b'\n_START_ARTICLE_\nJakob S\xc3\xa6thre\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nInstituttbestyrer Jakob Pedersen S\xc3\xa6thre var en av pionerene innen undervisning av \xc3\xa5ndssvake i Norge. Han var f\xc3\xb8dt i Breim i Nordfjord i 1854 som nest eldste s\xc3\xb8nn av Peder S\xc3\xa6thre (1822\xe2\x80\x931884) og Rakel Jakobsdatter Kobberstad S\xc3\xa6thre (1830\xe2\x80\x931920). S\xc3\xa6thre tok l\xc3\xa6rereksamen i 1873, og hadde sine f\xc3\xb8rste yrkes\xc3\xa5r som husl\xc3\xa6rer. Han giftet seg med Gertrud, og sammen stiftet de \xc2\xabJakob S\xc3\xa6thre og hustru Gertrud S\xc3\xa6thres stipendiefond\xc2\xbb ment som reisestipend til ansatte ved l\xc3\xa6resteder for barn og ungdom med l\xc3\xa6revansker eller med psykisk utviklingshemming._NEWLINE_Etter l\xc3\xa6rerpr\xc3\xb8ven ved Stord Seminar i 1873 var han ett \xc3\xa5r husl\xc3\xa6rer hos \xc2\xabgaardeier, bruger og veiindspekt\xc3\xb8r\xc2\xbb Axel Undahl p\xc3\xa5 Valen i Sunnhordland. Deretter styrer ved stamhusbesitter Marcus Gerhard Hoff-Rosenkrones nystartede \xc2\xabRosendals h\xc3\xb8yere almueskole\xc2\xbb i 3 \xc3\xa5r. Med stipend fra \xe2\x80\x98baronen\xe2\x80\x99 reiste han til England og studerte engelsk ved Gainsford Academy i 1877. Siden arbeidet han som vikar i vanlig skole, og fra 1879 til 1882 som l\xc3\xa6rer ved \xc2\xabAnstalten for aandsvage gutter\xc2\xbb i Kristiania. I \xc3\xa5rene 1877-1880 hadde han flere studieopphold i Sverige, Danmark, England og Skottland med offentlige og private stipend for \xc3\xa5 studere arbeidet ved institusjoner for \xc3\xa5ndssvake._NEWLINE_Sommeren 1882 opprettet han \xc2\xabJakob S\xc3\xa6thres Institut for aandssvage B\xc3\xb8rn\xc2\xbb, etter at b\xc3\xa5de staten og S\xc3\xb8ndre- og Nordre Bergehus Amt hadde lovet penger til driften. Skolen kom i gang med 1 elev 1. september i leide lokaler i apoteker Lothes tidligere sommerhus p\xc3\xa5 Uren ved Damsgaard i Laksev\xc3\xa5g. Lokalene ble snart for sm\xc3\xa5, s\xc3\xa5 S\xc3\xa6thre m\xc3\xa5tte leie lokaler i nabolaget._NEWLINE_Mellom 1885 og 1886 hadde S\xc3\xa6thre f\xc3\xa5tt innvilget offentlige og private l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 til sammen 120 000 kroner. I 1884 kj\xc3\xb8pte S\xc3\xa6thre garden Ekelund i Fana i Bergen. Her bygde S\xc3\xa6thre en skole- og internatbygning for 100 elever i 1887. Den ruvende skole- og internatbygningen, med plass for 100 elever, ble oppf\xc3\xb8rt etter tegninger av arkitekt Richter og sto ferdig v\xc3\xa5ren 1887. Biskop Hvoslef innviet skolen 27. mai 1887._NEWLINE_Allerede i 1884 hadde S\xc3\xa6thre startet et nytt prosjekt etter anmodning av skoleinspekt\xc3\xb8r Irgens i Bergen: "Eftermiddagsskolen for aandssvage b\xc3\xb8rn i Bergen" ble \xc3\xa5pnet med lokaler i Gr\xc3\xa5skolen. Skolen flyttet til Kalmargaten 2 i 1892 og fikk navnet \xc2\xabKalmargaten skole, Den kommunale Aandssvageskole\xc2\xbb. S\xc3\xa6thre fikk etter hvert nok \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re p\xc3\xa5 instituttet sitt. Han overlot skolen til Jon Laberg, men beholdt det \xc3\xb8konomiske ansvaret helt til Laberg ble ansatt som overl\xc3\xa6rer i Bergen i 1903._NEWLINE_I 1892, da Abnormskoleloven av 1881 ble gjort gjeldende, overtok staten alle utgifter til undervisningen (l\xc3\xa6rerl\xc3\xb8nn, undervisningsmateriell, leie av undervisningslokaler og lignende), mens internatet fortsatt ble drevet av Jakob S\xc3\xa6thre og hans hustru Gjertrud. Instituttet hadde da plass til 130 elever. I 1901 kj\xc3\xb8pte staten hele eiendommen, og navnet ble endret til \xc2\xabEkelund offentlige Aandssvageskole\xc2\xbb._NEWLINE_S\xc3\xa6tre hadde kj\xc3\xb8pt den store naboeiendommen Tveiter\xc3\xa5s g\xc3\xa5rd allerede i 1887. Han \xc3\xb8nsket at staten skulle erverve denne eiendommen for innkj\xc3\xb8pspris og etablere et stort pleiehjem for s\xc3\xa5kalte \xc2\xabikke dannelsesdyktige\xc2\xbb av begge kj\xc3\xb8nn og i alle aldre. Staten avslo tilbudet, men gikk omsider med p\xc3\xa5 at S\xc3\xa6thre startet Tveiter\xc3\xa5s pleiehjem med plass for 36 \xc3\xa5ndssvake i 1902._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av helsen s\xc3\xb8kte S\xc3\xa6thre avskjed i 1910, og broren S\xc3\xb8ren S\xc3\xa6thre ble tilsatt. Jakob S\xc3\xa6thre fortsatte \xc3\xa5 drive Tveiteraas Pleiehjem frem til 1916, da det ble klart at staten ikke kom til \xc3\xa5 overta pleiehjemmet._NEWLINE_Jakob S\xc3\xa6thre var medlem av Fana herredsstyre i rundt 25 \xc3\xa5r. Han var ogs\xc3\xa5 en tid overformynder og medlem av forlikskommisjonen, kirketilsynet og forstanderskapet i Sparebanken. Han fikk den svenske Vasaorden i 1904, og ble gjort til ridder av St. Olavs Orden av 1. klasse da han gikk av i 1910. Han d\xc3\xb8de 9. februar 1921, og ble gravlagt ved Birkeland kirke p\xc3\xa5 Nesttun.'