b'\n_START_ARTICLE_\nFolkloristikk\n_START_PARAGRAPH_\nFolkloristikk er den akademiske betegnelsen p\xc3\xa5 faget som tidligere ogs\xc3\xa5 var omtalt som folkeminnevitenskap eller folkeminnegransking. Det var det romantiske syn, som, via Herder, ledet til oppfattelsen av studieobjektet \xc2\xabfolkeminner\xc2\xbb, og som i hovedsak rommet allmuens ("folkets") dikteriske frembringelser, slik disse var overlevert fra en generasjon til den neste._NEWLINE_Opprinnelig beskjeftiget folklorister seg alts\xc3\xa5 med tradisjonsbegrepet i forbindelse med emnene folkedikting, folketro og studiet av immaterielle skikker. I dag er fagomr\xc3\xa5det utvidet til ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 omfatte traderte og kommuniserte holdninger og opplevelser, aspirasjoner og verdisetting, mer flyktige fortellergenre som vitser, rykter, moderne vandrehistorier (p\xc3\xa5 engelsk urban legends), UFO-historier og liknende har kommet mer i fokus. Dessuten er kommunikasjonsteori, semiotikk og samfunnsvitenskapelige forklaringsmodeller mye brukt i faget._NEWLINE_Folkloristikken er n\xc3\xa5, ved de norske universitetene, sl\xc3\xa5tt sammen med blant annet s\xc3\xb8sterfaget etnologi (som omfatter studiet av materiell kultur), under fellesbetegnelsen kulturhistorie (i Oslo) eller kulturvitenskap (i Bergen).'