b"\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Oth\xc3\xa9e\n_START_SECTION_\nBakgrunnen\n_START_PARAGRAPH_\nSom mange \xc3\xb8konomisk sterke byer i dagens Belgia hadde det utviklet seg et selvstendig bystyre som satte begrensninger for fyrstenes absolutte autoritet. I Li\xc3\xa9ges tilfelle p\xc3\xa5 valget av prinsbiskopen. Valgsprosessen i Li\xc3\xa9ge var en komplisert og innviklet aff\xc3\xa6re som hadde blitt diktert over tid gjennom fredsbestemmelser etter tidligere konflikter. Da Johan av Bayern ble valgt i 1390 hadde det sin bakgrunn i at den f\xc3\xb8rste som ble valgt, Thierry av Mark, hadde nektet._NEWLINE_Johan av Bayern var b\xc3\xa5de uforsonlig og autorit\xc3\xa6r med sterke ambisjoner om eneveldige maktut\xc3\xb8vdelse. Det f\xc3\xb8rte til en radikalisering av borgerskapet som organiserte seg i oppr\xc3\xb8rske fraksjoner kalt h\xc3\xa9drois (utskjellere)._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste urolighetene kom i 1395 da Johan av Bayern m\xc3\xa5tte forlate Li\xc3\xa9ge til fordel for Diest, men han vendte tilbake ved et forlik ved nytt\xc3\xa5rstider 1396. I 1400 overtok partiet h\xc3\xa9drois makten i byr\xc3\xa5det, og i 1402 kom det til sammenst\xc3\xb8t slik at prinsbiskopen igjen m\xc3\xa5tte r\xc3\xb8mme, denne gangen til Maastricht. Li\xc3\xa9ge ble etterlatt i et politisk kaos hvor de ulike fraksjonene sl\xc3\xa5ss mot hverandre. Da Johan av Bayern igjen kom tilbake, ble det gjennomf\xc3\xb8rt en rekke reformer som satte til side tidligere bestemmelser, noe som tilspisset situasjonen. Eksplosjonen kom f\xc3\xb8rst i oktober 1405 da pave Innocentius VII bevilget prinsbiskopen eneveldige rett. Det var pavens straff mot borgerne i Li\xc3\xa9ge som i 1399 hadde st\xc3\xb8ttet motpaven._NEWLINE_Det varte ikke lenge f\xc3\xb8r oppr\xc3\xb8ret br\xc3\xb8t ut. I p\xc3\xa5sken 1406 m\xc3\xa5tte prinsbiskopen for tredje gang r\xc3\xb8mte Li\xc3\xa9ge som hadde tatt til oppr\xc3\xb8rsbanneret og fikk nabobyene, \xc2\xabde gode byene\xc2\xbb, Huy, Dining, Thuin, Tongres, Couvin, Pit, Looz, Bilsen og Herck med seg mot Johan av Bayern. Den 27. september 1406 valgt Li\xc3\xa9ge en andre, Henri av Perwez som prinsbiskop etter \xc3\xa5 ha erkl\xc3\xa6rt at Johan av Bayern var avsatt.\n_START_SECTION_\nKrigen\n_START_PARAGRAPH_\nJohan av Bayern hadde fremdeles st\xc3\xb8tte i Maastricht og Sint-Truiden, men i november 1406 var Sint-Truiden betatt av Henri av Perwez. Fiendtlighetene besto av mindre trefninger i landskapet omkring Li\xc3\xa9ge. En brutal politisk utrenskning fant sted den 30. juni 1407 p\xc3\xa5 torget i Li\xc3\xa9ge. Der ble flere tilhengerne av Johan, blant annet en ridder, halshogd._NEWLINE_Maastricht, som f\xc3\xb8rst hadde erkl\xc3\xa6rt seg n\xc3\xb8ytral, valgte 30. oktober 1407 \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte Johan av Bayern da en burgundisk styrke kom til byen._NEWLINE_Li\xc3\xa9ge reagert straks med \xc3\xa5 sende en stor h\xc3\xa6r av bymilitsen som beleiret Maastricht fra 24. november 1407 til 7. januar 1408. Da tvang den strenge vinteren beleirerne til \xc3\xa5 gi opp, men i mai 1408 marsjerte militsstyrkene p\xc3\xa5 nytt til Maastricht. Tiden i mellom hadde gitt Johan av Bayern et pusterom, og han fikk tilkalt grev Guillaume de Montfort, greve av Namur og hertug Johan den fryktl\xc3\xb8se av hertugd\xc3\xb8mmet Burgund.\n_START_SECTION_\nForspillet\n_START_PARAGRAPH_\nI august 1408 gjennomf\xc3\xb8rte greven av Hainaut et herjingstokt inn i omr\xc3\xa5det Sambre-Meuse og svidde av byene Pit og Couvin. Dette trakk til seg store militsstyrker fra Maastricht. Den 17. september 1408 kom to armeer under greven av Hainaut og hertug Johan den fryktl\xc3\xb8se av Burgund til Fleurus og marsjerte deretter langs romervegen til Montenaken hvor de reorganiserte._NEWLINE_Den 22. september 1408 n\xc3\xa5dde den allierte h\xc3\xa6ren frem til h\xc3\xb8ydene ved Herloppe og Russon. Derfra kunne de se mot storbyen Li\xc3\xa9ge hvor store styrker marsjerte ut i kolonner for \xc3\xa5 m\xc3\xb8te dem p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ydene. Johan av Burgund besluttet \xc3\xa5 marsjere til Oth\xc3\xa9e da det vil v\xc3\xa6re bedre \xc3\xa5 holde slag med hindringer foran seg._NEWLINE_Henri av Perwez hadde diskutert med de andre lederne om de skulle g\xc3\xa5 i slag eller st\xc3\xa5 imot en beleiring av Li\xc3\xa9ge, men til slutt valgt \xc3\xa5 m\xc3\xb8te fiendene i et slag. Li\xc3\xa9geoiserne og hutoiserne (fra Huy) marsjerte ut og plantet sitt banner p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yden Hesbaye.\n_START_SECTION_\nStyrkeforholdet\n_START_PARAGRAPH_\nEn rekke historiske kilder oppgir forskjellige tall om styrkeforholdet mellom motstanderne i Oth\xc3\xa9e-slaget. I Burgund finnes det et stort arkiv over utgifter for krigsekspedisjoner, og informasjon her tyder p\xc3\xa5 at h\xc3\xa6ren fra Burgund kan beregnes til 3\xc2\xa0915 mann. Samtidige kilder om slaget har overdrevet antallet, men antagelig hadde ingen av partene mer enn enn 10\xc2\xa0000 menn, dessuten mente man at Johan av Burgunds h\xc3\xa6r var st\xc3\xb8rre enn den til Henri av Perwez'.\n_START_SECTION_\nSlagoppstillingen\n_START_PARAGRAPH_\nDen allierte h\xc3\xa6ren under Johan av Burgund hadde stilt seg opp i tre slagformasjoner med greven av Namur i midten, greven av Hainaut til venstre og Johan av Burgund til h\xc3\xb8yre. Sistnevnte valgt \xc3\xa5 konsentre kavaleristyrkene i midten med bueskyttere og armbr\xc3\xb8stskyttere p\xc3\xa5 flankene. Han gav greven av Namur og 1\xc2\xa0000 infanterister samt 400 pansrede ryttere om \xc3\xa5 angripe i sentrum. Han hadde besluttet \xc3\xa5 benytte en kombinasjon av bombardement og pansrede krigere til fots som i slaget ved Poitiers der hans far Filip den dristige hadde v\xc3\xa6rt med i sin ungdom. Han hadde stilt seg opp i en trang dalbunn som ikke kunne forseres av tette formasjoner uten problemer._NEWLINE_Henri av Perwez stilte opp sin h\xc3\xa6r p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yden Hesbaye med bueskyttere, armbr\xc3\xb8stskyttere og artillerister med kanonskyts i midten og 700 ryttere plassert bak som reservestyrke.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nJohan den fryktl\xc3\xb8se angrep f\xc3\xb8rst i spissen for sine menn etter at det var blitt skutt en sverm av piler mot fienden. Det kom til et fryktelig sammenst\xc3\xb8t da h\xc3\xa6rene t\xc3\xb8rnet sammen inntil fronten ble brutt og burgunderne n\xc3\xa5dde fram til artilleristene, drepte dem, og tok kanonene i besittelse. I mellomtiden hadde kavaleriet ridd rundt og angrepet fienden bakfra._NEWLINE_Li\xc3\xa9geoisere og hutoisere var da fanget av fiender som angrep b\xc3\xa5de forfra og bakfra og begynte \xc3\xa5 gi etter for presset. Etter en time med blodig kamp ble de presset tettere og tettere sammen til de kunne ikke bruke v\xc3\xa5pene. Ridderne i tunge rustninger hogde seg inn og gjorde resten av slaget til en blodig massakre. To timer etter begynnelsen av stridighetene var li\xc3\xa9geoisenes h\xc3\xa6r fullstendig tilintetgjort. F\xc3\xa5 hadde overlevd, Henri av Perwez var drept sammen med sin s\xc3\xb8nn og s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nn og tusener av andre.\n_START_SECTION_\nSlutten\n_START_PARAGRAPH_\nDe totale tapene vil for alltid forbli ukjent ettersom samtidens fortellere kom med uklare og selvmotsigende tall. Dagen etterp\xc3\xa5 kom prinsbiskop Johan av Bayern til leiren og takket seierherrene. Li\xc3\xa9ge by ble innringet fra tre kanter den 24. september 1408._NEWLINE_Nederlaget tvang Li\xc3\xa8ge til \xc3\xa5 overgi seg. De slagne borgere og adelige overga seg p\xc3\xa5 un\xc3\xa5de til seierherrene. Justisen var brutal. Johan av Bayern lot 28 motstandere halshugge, 23 ble druknet i elven Maas, deriblant enken etter Henri av Perwez. Byen Huy overga seg senere og der ble 19 halshogd._NEWLINE_Selvstyret til borgerne ble innskrenket i resten av Johan av Bayerns virketid, noe som varte fram til 1417 da han abdiserte."