b'\n_START_ARTICLE_\nKeramikk\n_START_PARAGRAPH_\nKeramikk er produkter fremstilt ved \xc3\xa5 brenne uorganiske, ikke-metalliske materialer som t\xc3\xb8rket leire over \xc3\xa5pen ild, i en grop eller i en ovn. Naturlig leire kan tilsettes andre mineraler fra jorden eller kjemisk behandlet pulver, se keramiske materialer. Keramikken er krystallinsk og har komponenter som er forbindelser mellom metalliske og ikke-metalliske elementer som aluminium og oksygen, silisium og nitrogen, og silisium og karbon. _NEWLINE_Ordet keramikk har flere overlappende betydninger, avhengig av om det benyttes innen materialvitenskap, kunst eller arkeologi. Innenfor materialvitenskap er betegnelsen generell og kan omfatte alle keramiske materialer, keramisk vitenskap eller ingeni\xc3\xb8rvitenskap, samt keramisk industri. Den andre betydningen handler om keramikk som gjenstander laget av leire (eng. pottery), enten som kunstverk eller som bruksgjenstander, produsert i fortid eller n\xc3\xa5tid. Her settes det et skille, for oftest blir konstruksjons- eller industrielle keramikkprodukter holdt utenfor denne delen. _NEWLINE_Viktig \xc3\xa5 merke seg er at p\xc3\xa5 engelsk har ordene ceramics og pottery ulik betydning. Ceramics brukes blant annet som en generell betegnelse, mens pottery vanligvis brukes for \xc3\xa5 beskrive keramiske produkter laget av leire. P\xc3\xa5 norsk finnes intet synonym for ordet pottery, og termen keramikk omfatter da b\xc3\xa5de keramikk generelt, og keramikk av leire._NEWLINE_Ordet keramikk kommer fra det greske ordet keramos, som oftest oversettes med \xc2\xabbrente ting\xc2\xbb. Kerameikos er navnet p\xc3\xa5 en bydel i Athen, som i antikken var hovedsete for keramikkproduksjonen i byen.\n_START_SECTION_\nGenerelt\n_START_PARAGRAPH_\nDet har s\xc3\xa5 langt ikke v\xc3\xa6rt mulig \xc3\xa5 fastl\xc3\xa5 et definitivt tidspunkt for n\xc3\xa5r mennesker begynte \xc3\xa5 forme og brenne leire. Men de tidligste daterte funn er fra \xc3\xb8vre paleolitikum i Sentral- og Vest-Europa. Fra Doln\xc3\xad V\xc4\x95stonice i Tsjekkia er det funnet Venus-figurer b\xc3\xa5de i brent og ubrent leire som dateres til ca. 30 000 f.Kr. Noe av leiren var blandet med knust mammutbein._NEWLINE_Det er ikke noe som tyder p\xc3\xa5 at keramikkproduksjon utviklet seg p\xc3\xa5 ett sted; den m\xc3\xa5 ha oppst\xc3\xa5tt og utviklet seg i ulike geografiske omr\xc3\xa5der. Forklaringen kan ligge i en kombinasjon av p\xc3\xa5virkningsfaktorer innenfor eksperimentering og opparbeiding av erfaring og kunnskap. Dette fordi noen av de tidligste funn av keramikk er oppbevaringsgjenstander som etterligner oppbevaringsgjenstander produsert av andre materialer, eller som er dekorert med m\xc3\xb8nster som etterligner andre materialer, for eksempel str\xc3\xa5m\xc3\xb8nster fra en vevd kurv p\xc3\xa5 keramikk. Det er trolig mange sammenfallende \xc3\xa5rsaker til at keramikk oppsto, som konsekvens av eksperimentering og opparbeidelse av kunnskap og praktisk erfaring. I f\xc3\xb8r-keramisk neolitikum er det funnet lagringskar som er brent p\xc3\xa5 stedet, og det er ikke usannsynlig at dette kan v\xc3\xa6re en forl\xc3\xb8per til senere b\xc3\xa6rbare kar._NEWLINE_Oftest settes utvikling og \xc3\xb8kt keramikkproduksjon i forbindelse med neolitikum, og da s\xc3\xa6rlig med overgangen fra jakt og fangst til bofasthet og jordbruk. Det oppstod da et \xc3\xb8kt behov for oppbevaring av t\xc3\xb8rrvarer, som for eksempel korn. Viktig \xc3\xa5 merke seg er at det er umulig \xc3\xa5 gi et klart svar p\xc3\xa5 hvor og n\xc3\xa5r og hvem. Fremveksten og utviklingen av keramikk skjedde over flere tusen \xc3\xa5r, p\xc3\xa5 mange ulike m\xc3\xa5ter, og til forskjellige tider i forskjellige omr\xc3\xa5der._NEWLINE_Keramikk ble ogs\xc3\xa5 tidlig brukt i arkitektur. I N\xc3\xa6r\xc3\xb8sten er det bevis for denne bruken fra ca. 7500 f.Kr. Leiren ble da blandet med kornavfall eller str\xc3\xa5 og formet til teglstein til husbygging, eller brukt som murpuss og m\xc3\xb8rtel._NEWLINE_I dag benyttes mange andre materialtyper til \xc3\xa5 lage oppbevaringsgjenstander, og plast er vel den absolutt mest vanlige typen. Men gjenstander av keramikk brukes ogs\xc3\xa5 i dag, for eksempel tegl- og murstein, fliser, avl\xc3\xb8psr\xc3\xb8r, glass og glasur, ildfast murstein og fliser, smeltedigler, til isolasjon, tennplugger, og enkelte typer eldre sikringer, halv- og superledere og som slipemiddel._NEWLINE_Keramikk benyttes for eksempel ved oljeutslipp til innhengning av oljen slik at den kan ledes bort fra skip, havner eller oljeplattformer for destruksjon. Keramikk benyttes ogs\xc3\xa5 av NASA som varmebeskyttelse b\xc3\xa5de for romfarere og for romfergenes aluminiumsramme, som m\xc3\xa5 t\xc3\xa5le varme p\xc3\xa5 opptil 1600 \xc2\xb0C n\xc3\xa5r fergen returnerer til jordens atmosf\xc3\xa6re.\n_START_SECTION_\nI Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDe tidligste kjente funn av norsk keramikk (av leire) er fra yngre steinalder. Det er gjort noen funn av sk\xc3\xa5r som kan v\xc3\xa6re fra eldre steinalder, men dette har ikke blitt bekreftet. Det er gjort funn av keramikk b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 boplasser og i graver, og noe sjeldnere i depoter. Keramikktypene vi kjenner til fra steinalderen i Norge er for eksempel: kam-, traktbeger-, klokkebeger-, og Kjelm\xc3\xb8y-keramikk. Det var ikke uvanlig at leiren ble blandet ut, alts\xc3\xa5 magret, med for eksempel knust stein eller organisk materiale. Leiren kunne til og med bli blandet med asbest, og asbestkeramikk kjenner vi til fra bronsealder._NEWLINE_Det ble ogs\xc3\xa5 produsert keramikk i Norge b\xc3\xa5de i bronsealder og jernalder. En spesiell norsk type leirkar er bulevaser. De utmerker seg ved \xc3\xa5 ha tynne vegger og teknisk h\xc3\xb8y kvalitet. I merovingertiden stopper produksjonen av blant annet spannformede leirkar. Det er f\xc3\xa5 funn av keramikk fra vikingtiden, og gjenstandene er som regel importert. Mye er funnet rundt handelsplasser, for eksempel i Kaupang. Keramikken som er funnet ved Kaupang dateres fra sent \xc3\xa5ttende til sent niende \xc3\xa5rhundre e.Kr.\n_START_SECTION_\nKeramikk laget med leire\n_START_PARAGRAPH_\nDenne typen keramikk, alts\xc3\xa5 det som p\xc3\xa5 engelsk kalles pottery, er keramikk laget med leire, og inkluderer typer som: fajanse, leirt\xc3\xb8y, majolika, porselen, raku, steint\xc3\xb8y, tegl, terrakotta og figurer/skulpturer, samt for eksempel blomsterpotter, vaser og krittpiper.\n_START_SECTION_\nLeire og tilleggstoffer\n_START_PARAGRAPH_\nDet er mange ulike typer leire, og leirens egenskaper, i tillegg til hvilke tilleggsstoffer som blandes inn i leiren, er ofte knyttet til hvilke keramikkprodukter som skal fremstilles. For eksempel blandes kaolinitt i leire som brukes til \xc3\xa5 lage porselen. En annen \xc3\xa5rsak til \xc3\xa5 blande ut leiren med andre materialer er \xc3\xa5 \xc3\xb8ke holdbarhet og levetid, for eksempel for kokekar som m\xc3\xa5 t\xc3\xa5le gjentatt oppvarming og avkj\xc3\xb8ling, alts\xc3\xa5 termisk sjokkmotstand. Tilleggstoffer til leire kan v\xc3\xa6re: skjell, kalkstein, kvarts (eller andre mineraler), asbest, metaller, plantematerialer eller andre organiske eller uorganiske materialer. Historisk er det bare fantasien og mulighetene som har satt noen grenser for hva som kan blandes inn i leirematerialet.\n_START_SECTION_\nFormingsmetoder\n_START_PARAGRAPH_\nForming av keramikk kan gj\xc3\xb8res for h\xc3\xa5nd, med dreieskive eller ved formpressing/st\xc3\xb8ping.\n_START_SECTION_\nDekorasjon\n_START_PARAGRAPH_\nKeramikk kan dekoreres p\xc3\xa5 mange ulike m\xc3\xa5ter, og det det er mulig \xc3\xa5 dekorere b\xc3\xa5de f\xc3\xb8r og etter brenning. De vanligste dekorasjonsformene er: maling, gravering og stempeltrykking, eller glasering.\n_START_SECTION_\nGlasering\n_START_PARAGRAPH_\nDet er to hovedformer for glasering, og forskjellen ligger i glasurens komposisjon og brenningstemperatur: en slip (eng.) er gjerne en leire i flytende form som kan v\xc3\xa6re tilsatt andre stoffer, men dette er ikke n\xc3\xb8dvendig. En slip kan ogs\xc3\xa5 kalles engobe, men denne er mer vanlig for leir- og steint\xc3\xb8y (h\xc3\xb8ytemperaturbrenning) og utf\xc3\xb8res  ac et lag under selve glaseringen. Engobe kan ogs\xc3\xa5 endre farge p\xc3\xa5 gjenstanden og er som regel hvit (se ogs\xc3\xa5 begitting). En slip blir som regel lagt p\xc3\xa5 gjenstanden f\xc3\xb8r brenning, men etter t\xc3\xb8rking. Glasering er et lag med glass som blir smeltet p\xc3\xa5 gjenstanded under brenning. Et flussmiddel blir lagt til for \xc3\xa5 redusere smeltepunktet, og metalliske oksider kan bli tilsatt for \xc3\xa5 gi en spesiell farge.\n_START_SECTION_\nPotensielle innholdsstoffer i keramisk glasur\n_START_PARAGRAPH_\nOfte inneholder keramikkglasur blyoksid, som er et giftig stoff. Men dersom blandingen er riktig og brenning skjer ved riktig temperatur, skal gjenstandene ikke avgi ulovlige mengder med bly. En b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re oppmerksom p\xc3\xa5 at enkelte keramikkgjenstander kan gi fra seg helseskadelige mengder tungmetall dersom de kommer i kontakt med sure n\xc3\xa6ringsmidler som juice, vin, te eller sitron. Milj\xc3\xb8direktoratet viser da s\xc3\xa6rlig til enkelte keramikkgjenstander fra middelhavsomr\xc3\xa5det. De oppfordrer til forsiktighet n\xc3\xa5r gjenstanden har ukjent kvalitet.\n_START_SECTION_\nBrenningstemperaturer\n_START_PARAGRAPH_\nGenerelt er minimumstemperaturen for brenning av keramikk 500\xe2\x84\x83. De ulike typene har da ogs\xc3\xa5 forskjellige brenningstemperaturer: fajanse, leirt\xc3\xb8y, raku og terrakotta brennes ved temperaturer mellom ca. 900 og 1200\xe2\x84\x83; porselen og steint\xc3\xb8y mellom ca. 900 og 1600\xe2\x84\x83. P\xc3\xa5 grunn av den h\xc3\xb8ye temperaturen ved brenning av for eksempel porselen blir leiren forsteinet og overflaten polert, selv uten glasur. Keramikk som er brent ved h\xc3\xb8y temperatur blir mer solid enn den som brennes ved lavere temperatur.\n_START_SECTION_\nKeramikk i forskningssammenheng\n_START_PARAGRAPH_\nDet er flere grunner til at keramikk benyttes i forskningssammenheng, b\xc3\xa5de i fortid og n\xc3\xa5tid. Hovedgrunnen er at keramikk har en lang og utbredt historie og er blitt fremstilt og benyttet mange steder i verden over lengre perioder. B\xc3\xa5de innenfor arkeologi, historie, antropologi og kunst blir keramikk studert. Det finnes ogs\xc3\xa5 et utall studie- og forskningstiln\xc3\xa6rminger. Innenfor arkeologi kan keramikk studereskunsthistorisk, estetisk og teknologihistorisk. Den kan sorteres i kategorier etter typologisk utvikling, proveniens (opprinnelsesstudie), kvantitative eller kvalitative studier, eller funksjonell analyse av materialet. _NEWLINE_Innenfor arkeologi kan keramikk ogs\xc3\xa5 benyttes til relativ eller absolutt datering.\n_START_SECTION_\nKeramikk i dag\n_START_PARAGRAPH_\nKeramikk har mange anvendelsesomr\xc3\xa5der, og det skilles s\xc3\xa6rlig mellom keramikk med og uten leire. Foruten industriell produksjon av keramikk (type porselen, annet finservice), og teknologisk keramikk, finnes det mange sm\xc3\xa5 verksteder rundt om i Norge (og verden) hvor det produseres gjenstander av leirebasert keramikk. Produksjonen er ofte moderat, og prisene er noe h\xc3\xb8yere enn for industriprodukter, fordi varene er laget for h\xc3\xa5nd. _NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 verksteder som tilbyr kurs for st\xc3\xb8rre eller mindre grupper, enten for hele prosessen fra utforming til ferdig produkt, eller bare for maling.'