b'\n_START_ARTICLE_\nJens Christian Berg\n_START_SECTION_\nSlekt\n_START_PARAGRAPH_\nJens Christian Berg var s\xc3\xb8nn av Nils Jensen Berg (1738\xe2\x80\x9398), som ved hans f\xc3\xb8dsel var stiftsamtskriver i Trondhjem, men senere ble zahlkasserer og justisr\xc3\xa5d, og Marie Margrethe Flor (1744\xe2\x80\x931817). Han ble gift to ganger, f\xc3\xb8rste gang i 1803 med Hedevig Marie Elisabet Wessel (d\xc3\xb8d 1816), andre gang i 1817 med Juliane Marie Haxthausen (d\xc3\xb8d 1847), datter av Frederik Gottschalk von Haxthausen.\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nSom barn fikk han undervisning i hjemmet og hos astronomen Abraham Pihl, f\xc3\xb8r han i 1789 begynte ved Christiania Kathedralskole, hvor Niels Treschow den gang var rektor. Han ble student i 1792 og studerte s\xc3\xa5 ved universitetet i K\xc3\xb8benhavn. I K\xc3\xb8benhavn ble han ansatt som amanuensis ved Det kongelige Bibliothek, og dessuten var han l\xc3\xa6rer i geografi ved K\xc3\xb8benhavns Kathedralskole._NEWLINE_Etter farens d\xc3\xb8d i 1798 reiste han hjem til Christiania, hvor han h\xc3\xa5pet \xc3\xa5 bli l\xc3\xa6rer i historie ved katedralskolen. Da dette ikke lyktes, reiste han tilbake til K\xc3\xb8benhavn for \xc3\xa5 studere jus. Ved siden av studiene var han volont\xc3\xb8r ved Rentekammeret. I 1803 fikk han et uventet tilbud om \xc3\xa5 bli sorenbirkeskriver i s\xc3\xb8ndre Jarlsberg. Han skyndte seg \xc3\xa5 ta juridisk embetseksamen og tiltr\xc3\xa5dte stillingen samme \xc3\xa5r. I 1814 ble han utnevnt til justitiarius ved Akershus Stiftsoverrett, og beholdt dette embetet helt til han s\xc3\xa5 seg n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke avskjed i 1843, p\xc3\xa5 grunn av nedsatt helse etter et fall p\xc3\xa5 isen. Han tok ogs\xc3\xa5 avskjed fra stillingen som bankadministrator i Christiania, som han hadde hatt fra 1835.\n_START_SECTION_\nOffentlige verv\n_START_PARAGRAPH_\nBerg var representant fra Jarlsberg grevskap under det overordentlige Stortinget i 1814, og var med i stortingsdeputasjonen som mottok kong Christian Frederiks tronfrasigelse p\xc3\xa5 Ladeg\xc3\xa5rds\xc3\xb8en 10. oktober 1814. Han var dessuten formann i komit\xc3\xa9en som ble nedsatt 3. november 1814 for \xc3\xa5 redigere grunnloven av 4. november. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene etter opprettelsen av H\xc3\xb8yesterett var han ofte ekstrordin\xc3\xa6rt medlem i denne, og deltok som s\xc3\xa5dan i riksretten mot statsr\xc3\xa5d Haxthausen, som senere ble hans svigerfar. I 1816 dro han til K\xc3\xb8benhavn som norsk kommiss\xc3\xa6r for \xc3\xa5 forhandle med Danmark om oppgj\xc3\xb8ret etter Norges avst\xc3\xa5else. I 1818 var han en av direkt\xc3\xb8rene for statsl\xc3\xa5net, og 1828\xe2\x80\x9335 var han medlem av kommisjonen som skulle utarbeide en ny kriminallov. Han var ogs\xc3\xa5 medlem i unders\xc3\xb8kelseskommisjonen i forbindelse med Torgslaget i 1829.\n_START_SECTION_\nBerg som historiker\n_START_PARAGRAPH_\nBerg var samtidens l\xc3\xa6rdeste kjenner av norsk historie, men kom aldri til \xc3\xa5 skrive noe samleverk om emnet. I stedet skrev han spredte unders\xc3\xb8kelser i forskjellige tidsskrifter, og bidra ogs\xc3\xa5 til andres arbeider, for eksempel Jens Edvard Krafts Topographisk-Statistisk Beskrivelse over Kongeriget Norge. I 1820-\xc3\xa5rene var han redakt\xc3\xb8r for Budstikken, hvor han offentliggjorde opptegnelser av norske forfattere fra dansketiden, og han var hovedutgiver av Samlinger til det norske Folks Sprog og Historie (1833\xe2\x80\x9339). Som historiker mente han at unionstiden hadde v\xc3\xa6rt en nedgangstid for Norge, og la skylden p\xc3\xa5 Danmark. Fra 1537 til 1814 hadde Norge i virkeligheten v\xc3\xa6rt en dansk provins, og litteraturen og skriftspr\xc3\xa5ket var blitt dansk.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nBerg var medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (1812), ridder av Nordstjerneordenen (1816) og kommand\xc3\xb8r av St. Olavs Orden (1847).'