b"\n_START_ARTICLE_\nPaulus' brev\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus\xe2\x80\x99 brev er den st\xc3\xb8rste delen av tekstene i Det nye testamente i Bibelen. Det er brev som er skrevet av apostelen Paulus (f\xc3\xb8de\xc3\xa5r ukjent, trolig drept 64), eller hans medarbeidere, til de f\xc3\xb8rste kristne menighetene. Brevene har v\xc3\xa6rt viktige for utviklingen av kristen teologi._NEWLINE_Det er 13 brev som b\xc3\xa6rer Paulus' navn, selv om forfatterskapet diskuteres for flere av dem. Brevene ble skrevet mellom ca. 46 og 58, og er s\xc3\xa5ledes antagelig de f\xc3\xb8rste tekster som ble nedskrevet innenfor den nye religionen som var dannet, og i alle fall de eldste som er bevart.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nBrevet var en innarbeidet litter\xc3\xa6r sjanger i antikken, og Paulus anvender flere grep fra klassisk retorikk, og fra greske og hebraiske brevkonvensjoner. Brevenes \xc3\xa5pningshilsen \xc2\xabN\xc3\xa5de v\xc3\xa6re med dere og fred fra Gud v\xc3\xa5r far\xc2\xbb har trekk fra det greske i og med at ordet n\xc3\xa5de er n\xc3\xa6rlikt den greske brev\xc3\xa5pningen v\xc3\xa6r hilset, mens \xc3\xb8nsket om fred er en vanlig hebraisk \xc3\xa5pningssetning. _NEWLINE_Da Paulus skrev sine brev fantes det enn\xc3\xa5 ikke \xc2\xabnoe etablert 'kristent vokabular' [\xe2\x80\xa6] s\xc3\xa5 vi er n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 anta at m\xc3\xa5ten han brukte ord og begreper p\xc3\xa5 l\xc3\xa5 helt tett opp til betydningsinnholdet i hellenistisk gresk for\xc3\xb8vrig\xc2\xbb. Paulus skriver ikke om Jesu liv, men om de \xc2\xabfortolkningsmessige, kosmiske og etiske konsekvensene\xc2\xbb av hans d\xc3\xb8d og oppstandelse._NEWLINE_ Noen f\xc3\xa5 steder gjengir han likevel Jesusord, slik som i F\xc3\xb8rste korinterbrevs kapittel 11, om innstiftelsen av nattverden. Paulus' skriver innenfor en tidligkristen tradisjon, hvor de j\xc3\xb8diske tekstene har autoritet som guds\xc3\xa5penbaring. _NEWLINE_Med unntak av Romerbrevet er alle brevene skrevet til kristne i byer som Paulus selv hadde bes\xc3\xb8kt, og menigheter som han selv hadde deltatt i etableringen av. Menighetene han skrev til framst\xc3\xa5r gjennom brevene som et godt organisert nettverk av menigheter i det romerske imperiets st\xc3\xb8rste byer, langs en akse fra Antiokia i Syria til Roma. Brevenes hilsner til navngitte personer gjenspeiler nettverksbygging, og i teksten for\xc3\xb8vrig er han p\xc3\xa5passelig med \xc3\xa5 minne om sin egen autoritet, og advare mot andre omreisende forkynnere. Romerbrevet er et unntak fra regelen om at brevene er skrevet til et nettverk han selv hadde bygget opp, det ble skrevet som en egenintroduksjon i forkant av Paulus' reise til Roma. Romerbrevet har derfor mer preg av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en teoretisk refleksjon, og mindre preg av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en veileder til menighetslivet._NEWLINE_Paulus' virksomhet som den fremste kristne misjon\xc3\xa6ren utenfor den j\xc3\xb8diske kulturen i Jerusalem og Galilea kommer ogs\xc3\xa5 til uttrykk i metaforene han anvender seg av. Mens evangeliene henter sine metaforer fra jordbruk og fiske velger Paulus urbane metaforer og eksempler \xc2\xabhentet fra templene, idrettsbanen, skolene og rettssalene\xc2\xbb. I tillegg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en oppvisning i ferdigheter i gresk retorikk og j\xc3\xb8disk rabbinsk fortolkningstradisjon kan brevene ogs\xc3\xa5 sees som en manifestasjon av at Paulus hadde de materielle forutsetningene for \xc3\xa5 kunne skrive brev: tilgang til skrivesaker, r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 leie en slave som skriver, og r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 utruste sendebud som bringer brevene til mottagerne.\n_START_SECTION_\nKanon og forfatterskap\n_START_PARAGRAPH_\nDet er 13 brev i Det nye testamente som b\xc3\xa6rer Paulus' navn. If\xc3\xb8lge tradisjonen er det Paulus som er forfatteren av alle brevene. Tidligere ble ogs\xc3\xa5 Hebreerbrevet tilskrevet Paulus, men dette er n\xc3\xa5 helt forlatt.\n_START_SECTION_\nKanoniske brev tilskrevet Paulus\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste gruppen av pseudepigrafiske paulusbrev ble ansett \xc3\xa5 st\xc3\xa5 i \xc2\xabPaulus-tradisjonen\xc2\xbb, selv om de etter alt \xc3\xa5 d\xc3\xb8mme ikke er forfattet av Paulus (eller hans sekret\xc3\xa6rer). Enkelte forskere snakker om paulusskoler, som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re hans teologiske arv. Brevene som regnes til denne kategorien er Efeserbrevet, Kolosserbrevet, Andre tessalonikerbrev, F\xc3\xb8rste timoteusbrev, Andre timoteusbrev og Titusbrevet. Til sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om hva som er autentiske Paulustekster og hva som er senere tekster tilskrevet ham, h\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om senere tilf\xc3\xb8yelser av setninger og avsnitt til tekstene. _NEWLINE_S\xc3\xa6rlig kj\xc3\xb8nnskritiske forskere fremhever den store idelogiske forskjellen mellom de autentiske paulusbrevene, som er positive-ambivalente til kvinnelige menighetsledere, og de senere brevene fra \xc2\xabPaulus-skolen\xc2\xbb, som \xc2\xabskulle ha kvinnene tilbake til datidens motsvarighet til kj\xc3\xb8kkenbenken\xc2\xbb._NEWLINE_Brevene til Timoteus og Titus omtales som Pastoralbrevene fordi de dr\xc3\xb8fter menighetsledernes (pastorenes) plikter og oppgaver.\n_START_SECTION_\nIkke-kanoniske brev\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg er det flere andre pseudepigrafiske paulusbrev som ble avvist av oldkirken som ikke-kanoniske. Paulus selv, eller hans etterf\xc3\xb8lgere, advarer mot slike brev (2 Tess 2,2: \xc2\xabLa dere ikke s\xc3\xa5 lett bringe ut av fatning, og bli ikke skremt, verken av \xc3\xa5ndsbudskap, av p\xc3\xa5stander eller av brev som sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fra oss, om at Herrens dag alt er kommet\xc2\xbb), og blant brevene som oldkirken avviste var Paulus' brev til laodikeerne, et brev til aleksandrinerne og Tredje korinterbrev.\n_START_SECTION_\nBrevene i ettertiden\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus' brev, b\xc3\xa5de de som er skrevet av ham og de som er skrevet i tradisjonen etter ham, var den f\xc3\xb8rste delen av Bibelens kanondannelse. Allerede omkring \xc3\xa5r 100 fantes det samlinger av hans brev. Jorunn \xc3\x98kland peker p\xc3\xa5 at tidlige samlinger av Paulusbrev gjerne hadde Romerbrevet gjengitt bakerst, og sier at en del forskere antar at \xc2\xabRomerbrevets kapittel 16 ikke var en opprinnelig avslutning av selve Romerbrevet, men heller et separat anbefalelsesbrev fra Paulus' h\xc3\xa5nd som fungerte som avslutning p\xc3\xa5 hele brevsamlingen.\xc2\xbb_NEWLINE_Paulus skriver lite om sitt eget liv i brevene, og flere ulike paulusbiografier oppsto i \xc3\xa5rene etter hans d\xc3\xb8d. Den f\xc3\xb8rste av disse var Apostlenes gjerninger._NEWLINE_Brevene fikk stor betydning for utforming av kirkens l\xc3\xa6re og ordning i sin n\xc3\xa6re ettertid. I senere tid har ulike forst\xc3\xa5elser av Paulus' posisjon og intensjoner v\xc3\xa6rt gjenstand for mange diskusjoner. Martin Luthers nylesning av Romerbrevet skal ha v\xc3\xa6rt grunnlaget for reformasjonen._NEWLINE_I romanen Teltmakeren (2012) av den norske forfatteren Atle N\xc3\xa6ss blir Onesimus som nevnes i Paulus' brev til Filemon, gjort til Paulus' sekret\xc3\xa6r, og den som redigerer Paulus-brevene og gj\xc3\xb8r dem tilgjengelige for ettertida."