa5rhundre._NEWLINE_Trilling pr\xc3\xb8ver i sin artikkel \xc3\xa5 f\xc3\xb8re bevis for at mosaikkgulvet kan dateres til keiser Heraklius (610 \xe2\x80\x93 641).'