b'\n_START_ARTICLE_\nDen evangelisk-lutherske kirke i Finland\n_START_SECTION_\nStift og biskoper i den evangelisk-lutherske kirken i Finland\n_START_PARAGRAPH_\nKirken er inndelt i ni stift, som igjen er inndelt i prostier. \xc3\x85tte av stiftene er finskspr\xc3\xa5klige, og er inndelt etter geografien i landet. Borg\xc3\xa5 stift skiller seg fra resten, gjennom at det omfatter alle landets svenskspr\xc3\xa5klige menigheter, samt de tospr\xc3\xa5klige som har svensk majoritet. Stiftet dekker derfor et stort geografisk omr\xc3\xa5de langs kysten, i tillegg til Tammerfors i innlandet. Innunder stiftet ligger ogs\xc3\xa5 de riksdekkende tyske evangelisk-lutherske menighetene og Rikssvenska Olaus Petri f\xc3\xb6rsamling._NEWLINE_En biskop leder hvert stift. I \xc3\x85bo erkestift er det ogs\xc3\xa5 en erkebiskop som blant annet er ordf\xc3\xb8rer for kirkem\xc3\xb8tet og bispem\xc3\xb8tet. I tillegg kommer feltbiskopen som leder de litt over 40 feltprestene i det finske forsvaret. Til bispem\xc3\xb8tet kommer de ni stiftsbiskopene, feltbiskopen og en assessor fra hvert stift.\n_START_SECTION_\nVekkelsebevegelser\n_START_PARAGRAPH_\nSiden sent p\xc3\xa5 1700-tallet og tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet har fire vekkelsebevegelser v\xc3\xa6rt virksomme innen den evangelisk-lutherske kirken i Finland. Disse er bedebevegelsen, pietismen, den evangeliske bevegelsen og l\xc3\xa6stadianismen. Kirkens hjemmesider omtaler ogs\xc3\xa5 den femte vekkelsebevegelsen, som oppstod p\xc3\xa5 midten av 1900-tallet, en evangelisk vekkelseskristendom, ogs\xc3\xa5 kalt nypietisme.\n_START_SECTION_\nBedebevegelsen\n_START_PARAGRAPH_\nRukoilevaisuus (finsk, bokstavelig; en retning mot b\xc3\xb8nn) oppstod p\xc3\xa5 1700-tallet som en f\xc3\xb8lge av bondejenten Liisa Eerikintyt\xc3\xa4rs omvendelse. Eerikintyt\xc3\xa4rs vitnesbyrd ble starten p\xc3\xa5 en vekkelse i Kalanti, som senere spredte seg til hele landskapet som kalles Egentliga Finland og videre til Satakunta. Tidlige ledere i bevegelsen var sognepresten i Nousis, Abraham Achrenius og s\xc3\xb8nnen hans, Anders Achrenius._NEWLINE_Bevegelsen ble splittet i en konservativ og en reform\xc3\xa5pen gruppering i 1984. L\xc3\xa4nsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys ry (Foreningen for beende i vestre Finland) st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 den eldre tradisjonen som tar utgangspunkt i et missale fra 1694, salmeboken fra 1701 og bibeloversettelsen fra 1776. Den vestfinske greinen er mot kvinnelige prester, noe kirken i Finland har hatt siden 1986. Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys ry (Foreningen b\xc3\xb8nn i Finland) har en mer reform\xc3\xa5pen posisjon, der man godtar kvinnelige prester og bruker reviderte gudstjenesteb\xc3\xb8ker og nyere bibeloversettelser. Eldre b\xc3\xb8ker har fremdeles en viktig rolle, men de ansees ikke som teologisk riktigere enn nyere utgaver.\n_START_SECTION_\nMedlemskap\n_START_PARAGRAPH_\nI 2018 var 3\xc2\xa0848\xc2\xa0191 personer (69,7\xc2\xa0% av befolkningen) medlemmer av kirken. Dette var en nedgang p\xc3\xa5 1,1 prosentpoeng fra \xc3\xa5rt f\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nGudstjenestedeltagelse og kirkelige handlinger\n_START_PARAGRAPH_\nI 2006 var tallet p\xc3\xa5 gudstjenestedeltagere 7\xc2\xa0016\xc2\xa0500, og 2\xc2\xa0494\xc2\xa0100 mottok nattverd i l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5ret. I andre samlinger i kirkelig regi (andakter, studiegrupper, husfellesskap) deltok 5\xc2\xa0675\xc2\xa0100 personer._NEWLINE_75,3\xc2\xa0% av barna som ble f\xc3\xb8dt i 2012, 44\xc2\xa0774 barn, ble d\xc3\xb8pt i kirken. 53\xc2\xa0428 ungdommer ble konfirmert, noe som utgjorde 83\xc2\xa0% av \xc3\xa5rskullet. Det ble holdt 15\xc2\xa0125 vigsler, noe som var 53,5\xc2\xa0% av vigslene i Finland, og 48\xc2\xa0201 begravelser i kirken.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98vrig virksomhet\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens diakonale arbeid hadde 207\xc2\xa0100 brukere i 2006, man hadde 714\xc2\xa0000 klientkontakter og samtaletjenesten mottok 41\xc2\xa0795 telefonsamtaler._NEWLINE_Barne- og ungdomsavdelingen hadde 1\xc2\xa0216\xc2\xa0000 bes\xc3\xb8k i familiegruppene. Blant barn i alderen tre til fem \xc3\xa5r deltok 38,1\xc2\xa0% i dagklubber og blant barn mellom 4 og ti \xc3\xa5r gikk 7,7\xc2\xa0% i s\xc3\xb8ndagsskole. 13,7\xc2\xa0% av sju- og \xc3\xa5tte\xc3\xa5ringene deltok i ettermiddagsklubber, mens 13,4\xc2\xa0% av de mellom sju og 14 \xc3\xa5r deltok i ulike aktiviteter i kirkelig regi.'