b'\n_START_ARTICLE_\nSauda III\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nI 1913 ble Aktieselskabet Saudefaldene stiftet som et heleid norsk selskap. \xc3\x85ret etter ble det inng\xc3\xa5tt en avtale med et datterselskap til det amerikanskeide Union Carbide Electric Furnace Products Company Ltd. om levering av str\xc3\xb8m til de planlagte elektrokjemiske og metallurgiske fabrikkene i Sauda. Det f\xc3\xb8rste kraftverket, Sauda I, kom i drift i 1919, deretter Sauda II i 1922.\n_START_SECTION_\nSauda III\n_START_PARAGRAPH_\nSauda III ble bygget for \xc3\xa5 gi mer kraft til smelteverket og ble satt i drift i 1930. Kraftverket har Storlivatnet som magasin, og utnyttert et fall p\xc3\xa5 253 meter til fjorden. Fra dammen g\xc3\xa5r det en tunnel p\xc3\xa5 7,3 km til et fordelingskammer, derfra g\xc3\xa5r to r\xc3\xb8r i dagen ned til kraftstasjonen. Kraftstasjonen ble installert med tre francisturbiner fra Escher Wyss, hver med en ytelse p\xc3\xa5 24 MW._NEWLINE_Sauda III ligger like ved Sauda Smelteverk og utnyttet sammen med Sauda I og II et samlet fall p\xc3\xa5 750 meter. Sauda III er tegnet av arkitektene Bjercke og Eliassen i art deco-stil._NEWLINE_Kraftverket ble ombygd og modernisert flere ganger, helt fram til det ble nedlagt i 2008. Bygningen var n\xc3\xa6re ved \xc3\xa5 bli revet, men er n\xc3\xa5 vernet. Vannet benyttes n\xc3\xa5 i S\xc3\xb8nn\xc3\xa5 kraftverk Lav.'