b'\n_START_ARTICLE_\nKerenskijoffensiven\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nTidspunktet for beslutningen om \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re krigen gjennom en slik offensiv var uheldig, da det etter februarrevolusjonen var befolkningen krigstrett og \xc3\xb8nsket fred. Dette freds\xc3\xb8nsket var ogs\xc3\xa5 sterkt innen h\xc3\xa6ren, slik at kampevnen stadig ble d\xc3\xa5rligere. Denne var sv\xc3\xa6rt svekket etter tsarens fall, og ble ytterligere svekket etter motstand fra sovjetet i Petrograd og bolsjevikiske agitatorer innen de milit\xc3\xa6re rekker. Kerenskij h\xc3\xa5pet imidlertid at en russisk seier ved fronten ville gi de provisoriske myndighetene ny st\xc3\xb8tte og gjenreise soldatenes kampmoral.\n_START_SECTION_\nKampene\n_START_PARAGRAPH_\nOffensiven ble ledet av Aleksej Brusilov, og ble innledet med et angrep p\xc3\xa5 tyske og \xc3\xb8sterriksk-ungarske styrker i Galicia rettet mot Lviv. De russiske styrkene hadde innledningsvis framgang, som f\xc3\xb8lge av et omfattende, forutg\xc3\xa5ende bombardement. \xc3\x98sterrikerne m\xc3\xa5tte trekke seg tilbake, og de russiske styrkene rykket inn i tomrommet etter dem uten \xc3\xa5 m\xc3\xb8te motstand. De tyske styrkene vek imidlertid ikke tilbake og ga de russiske styrkene en innbitt motstand noe som f\xc3\xb8rte til store russiske tap._NEWLINE_Etter hvert som de russiske tapene steg, sank stridsmoralen tilsvarende, og det ble stadig mer vanlig med ordrenekt, og soldatkomiteer diskuterte om de skulle f\xc3\xb8lge ordrer._NEWLINE_Den russiske framrykkingen br\xc3\xb8t sammen 16. juli og to dager senere gikk de tyske og \xc3\xb8sterriksk-ungarske styrkene til motangrep. De m\xc3\xb8tte lite motstand og rykket framover gjennom Galicia og Ukraina helt fram til Sjuruch-elven. De russiske linjene br\xc3\xb8t sammen 20. juli og 23. juli hadde russerne trukket seg tilbake 240 km.'