b'\n_START_ARTICLE_\nJakt\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nI gresk mytologi er Artemis kjent som jaktgudinnen, eller den jomfruelige m\xc3\xa5negudinnen for jakt, helbredelse, kyskhet og barnef\xc3\xb8dsler og beskytter av ville dyr og villmarken. Artemis var ogs\xc3\xa5 kjent som jaktgudinnen Diana i romersk mytologi._NEWLINE_Menneskets jaktinstinkt var opprinnelig motivert ut fra behovet for mat, der menneskets diett skal ha et visst innslag av kj\xc3\xb8tt fra pattedyr, fugler eller fisk. I \xc3\xa5rtusener var menneskene jegere og sankere som flyttet rundt med \xc3\xa5rstidene og byttedyrene de jaktet p\xc3\xa5. I Europa fulgte disse disse jegerne villreinens migrering nordover, etter hvert som isen trakk seg tilbake etter siste istid. Slik ble Skandinavia befolket, men bofaste ble disse folkene f\xc3\xb8rst mye senere. I Norge og Europa for\xc3\xb8vrig er det funnet en rekke beviser for slike veidekulturer, blant annet gjennom funn av helleristninger og hulemalerier._NEWLINE_Man har antatt at samene var blant de f\xc3\xb8rste veidefolkene som bosatte seg i det nordlige Europa, men selv om det finnes en rekke bevis for at jegerfolk var bofaste, s\xc3\xa5 kan ikke disse bevisene uten videre tilskrives den samiske veidekulturen f\xc3\xb8r n\xc3\xa6rmere \xc3\xa5r 0. Jakt har alltid v\xc3\xa6rt en essensiell del av selve livsgrunnlaget for naturfolkene, mens jakt i det moderne samfunnet mer blir \xc3\xa5 regne som en sport eller fritidssyssel._NEWLINE_P\xc3\xa5 1900-tallet ble forsyningen av denne type mat industrielt organisert, og behovet for \xc3\xa5 \xc2\xabdra p\xc3\xa5 jakt\xc2\xbb mindre aktuelt mange steder i verden. Fortsatt er imidlertid jakt et prim\xc3\xa6rbehov for mange, men i industriland tilfredsstiller jakten kun et sekund\xc3\xa6rbehov, som \xc3\xb8nsket om friluftsliv og sosialt fellesskap med likesinnede. Der vil kostnadene ved \xc3\xa5 delta i jakt ofte overstige besparelsene, og bare sjeldent finner man i dag mennesker som i livn\xc3\xa6rer seg av jakt. Derimot finner vi i \xc3\xb8kende grad n\xc3\xa6ringer som organiserer forskjellig typer jakt mot betaling. Helt fram til 1970-tallet har det dessuten v\xc3\xa6rt utstrakt jakt p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalte skadedyr.\n_START_SECTION_\nJakt og fangst\n_START_PARAGRAPH_\nJakt kan deles inn p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter, men det har blitt vanlig \xc3\xa5 skille mellom sm\xc3\xa5viltjakt og storviltjakt. Sm\xc3\xa5viltjakt er jakt p\xc3\xa5 mindre pattedyr og fugler, opp til st\xc3\xb8rrelsen av et r\xc3\xa5dyr, som i seg selv ikke regnes som sm\xc3\xa5vilt i Norge. Storviltjakt er jakt p\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre pattedyr, som for eksempel st\xc3\xb8rre hjortedyr, oksedyr, elefanter og st\xc3\xb8rre rovpattedyr som bj\xc3\xb8rner og store kattedyr._NEWLINE_En form for jakt kalles ogs\xc3\xa5 fangst, en jaktform som i dag i hovedsak omhandler kommersiell utnyttelse av fisk og sj\xc3\xb8pattedyr. Fiske, hvalfangst og selfangst er eksempler p\xc3\xa5 denne jaktformen, som i tidligere tider ogs\xc3\xa5 i stor grad omhandlet fangst av pelsdyr. Denne n\xc3\xa6ringen har imidlertid for det meste blitt overtatt av s\xc3\xa5kalt pelsdyroppdrett.\n_START_SECTION_\nJaktv\xc3\xa5pen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5pen til jaktbruk kan sammenfattes som jaktv\xc3\xa5pen. I dag bruker man helst lange skytev\xc3\xa5pen av typen rifle og haglegev\xc3\xa6r n\xc3\xa5r man jakter, men i mange kulturer er det fortsatt vanlig \xc3\xa5 bruke mer primitive v\xc3\xa5pentyper, som spyd, buev\xc3\xa5pen, slynge, sprettert og ulike blankv\xc3\xa5pen eller gift, feller og snarer. I noen former for trofejakt er det ogs\xc3\xa5 vanlig \xc3\xa5 bruke primitive v\xc3\xa5pen. Ogs\xc3\xa5 spesialtrente hunder og rovfugler kan benyttes og brukes fortsatt noen steder._NEWLINE_I Norge reguleres all bruk av v\xc3\xa5pen av v\xc3\xa5penloven.\n_START_SECTION_\nJaktformer\n_START_PARAGRAPH_\nDer er mange m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 jakte p\xc3\xa5. Man kan jakte alene eller sammen med andre mennesker og dyr. Det er grunn til \xc3\xa5 tro at hunden, som ogs\xc3\xa5 er kalt menneskets beste venn, ble domestisert av jaktmessige \xc3\xa5rsaker. Mennesket har ogs\xc3\xa5 temmet og dressert mange dyr av samme grunn, for eksempel rovfugler og gepard. Mange dyr har dessuten blitt domestiserte for at mennesket skal slippe \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 jakt, eksempelvis sau, geit, gris og kveg.\n_START_SECTION_\nDrivjakt\n_START_PARAGRAPH_\nDrivjakt er en jaktform som har r\xc3\xb8tter tilbake til steinalderen. Prinsippet g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 drive (jage) vilt mot andre jegere som har posisjonert seg i terrenget p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd. En eller flere jegere g\xc3\xa5r gjennom et begrenset omr\xc3\xa5de i terrenget for \xc3\xa5 drive eventuelle dyr mot postene. Jaktformen er typisk for blant annet elgjakt. Til drivjakt kan man ogs\xc3\xa5 bruke s\xc3\xa5kalte drivende hunder for \xc3\xa5 jage viltet mot jegerne._NEWLINE_Utfordringen med drivjakt ligger f\xc3\xb8rst og fremst i \xc3\xa5 forutse hvor dyrenes fluktrute vil g\xc3\xa5. Mange jegere bruker derfor mye tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke terrenget p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd for \xc3\xa5 finne de beste postene. Det kan for eksempel v\xc3\xa6re et dyretr\xc3\xa5kk eller en naturlig kl\xc3\xb8ft i terrenget som sikrer dyret skjul. Dyrene kjenner som regel terrenget godt og jegeren b\xc3\xb8r derfor lete etter velbrukte dyretr\xc3\xa5kk eller andre spor som tilsier at dyrene velger akkurat den fluktruten. Selv dyr som ikke kjenner terrenget vil av instinkt f\xc3\xb8lge visse m\xc3\xb8nstre i valget av fluktrute. I mange tilfeller velger dyrene likevel en helt annen rute enn det jegeren ans\xc3\xa5 som logisk, spesielt skjer dette med sv\xc3\xa6rt stressede dyr. Det er vanlig \xc3\xa5 g\xc3\xa5 mot vinden slik at dyrene ikke f\xc3\xa5r v\xc3\xa6r av menneske f\xc3\xb8r de ser eller h\xc3\xb8rer driverne. _NEWLINE_Det stilles ikke like h\xc3\xb8ye krav til forsiktighet p\xc3\xa5 post under drivjakt som f.eks ved r\xc3\xa5bukkjakt. Det skyldes at dyrene flykter fra en fare og dermed ikke er s\xc3\xa5 oppmerksomme p\xc3\xa5 andre farer. _NEWLINE_I land med h\xc3\xb8y fattigdom og jakt er en eksklusiv turistn\xc3\xa6ring, som for eksempel i Ungarn, Slovakia og Polen, er det vanlig at fattige arbeider for jaktarrang\xc3\xb8rer med \xc3\xa5 drive dyr gjennom skogen mot jegerne som har betalt for jakten. Dette forekommer sjelden eller aldri i Norge, fordi stort sett all jakt organiseres av jegerne selv eller eventuelt sammen med en jaktguide eller kjentmann.\n_START_SECTION_\nHetsjakt\n_START_PARAGRAPH_\nHetsjakt er en spesielt hurtig form for drivjakt der hurtige hetsende hunder renner etter viltet for \xc3\xa5 nedlegge det selv (alts\xc3\xa5 uten bruk av v\xc3\xa5pen), men slik jakt er ikke lenger tillatt i Skandinavia og mange andre industrialiserte land. Jaktformen blir av flere hevdet \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en form for blodsport, men den er fortsatt b\xc3\xa5de vanlig og n\xc3\xb8dvendig (for matauk) mange steder i verden._NEWLINE_De mest typiske jakthundene for hetsjakt er mynder, fordi disse er sv\xc3\xa6rt hurtige og gjerne har et bedre utviklet syn enn andre hunderaser, men ogs\xc3\xa5 hurtige st\xc3\xb8vere  og terriere blir benyttet i noen grad. Jaktformen blir av noen regnet som en blodsport, men mange steder (for eksempel i Asia, Afrika og S\xc3\xb8r-Amerika) er den essensiell for at folk skal klare \xc3\xa5 overleve.\n_START_SECTION_\nParforsejakt\n_START_PARAGRAPH_\nParforsejakt eller parforcejakt (av fransk par Force = med vold, hets) er en type hetsjakt der et jaktlag av jegere jakter r\xc3\xb8drev (i tidligere tider ogs\xc3\xa5 andre pattedyr) fra hesteryggen og bruker et kobbel av hunder, tradisjonelt av hunderasen foxhound eller en annen hurtig st\xc3\xb8vertype som jager i flokk, til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke opp og hetse r\xc3\xb8dreven til dyret blir utmattet og styrter._NEWLINE_Jaktformen har v\xc3\xa6rt spesielt popul\xc3\xa6r i Storbritannia i tiden etter andre verdenskrig, men det er ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt drevet med parforsejakt i mange andre land. Som regel blir reven drept ved at hundene river den i filler, men opprinnelig var det personen med h\xc3\xb8yest rang som hadde retten til \xc3\xa5 drepe byttet, som regel med dolk. Jaktformen er forbudt i de fleste industrialiserte land og blir gjerne regnet som en blodsport.\n_START_SECTION_\nFalkoneri\n_START_PARAGRAPH_\nFalkoneri er en form for hetsjakt. Rovfugler lar seg dressere til \xc3\xa5 hetse sm\xc3\xa5vilt og andre fugler. Det er spesielt \xc3\xb8rner og falker som brukes, ofte jaktfalk eller konge\xc3\xb8rn. Selve akten kalles falkonering, og de som holder p\xc3\xa5 med dette kalles falkonerere._NEWLINE_Falkoneri hadde h\xc3\xb8y status i Europa  under middelalderen, men er n\xc3\xa5 blitt uvanlig og ofte ulovlig. Det finnes imidlertid fortsatt falkoneri i noen europeiske land, for eksempel i Storbritannia og Spania. I flere land utenfor Europa er falkoneri fortsatt i bruk for matauk. I andre land brukes slike fugler aktivt til \xc3\xa5 beskytte fly og flyplasser, gjennom at rovfuglene jager vekk andre fugler, som ellers kan have i jetmotorene til flyene og for\xc3\xa5rsake store katastrofer.\n_START_SECTION_\nLokkejakt\n_START_PARAGRAPH_\nLokkejakt er en jaktform der jegeren bruker en lokk til \xc3\xa5 narre viltet inn p\xc3\xa5 skuddhold. Jaktformen er derfor mest egnet for revirhevdende arter, for eksempel til bukkejakt og revejakt. Lokkejakt krever ogs\xc3\xa5 god kunnskap om arten det skal jaktes p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nPosteringsjakt\n_START_PARAGRAPH_\nPosteringsjakt er en passiv jaktform der jegerne benytter seg av faste plasser (poster) der dyra ofte trekker eller er lette \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8ye p\xc3\xa5, for eksempel i hogst- og \xc3\xa5kerkanter, myrhalser osv. Mange jegere bygger ogs\xc3\xa5 jaktt\xc3\xa5rn eller trehytter og lignende, for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re livet p\xc3\xa5 post mer komfortabelt og sjansen til \xc3\xa5 bli oppdaget av viltet mindre. Ellers er det ogs\xc3\xa5 vanlig \xc3\xa5 dekke seg til p\xc3\xa5 andre m\xc3\xa5ter. Posteringsjakt kan man drive p\xc3\xa5 med alene eller sammen med andre. Det er blant annet en vanlig jaktform n\xc3\xa5r man jakter p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyr.\n_START_SECTION_\nSmygjakt\n_START_PARAGRAPH_\nSmygjakt eller snikjakt er en jaktform der jegeren (som regel alene) g\xc3\xa5r stille eller \xc2\xabsniker\xc2\xbb for \xc3\xa5 oppdage og komme seg inn p\xc3\xa5 skuddhold av vilt, uten at viltet oppdager ham. I Norge brukes teknikken ofte p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyr og hjort. Jaktformen er ikke avhengig av organisering eller samkj\xc3\xb8ring av jegere og er s\xc3\xa5nt sett enkel \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re, men det kreves derimot sv\xc3\xa6rt mye av jegeren. Blant annet er t\xc3\xa5lmodighet, list og kunnskap om viltet avgj\xc3\xb8rende for \xc3\xa5 lykkes. Hjortevilt er sv\xc3\xa6rt vare og oppmerksomme dyr som frykter mennesker. De har en velutviklet h\xc3\xb8rsel og luktesans og er som regel alltid p\xc3\xa5 vakt etter farer. De er dessuten vant til \xc3\xa5 skille ut bevegelser i skogen og har godt nattesyn. Dette gj\xc3\xb8r at det stilles store krav til jegerens kamuflasje og fremferd i skogen. Det er avgj\xc3\xb8rende at jegeren g\xc3\xa5r mot vinden, unng\xc3\xa5r \xc3\xa5 bevege seg i silhuett samt unng\xc3\xa5r \xc3\xa5 knekke kvister eller rasle i l\xc3\xb8v eller skaresn\xc3\xb8. Jegeren b\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 kle seg i farger som samsvarer med omgivelsene han skal jakte i. Mange velger ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 kamuflere lys hudfarge med kamuflasjefarger eller bekledning. Jegeren b\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 forflytte seg rolig og i skjul av vegetasjonen. _NEWLINE_Til tross for dette hender det relativt ofte at mennesker m\xc3\xb8ter p\xc3\xa5 dyr som n\xc3\xa6rmest virker tamme. Spesielt kan dette skje med hunndyr som har unger, men ogs\xc3\xa5 mannevonde dyr kan bli n\xc3\xa6rg\xc3\xa5ende. Enkelte, ekstremt brunstige hanndyr kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re uforsiktige i sin kamp for \xc3\xa5 beskytte reviret sitt. _NEWLINE_Snikjakt gir en fordel for jegeren fordi viltet som regel er ust\xc3\xb8kket og derfor i ro. Jegeren kan da bruke god tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 observere dyret p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd og planlegge skuddet godt. Dette gir vesentlig mindre risiko for skadeskyting eller feilskyting.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8kkjakt\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8kkjakt foreg\xc3\xa5r ved at jegeren beveger seg forsiktig i terrenget og st\xc3\xb8kker (skremmer) opp viltet. Det er spesielt vanlig med st\xc3\xb8kkjakt p\xc3\xa5 ryper og skogsfugl. St\xc3\xb8kkjakt krever god kondisjon, hurtighet og gode skyteferdigheter, i tillegg til lokalkunnskaper om hvor viltet finnes. St\xc3\xb8kkjakt kan drives alene eller sammen med andre. N\xc3\xa5r man er flere g\xc3\xa5r man helst p\xc3\xa5 rekke.\n_START_SECTION_\nToppjakt\n_START_PARAGRAPH_\nToppjakt er jakt p\xc3\xa5 skogsfugl, f\xc3\xb8rst og fremst storfugl og orrfugl som beiter i tretoppene, med rifle. Toppjakt bedrives helst om vinteren og ofte p\xc3\xa5 ski, n\xc3\xa5r det er sn\xc3\xb8. Sn\xc3\xb8en tvinger fuglene opp i tr\xc3\xa6rne p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ken etter mat. Toppjakt kan ogs\xc3\xa5 med fordel drives med treskjellende hunder._NEWLINE_Toppjakt var lenge forbudt i Norge, men har lange tradisjoner i v\xc3\xa5re naboland, Sverige og Finland. Fra 1993 ble jaktformen ogs\xc3\xa5 tillatt igjen i Norge. Kritikken mot toppjakt har g\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 at bruk av rifle representerer en risiko for mennesker, dyr og eiendom. Mange har dessuten ment at skogsfugljakt med rifle beskatter stammen for hardt.\n_START_SECTION_\nUtmattelsesjakt\n_START_PARAGRAPH_\nUtmattelsesjakt er den enkleste jaktformen, og trolig eldste. Dette er en v\xc3\xa5penl\xc3\xb8s forf\xc3\xb8lgelsesjakt. Den bygger p\xc3\xa5 det faktum at mennesket er i stand til \xc3\xa5 lunte avg\xc3\xa5rde over lang tid uten \xc3\xa5 bli overopphetet, mens byttedyr nok l\xc3\xb8per fortere, men da over kortere strekninger og med behov for \xc3\xa5 bli kvitt overskuddsvarme f\xc3\xb8r neste spurt. Jegere fra Khoisan-folket i det sydlige Afrika kan nedlegge gaseller og sebraer p\xc3\xa5 dette viset, bare ved \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge sporet etter ett enkelt dyr. Samme jaktform brukes av urinnv\xc3\xa5nere i Australia som jakter kenguruer.\n_START_SECTION_\nTrof\xc3\xa9jakt\n_START_PARAGRAPH_\nTrof\xc3\xa9jakt er ikke en jaktform, men kan hevdes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re jakt p\xc3\xa5 ville dyr, som det (tidligere og i visse kretser fortsatt) gir h\xc3\xb8y status \xc3\xa5 ha felt, men der felt vilt ikke prim\xc3\xa6rt er matauk eller ment \xc3\xa5 skape \xc3\xb8konomisk profitt for jegeren. Grunnen til at denne jaktformen kalles trof\xc3\xa9jakt ligger i at hodet p\xc3\xa5 viltet som regel ble kuttet av og utstoppet, som et bevis.\n_START_SECTION_\nKrypskyting\n_START_PARAGRAPH_\nKrypskyting eller krypjakt er begrep som beskriver ulovlig jakt p\xc3\xa5 dyr. Jegerne kalles derfor krypskyttere. \xc3\x85rsakene til krypskyting er helst av \xc3\xb8konomisk karakter._NEWLINE_Krypskyting er kjent over hele verden, ogs\xc3\xa5 i Norge. Mange steder utgj\xc3\xb8r denne jaktformen en reell trussel for artenes eksistens, for eksempel i Afrika og Asia, der blant annet elefanter og nesehorn jaktes ulovlig p\xc3\xa5 grunn av verdien elfenbein har. Krypskyting bedrives ogs\xc3\xa5 som trof\xc3\xa9jakt, selv om dette var mer vanlig f\xc3\xb8r i tiden. Ogs\xc3\xa5 tradisjonell \xc3\xb8stlig medisin ettersp\xc3\xb8r trua arter, eksempelvis tiger, noe som leder til \xc3\xb8kt krypskyting av \xc3\xb8konomiske \xc3\xa5rsaker.\n_START_SECTION_\nJakthunder\n_START_PARAGRAPH_\nJakthunder er typisk hunder som kan grupperes som drivende hunder, skjellende hunder, st\xc3\xb8tende hunder, st\xc3\xa5ende fuglehunder og apporterende hunder. Dette er hunder som i hovedsak prim\xc3\xa6rt bruker luktesansen, sekund\xc3\xa6rt h\xc3\xb8rselen og synet._NEWLINE_Hundens nytteverdi p\xc3\xa5 jakt er betydelig, fordi hundens sanseapparat p\xc3\xa5 mange omr\xc3\xa5der langt overg\xc3\xa5r menneskets. Hunder har i s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te sv\xc3\xa6rt mye bedre luktesans og h\xc3\xb8rsel, og er derfor flinkere til \xc3\xa5 orientere seg med disse sansene. Gjennom trening og erfaring kan derfor jeger og hund samarbeide om \xc3\xa5 oppdage og felle vilt. Ulike hunderaser har imidlertid ulike forutsetninger som jakthunder, derfor kan man ikke hevde at en bestemt rase er best til jakt p\xc3\xa5 en bestemt art eller gruppe med dyr.\n_START_SECTION_\nJaktutstyr\n_START_PARAGRAPH_\nJaktutstyr er utstyr jegeren bruker for \xc3\xa5 fremme jakten, herunder gj\xc3\xb8re jakten sikrere, mer komfortabel eller suksessrik. I tillegg til ulike typer v\xc3\xa5pen og ammunisjon omfattes jaktutstyr av lokkeutstyr, kamuflasjebekledning og fott\xc3\xb8y, kommunikasjonsutstyr, GPS eller kart og kompass, sikkerhetsutstyr og annet nyttig verkt\xc3\xb8y jegeren kan ha behov for. Slikt utstyr omfatter ogs\xc3\xa5 utstyr som kan v\xc3\xa6re nyttig for eventuelle jakthunder, som for eksempel hundepeiler, jaktdekken, jakthalsb\xc3\xa5nd, sporliner og ulikt seleutstyr, og potesokker eller hundesko.\n_START_SECTION_\nJakt- og fangstrettigheter\n_START_PARAGRAPH_\nJakt- og fangstrettighetene er en del av grunneierretten, en enerett som i Norge og de fleste andre land tilh\xc3\xb8rer grunneieren, og s\xc3\xa5ledes ikke er omfattet av den s\xc3\xa6rnorske allemannsretten. Jakt og fangst kan derfor bare drives med tillatelse fra grunneier, selv om denne er identisk med staten. Et unntak er den s\xc3\xa5kalte frie jakten p\xc3\xa5 hav og fjord. Der kan jakt skje uten tillatelse, utenfor grensen mellom sj\xc3\xb8 og land.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xb8ver og avgifter\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge m\xc3\xa5 alle som skal jakte p\xc3\xa5 vilt ha best\xc3\xa5tt jegerpr\xc3\xb8ven og ha betalt \xc3\xa5rlig jegeravgift til staten. I tillegg m\xc3\xa5 jegere som skal jakte p\xc3\xa5 storvilt med rifle eller kombiv\xc3\xa5pen best\xc3\xa5 en skytepr\xc3\xb8ve for storviltjegere hvert \xc3\xa5r. Jegere som skal v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalt lisensfelling m\xc3\xa5 st\xc3\xa5 i Jegerregisteret og ha best\xc3\xa5tt jegerpr\xc3\xb8ven og \xc3\xa5rlig skytepr\xc3\xb8ve for storviltjegere, samt ha betalt jegeravgift for innev\xc3\xa6rende jakt\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nStatistikk\n_START_PARAGRAPH_\nDet st\xc3\xa5r oppf\xc3\xb8rt over 427\xc2\xa0500 jegere i det norske jegerregisteret, hvorav 7\xc2\xa0100 er utenlandske personer. 196\xc2\xa0300 betalte jegeravgift for jakt\xc3\xa5ret 2008/2009, hvorav 13\xc2\xa0100 kvinner. Av disse var 193\xc2\xa0200 bosatt i landet. Akershus fylke toppet statistikken med 18\xc2\xa0400 betalende personer.\n_START_SECTION_\nViltloven\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge reguleres all jakt av LOV 1981-05-29 nr 38: Lov om jakt og fangst av vilt av 1981, eller viltloven som loven ogs\xc3\xa5 kalles. Som hovedregel er alt vilt fredet hvis ikke annet spesifiseres med lov. Viltloven regulerer alle viltlevende landpattedyr og fugler, amfibier og krypdyr._NEWLINE_Lovens form\xc3\xa5l er at \xc2\xabviltet og viltets leveomr\xc3\xa5der skal forvaltes slik at naturens produktivitet og artsrikdom bevares. Innenfor denne rammen kan viltproduksjonen h\xc3\xb8stes til gode for landbruksn\xc3\xa6ring og friluftsliv\xc2\xbb. Laveste forvaltningsniv\xc3\xa5 er de kommunale viltnemnder. Jakten p\xc3\xa5 de st\xc3\xb8rre hjortedyra foreg\xc3\xa5r i vald som f\xc3\xa5r tildelt kvote for antall og klasse dyr som lovlig kan felles._NEWLINE_For \xc3\xa5 jakte sm\xc3\xa5vilt i Norge m\xc3\xa5 du v\xc3\xa6re fylt 16 \xc3\xa5r, men man kan v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalt oppl\xc3\xa6ringsjakt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5vilt fra man fyller 14 \xc3\xa5r. Da trenger man imidlertid samtykke fra sine foresatte. Man kan dessuten bare jakt under tilsyn av en lisensiert jeger, som selv har fylt 20 \xc3\xa5r og har betalt jegeravgiften for innev\xc3\xa6rende jakt\xc3\xa5r. For \xc3\xa5 jakte sm\xc3\xa5vilt alene f\xc3\xb8r man fyller 18 \xc3\xa5r m\xc3\xa5 man innhente politimesterens tillatelse til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re v\xc3\xa5pen, enten du du skal kj\xc3\xb8pe og eie det selv eller l\xc3\xa5ne et._NEWLINE_For \xc3\xa5 jakte storvilt i Norge m\xc3\xa5 du v\xc3\xa6re fylt 18 \xc3\xa5r, men man kan v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalt oppl\xc3\xa6ringsjakt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5vilt fra man fyller 16 \xc3\xa5r. Da trenger man imidlertid samtykke fra sine foresatte. Man kan dessuten bare jakt under tilsyn av en lisensiert jeger, som selv har fylt 20 \xc3\xa5r og har best\xc3\xa5tt skytepr\xc3\xb8ve for storviltjegere og betalt jegeravgiften for innev\xc3\xa6rende jakt\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nJakttider\n_START_PARAGRAPH_\nJaktbare arter har ulike jakttider i Norge. Disse jakttidene reguleres i forskrift om jakt- og fangsttider og myndighet i forbindelse med forskriften er delegert til fylkesmannen, kommunen og villreinnemnda.'