b"\n_START_ARTICLE_\nPeribsen\n_START_SECTION_\nArkeologiske bevis\n_START_PARAGRAPH_\nSerekher for Peribsen ble funnet presset i segler p\xc3\xa5 keramiske krukker og i inskripsjoner p\xc3\xa5 beholdere av alabast, sandstein, porfyr og svart glimmerskifer. Disse karene og beholderne ble avdekket i Peribsens grav og p\xc3\xa5 et funnsted p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Elefantine. Et leirsegl med Peribsens navn ble funnet p\xc3\xa5 innsiden av mastabagrav K1 ved Beit Khallaf._NEWLINE_To store gravsteler av granitt ble funnet ved hans gravsted. Deres utforming er uvanlig; de synes uferdige og grove. Egyptologer mistenker at dette ble gjort bevisst, men grunnene er ukjente. Et sylindersegl av ukjent opprinnelse viste Peribsens navn p\xc3\xa5 innsiden av en kartusj som ga epitetet Merj-netjeru (\xc2\xabelsket av gudene\xc2\xbb). Dette arrangementet har f\xc3\xa5tt egyptologer og arkeologer til \xc3\xa5 konkludere at seglet m\xc3\xa5 ha blitt opprettet senere som minne ettersom bruken av kongelige kartusjer begynte lenge etter Peribsens styre. Et annet segl i samme materiale viser Peribsens navn, uten en kartusj, med den kongelige tittelen Nisut-Bity (\xc2\xabkonge av Nedre og \xc3\x98vre Egypt\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nSkytsgud\n_START_PARAGRAPH_\nPeribsens navn er uvanlig; Set, og ikke Horus, var hans skytsgud. Det g\xc3\xa5r imot den egyptiske tradisjonen hvor en konge valgte den falkeformete guddommen Horus som sin kongelige beskytter. Tradisjonelt var horusnavnet til kongen skrevet innenfor en serekh: bildet p\xc3\xa5 fasaden av det kongelige palasset under avbildningen av en falk representerte guden Horus. Isteden valgte Peribsen \xc3\xa5 ha Sets symbolsk dyr, en kim\xc3\xa6re, for \xc3\xa5 representere Set p\xc3\xa5 hans serekh. Som Horus var Set en popul\xc3\xa6r guddom i l\xc3\xb8pet av den tidlige dynastiske tid. Han ble gud for m\xc3\xb8rket og kaoset senere under den langt senere senperioden til oldtidens Egypt. Selv om Peribsen er den eneste kjente farao som har hatt Set-dyret alene over sin serekh, er han ikke den eneste farao som assosierte seg selv med Set. Eksempler er farao fra trettende dynasti, Seth Meribre, herskerne Seti I og Seti II fra nittende dynasti, og Setnakhte fra tyvende dynasti._NEWLINE_Peribsens valg av guddommelig beskytter og hans styre i l\xc3\xb8pet av en t\xc3\xa5kelagt periode i midten av andre dynasti har f\xc3\xa5tt egyptologer og historikere til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke etter mulige forklaringer for b\xc3\xa5de hans navn og de vanskelige tidene han levde i. De f\xc3\xb8lgende seksjonene diskuterer en del av de teorier som har blitt fremmet.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb8se teorier som forener Peribsen med Set\n_START_PARAGRAPH_\nEn teori som var popul\xc3\xa6r fram til midten av 1900-tallet, st\xc3\xb8ttet av egyptologene Percy Newberry, Jaroslav \xc4\x8cern\xc3\xbd, Cecil Mallaby Firth og Jean-Philippe Lauer, hevdet at Peribsen var en kjetter som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re en ny monoteistisk statsreligion i Egypt. Hans handlinger er antatt \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt like til den langt senere farao Akhnaton fra attende dynasti som krevde at egypterne kun skulle dyrke Aton. Newberry har foresl\xc3\xa5tt at prestene til Horus og Set p\xc3\xa5 denne tiden var i krig med hverandre \xc2\xabp\xc3\xa5 likt vis som den [engelske] rosekrigene\xc2\xbb._NEWLINE_Teorien den \xc2\xabhedenske Peribsen\xc2\xbb var basert p\xc3\xa5 tre observasjoner: a) navnet \xc2\xabPeribsen\xc2\xbb var utelukket fra senere kongelister; b) kongens grav hadde blitt \xc3\xb8delagt og plyndret i l\xc3\xb8pet av antikken; og c) gravstelen til Peribsen, som en gang viste Sets kim\xc3\xa6re, var hardt nedskrapet med den \xc3\xa5penbare hensikten \xc3\xa5 utslette Sets bilde. Egyptologer har fremmet hypotesen at disse handlingene var gjort av religi\xc3\xb8se motstandere av Sets prestekaste. Lauer og Firth st\xc3\xb8ttet seg p\xc3\xa5 \xc2\xabhedenske Peribsen\xc2\xbb-teorien for \xc3\xa5 forklare de store mengder med sk\xc3\xa5ler og beholdere av stein med konger fra f\xc3\xb8rste og andre dynasti som er funnet under Djosers pyramide i sekker som hadde seglene til Khasekhemwy og Djoser. De antok at Peribsen hadde gravene til sin forgjengere, tilhengere av Horus, og spredt deres gravutstyr. Disse karene ble samlet i kongelige skattekamre i l\xc3\xb8pet av Khasekhemwys styre som f\xc3\xb8lge av hans gjenforening av Egypt, og til sist plasserte de i Djosers trappepyramide av religi\xc3\xb8s fromhet._NEWLINE_I dag har denne teorien sammen med Lauer og Firths konklusjoner blitt betvilt i stor grad. Arkeologiske bevis ang\xc3\xa5ende Peribsen har kun blitt funnet i \xc3\x98vre Egypt. I s\xc3\xa6rdeleshet opptrer hans navn ikke i nedtegnelser i Nedre Egypt fra denne tiden. Det har blitt argumentert at Peribsen ikke kan ha styrt over hele Egypt og derfor ikke hadde autoritet til \xc3\xa5 endre Egypts statsreligion. Et annet bevis som argumenterer mot den nevnte teorien er den falske d\xc3\xb8ren til presten Shery ved Sakkara. Shery hadde sin posisjon tidlig under det fjerde dynasti. Inskripsjonen p\xc3\xa5 den falske d\xc3\xb8ren knytter navnet Peribsen i en setning med en annen uklar konge fra det andre dynasti, Senedj. I henhold til tillegget var Shery en \xc2\xaboveroppsynsmann av alle wab-prestene til kong Peribsen i nekropolis til kong Senedj, i hans gravtempel og ved alle andre steder\xc2\xbb. Det antyder at gravkulten til Peribsen fortsatte minst fram til fjerde dynasti, uoverensstemmende til antagelsen at han var en kjetter. I tillegg har egyptologer som Herman te Velde pekt p\xc3\xa5 at Shery var ikke den eneste prest fra fjerde dynasti som deltok i Peribsens gravkult. Sherys mulige bror eller fetter, Inkef, hadde ogs\xc3\xa5 tittelen som \xc2\xaboverv\xc3\xa5ker av Ka-prestene til Peribsen\xc2\xbb. Segltrykk funnet i Peribsens grav ved Abydos viser flere guddommer: Ash, Min og Bastet, noe som antyder at de ble dyrket i l\xc3\xb8pet av Peribsens tid p\xc3\xa5 tronen. Disse funnene argumenterer imot at Peribsen dyrket en enkeltgud, eller fremmet monoteisme. Kjetterteorien til Newberry, \xc4\x8cern\xc3\xbd, Grdseloff og andre ble fremmet p\xc3\xa5 grunnlag av sv\xc3\xa6rt begrenset arkeologisk informasjon i l\xc3\xb8pet av deres levetid._NEWLINE_I henhold til egyptologen Jean Sainte Fare Garnot og Herman te Velde inneb\xc3\xa6rer navnet Peribsen en religi\xc3\xb8s betydning, selv f\xc3\xb8r dens tilknytning med en guddom. Navnet betyr bokstavelig \xc2\xabHan som kommer fram ved deres vilje\xc2\xbb eller \xc2\xabHans hjerte og vilje vil komme fram for dem\xc2\xbb. Den egyptiske stavelse sn betyr \xc2\xabdem, deres, de\xc2\xbb. Te Velde og Garnot er overbevist om at Peribsen benyttet det heraldiske Set-dyret som skytsgud og serekh, men samtidig knyttet sitt navn til Horus. Om det er riktig vil det bevise at Peribsen dyrket Horus og Set p\xc3\xa5 lik linje i sin levetid. En skrytende flertallsbetydning med religi\xc3\xb8s tvetydighet var ikke uvanlig for faraoenes navn i tidlige egyptiske dynastier. Peribsen kan gjerne ha blitt oppfattet som en levende inkarnasjon av b\xc3\xa5de Horus og Set p\xc3\xa5 samme niv\xc3\xa5, akkurat som hans forgjengere p\xc3\xa5 tronen. Derfor viser Peribsens navn intet brudd med den hellige tradisjonen; han la til makten med Set til Horus. Som ytterligere eksempler, titlene til dronninger fra tidlig dynastisk tid benyttet skytsguddommer i flertall; eksempelvis \xc2\xabhun som er gitt \xc3\xa5 se Horus og Set\xc2\xbb og \xc2\xabhun som b\xc3\xa6rer Horus og Set\xc2\xbb. Tilsvarende viser den uvanlige serekhen til kong Khasekhemwy, den siste herskeren av andre dynasti, guddommene Horus og Set sammen p\xc3\xa5 toppen av serekhen. Horus b\xc3\xa6rer \xc3\x98vre Egypts hvite krone og Set b\xc3\xa6rer Nedre Egypts r\xc3\xb8de krone. Begge gudene er framstilt ansikt til ansikt i kyssende positur. Dette s\xc3\xa6rskilte navnet var ment \xc3\xa5 illustrere den dualistiske inkarnasjonen av kongen som representant av begge guddommene og med makten over hele Egypt. Khasekhemwys navn kan bli tolket som en avansert utgave av Peribsens serekhnavn._NEWLINE_Egyptologene Ludwig David Morenz og Wolfgang Helck bemerket at de uthulte Set-dyrene ikke oppsto f\xc3\xb8r i det nye rike i Egypt. Slettingen av Sets kim\xc3\xa6re p\xc3\xa5 Peribsens gravstele har blitt tilskrevet aktiviteter kort etter hans d\xc3\xb8d i henhold til kjetterteorien; nye oppdagelser antyder at \xc3\xa6rekrenkelsene skjedde flere \xc3\xa5rhundrer senere. Historikeren Dietrich Wildung har hevdet at nekropolis ved Abydos ikke bare var plyndret i antikken, gravene ved Saqqara og Giza ble ogs\xc3\xa5 herjet. Av den grunn, konkluderte han at enhver handling rettet mot en s\xc3\xa6rskilt farao kan bli utelukket.\n_START_SECTION_\nPolitiske teorier\n_START_PARAGRAPH_\nDe tidligere teoriene til Newberry, \xc4\x8cern\xc3\xbd og Grdseloff innebar at den egyptiske stat under Peribsen led av flere borgerkriger, enten \xc3\xb8konomiske eller politiske i sitt opphav. Disse konfliktene kunne forklare hvorfor senere kongelister utelot navnet Peribsen; han var ansvarlig for den antatte ulykke i fortiden._NEWLINE_I motsetning til dette hevder mer moderne teorier at det egyptiske konged\xc3\xb8mmet var delt fredelig. Egyptologer som Michael Rice, Francesco Tiradritti og Wolfgang Helck har pekt p\xc3\xa5 de en gang prektige og godt bevarte mastabagravene ved Sakkara og Abydos som tilh\xc3\xb8rte framst\xc3\xa5ende myndighetspersoner som Ruaben, Nefer-Setech og mange andre. Alle disse er datert til regjeringstidene fra Nynetjer og opp til Khasekhemwy, den siste herskeren av andre dynasti.. Egyptologene betrakter de arkeologiske opptegnelsene om gravenes tilstand og den opprinnelige arkitekturen som bevis p\xc3\xa5 at landsomfattende gravkulter for konger og adelsfolk etablerte seg i l\xc3\xb8pet av hele dynastiets tid. Om det er riktig er deres bevarelse ikke i overensstemmelse med teorien om borgerkriger og/eller \xc3\xb8konomiske problemer i l\xc3\xb8pet av Peribsens styre. Rice, Tiradritti og Helck tror at Nynetjer besluttet \xc3\xa5 etterlate et delt rike av private eller politiske \xc3\xa5rsaker og at delingen ble formelt opprettholdt av faraoene i det andre dynasti._NEWLINE_Opprinnelsen til den politiske delingen er ukjent. Det kan ha skjedd i begynnelsen av Peribsens styre eller kort tid f\xc3\xb8r. Ettersom Peribsen valgte guddommen Set som hans skytsguddom har egyptologene oppfattet ham som h\xc3\xb8vding fra Thinis eller en fyrste fra det kongelige hus ved den samme byen. Denne teorien er basert p\xc3\xa5 at Set er en guddom med opphav i Thinis, noe som ogs\xc3\xa5 vil forklare Peribsens valg: hans navnendring kan v\xc3\xa6re ingenting annet enn smart politisk (og religi\xc3\xb8s) propaganda. Peribsen er antatt \xc3\xa5 ha kommet seg p\xc3\xa5 tronen i Thinis og styrt kun \xc3\x98vre Egypt mens andre herskere holdt til i Memfis og styrte Nedre Egypt.\n_START_SECTION_\nIdentitet\n_START_PARAGRAPH_\nEgyptologene Walter Bryan Emery, Kathryn A. Bard og Flinders Petrie mente at Peribsen ogs\xc3\xa5 var kjent som Sekhemib-Perenmaat, en annen hersker fra andre dynasti som hadde knyttet navnet sitt falkguden Horus. Som bevis har leirsegler av Sekhemib blitt funnet ved inngangen til Peribsens grav st\xc3\xb8ttet denne hypotesen. Sekhemibs grav har ikke blitt funnet._NEWLINE_Denne teorien er diskutabel; Hermann Alexander Schl\xc3\xb6gl, Wolfgang Helck, Peter Kaplony og Jochem Kahl har argumentert at leirsegler ble kun funnet ved inngangen av Peribsens grav og ingen av dem avbildet Peribsen og Sekhemibs navn sammen i en inskripsjon. De bemerket ogs\xc3\xa5 at det var skikk og bruk for en farao \xc3\xa5 gravlegge og forsegle sin forgjengers grav; tilstedev\xc3\xa6relsen av Sekhemibs segler viser linjen i den dynastiske arv. Tilsvarende slutninger kan bli trukket fra elfenbeintavlene til farao Hotepsekhemwy som ble funnet ved inngangen av farao Qa'as grav og leirsegler av Djoser funnet ved inngangen til Khasekhemwys grav. Schl\xc3\xb6gl, Helck, Kaplony og Kahl er overbevist at oppdagelsen av Sekhemibs segler st\xc3\xb8tter synet at Sekhemib umiddelbart etterfulgte Peribsen og gravla ham._NEWLINE_Forskerne Toby Wilkinson og Helck mener at Peribsen og Sekhemib kan v\xc3\xa6re beslektet. Deres teori er basert p\xc3\xa5 inskripsjoner p\xc3\xa5 beholdere gjort av stein og segltrykk som viser store likheter i framstillingen og grammatikken. Karene til Peribsen viser betegnelse ini-setjet (\xc2\xabhyllest fra folket til Sethro\xc3\xab\xc2\xbb), mens Sekhemibs inskripsjoner har betegnelsen ini-khasut (\xc2\xabhyllest fra \xc3\xb8rkennomadene\xc2\xbb). Ytterligere en indikasjon at de var beslektet er serekhnavnet; de benyttet stavelsene \xc2\xabPer\xc2\xbb og \xc2\xabib\xc2\xbb i sine navn._NEWLINE_Inskripsjonen p\xc3\xa5 den falske d\xc3\xb8ren til Shery kan indikere at Peribsen er identisk med farao Senedj (\xc2\xabSenedj\xc2\xbb betyr \xc2\xabden skremmende\xc2\xbb) og at dette navnet ble benyttet stedsfortredende i kongelistene da navnet Set var forbudt eller tabu \xc3\xa5 nevne. I kontrast har Dietrich Wildung og Wolfgang Helck identifisert Peribsen med kartusjnavnet Wadjenes fra Ramsestiden. De tror det er mulig at navnet Per-ib-sen var lest feil fra en slurvete hieratisk inskripsjon av Wadj-sen.\n_START_SECTION_\nStyre\n_START_PARAGRAPH_\nDa en del arkeologiske funn st\xc3\xb8tter synet at Egypt var delt i l\xc3\xb8pet av Peribsens styre, er det fortsatt debatt om hvorfor hans forgjenger valgte \xc3\xa5 dele riket, og om Peribsen faktisk styrte deler av eller hele Egypt.\n_START_SECTION_\nTilhengere av teorien delt rike\n_START_PARAGRAPH_\nEgyptologiene Wolfgang Helck, Nicolas Grimal, Hermann Alexander Schl\xc3\xb6gl og Francesco Tiradritti mener at farao Nynetjer, tredje hersker av det andre dynasti og forgjenger av Peribsen, styrte et Egypt som led under et altfor komplekst administrasjon. Nynetjer besluttet \xc3\xa5 dele Egypt for \xc3\xa5 overlate riket til to utvalgte etterf\xc3\xb8lgere som styrte hver sin halvdel i det h\xc3\xa5p at administrasjonen ville samlet bli mer effektiv. Arkeologiske bevis, som trykte leirsegl og krukker med inskripsjoner, synes \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte p\xc3\xa5standen at Peribsen styrte kun \xc3\x98vre Egypt. Et stort antall av disse er blitt avdekket ved Abydos, Naqada og ved Elefantine. Et enkelt segltrykk med hans navn ble funnet ved Beit Khallaf (Nedre Egypt). Historikere tror at Peribsens rike kan ha strukket seg fra Naqada og til \xc3\xb8ya Elefantine. Resten av Egypt ville derfor ha blitt kontrollert av en annen, sameksisterende hersker._NEWLINE_Den russiske arkeologen Dimitri B. Proussakov fremmer sin teori st\xc3\xb8tte i notasjoner p\xc3\xa5 den kjente Palermosteinen som vedr\xc3\xb8rer \xc3\xa5rene til farao Nynetjer. Fra det tolvte \xc3\xa5ret og framover ble betegnelsen \xc2\xabKongen av \xc3\x98vre og Nedre Egypt\xc2\xbb endret til \xc2\xabKongen av Nedre Egypt\xc2\xbb. Proussakov ser dette som en sterk indikasjon for at Nynetjers makt over hele Egypt hadde minsket. Egyptologer sammenligner situasjonen til den til farao Qa'a, en av de siste herskere av det f\xc3\xb8rste dynasti. Da Qa'a d\xc3\xb8de, dukket uklare utfordrere og kjempet om Egypts trone. Striden n\xc3\xa5dde en kulminasjon med plyndringen av den kongelige grav ved Abydos, noe som f\xc3\xb8rte til gravstedet ble oppgitt og Saqqara ble det nye kongelige gravstedet. Konflikten endte med at Hotepsekhemwy tok tronen og grunnla det andre dynasti._NEWLINE_En annen forsker, Barbara Bell, mener at det er sannsynlig at en \xc3\xb8konomisk katastrofe som sult eller langvarig t\xc3\xb8rke p\xc3\xa5virket Egypt. For bedre \xc3\xa5 h\xc3\xa5ndtere matsituasjonen delte Nynetjer riket i to deler og hans etterf\xc3\xb8lgere grunnla to uavhengige riker, kanskje med den hensikt \xc3\xa5 bli forent etter hungeren var overst\xc3\xa5tt. Bell peker p\xc3\xa5 inskripsjoner p\xc3\xa5 Palermosteinen hvor det i hennes mening er nedtegnelser av det \xc3\xa5rlige oversv\xc3\xb8mmelsene fra Nilen som viser jevnlige lave niv\xc3\xa5er i l\xc3\xb8pet av denne perioden. Bells teori er gjendrevet i dag av egyptologer som Stephan Seidlmayer, som forsikrer at hennes beregninger ikke er riktige. Seidlmayer har vist at de \xc3\xa5rlige oversv\xc3\xb8mmelsene fra Nilen var p\xc3\xa5 vanlige niv\xc3\xa5er p\xc3\xa5 Nynetjers tid og opp til perioden til det gamle rike. Bell overs\xc3\xa5 at h\xc3\xb8ydeniv\xc3\xa5ene p\xc3\xa5 Niloversv\xc3\xb8mmelsene beskrevet p\xc3\xa5 Palermosteinens inskripsjoner benytter seg av m\xc3\xa5lingene av nilometerne rundt Memfis, men ikke fra andre steder langs elven. En omfattende t\xc3\xb8rke over hele Egypt er derfor usannsynlig.\n_START_SECTION_\nMotstandere av teorien delt rike\n_START_PARAGRAPH_\nForskere som Herman TeVelde, Winfried Barta, I. E. S. Edwards og Toby Wilkinson mener at inskripsjonen p\xc3\xa5 den kjente annalsteinen fra femte dynasti, en svart steinplate av basalt, viser en meget detaljert kongeliste, og argumenterer med henvisning til denne mot en deling av riket. P\xc3\xa5 steinen er kongene listet ved deres horusnavn, deres gullnavn, deres kartusjnavn, og ender med navnet p\xc3\xa5 deres kongelige m\xc3\xb8dre. Listen inneholder ogs\xc3\xa5 rektangul\xc3\xa6re vinduer som presenterer \xc3\xa5rlige hendelser fra kongenes kroning og til deres d\xc3\xb8d. De meste kjente fragmentene fra denne listen er kalt for Palermosteinen og Kairosteinen. P\xc3\xa5 sistnevnte inskripsjon, p\xc3\xa5 linje IV, er de siste ni \xc3\xa5rene til kong Nynetjer presentert (men det meste av \xc3\xa5rsvinduet er uleselig). Datoen for Nynetjers d\xc3\xb8d er fulgt av en ny konge, identiteten til denne er av stor interesse for historikerne. Nyere unders\xc3\xb8kelser har avsl\xc3\xb8rt at serekhen til den nye kongen er et dyr med fire bein, ikke en horusfalk. Ettersom det eneste firebeinete heraldiske serekhdyret i tidlige Egypt var kimer\xc3\xa6en til guddommen Set, til tross for heftig uenighet vil den indikerte herskeren v\xc3\xa6re Peribsen. Egyptologer TeVelde, Barta og Edwards er ikke uenige; det er mulig at flere konger enn Peribsen kan ha hatt et Set-navn. \xc3\x85rshendelsene under Nynetjer viser \xc3\xb8kende antall referanser til Set, noe som kan antyde at tradisjonen med et horusnavn som det eneste navnet, allerede kan ha utviklet seg videre. Framveksten av en konge allierte med Set var ikke overraskende. TeVelde, Barta og Edwards tror at i tillegg til Peribsen, herskerne Wadjenes, Nubnefer eller Sened var ogs\xc3\xa5 Set-konger; en av dem var en ekte direkte etterf\xc3\xb8lger av Nynetjer. Den store andelen av arkeologiske funn fra Peribsens styre motsier den antatte kortvarige regjeringstiden til Peribsen, kun 10 til 12 \xc3\xa5r, slik som det er presentert p\xc3\xa5 annalsteinen._NEWLINE_Annalsteinen gir absolutt ingen indikasjon p\xc3\xa5 en deling av det egyptiske rike. Barta, TeVelde, Wilkinson og Edwards argumenterer at teorien om en deling ikke er holdbar. En administrativ reorganisering eller deling av presteskapets sekter er mer sannsynlig.\n_START_SECTION_\nPolitiske ytelser\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av hans tid p\xc3\xa5 tronen opprettet Peribsen et administrativt senter kalt for \xc2\xabSkattekammerets hvite hus\xc2\xbb foruten ogs\xc3\xa5 en ny kongelig residens kalt for \xc2\xabBeskyttelse av Nubty\xc2\xbb, lokalisert i n\xc3\xa6rheten av Kom Ombo (\xc2\xabNubty\xc2\xbb var gammelegyptisk for Naqada). De administrative titlene til skriverne, seglb\xc3\xa6rerne og tilsynslederne ble justert for \xc3\xa5 tilsvare den delte byr\xc3\xa5kratiske statsadministrasjonen. Eksempelvis ble titler som \xc2\xabkongens segler\xc2\xbb ble endret til \xc2\xabsegler av kongen av \xc3\x98vre Egypt\xc2\xbb. Den byr\xc3\xa5kratiske reformen kan indikere et fors\xc3\xb8k fra Peribsen for \xc3\xa5 begrense makten til disse myndighetspersoner, ytterligere bevis p\xc3\xa5 en oppsvulmet og uh\xc3\xa5ndterlig statsadministrasjon under Nynetjer._NEWLINE_Administrasjonssystemet under Peribsen og Sekhemib hadde et klart og veldefinert hierarki; eksempelvis fra h\xc3\xb8yeste til laveste rangering: Skattehuset (kongelig og derfor h\xc3\xb8yest rangert) \xe2\x86\x92 pensjonskontoret \xe2\x86\x92 eiendom \xe2\x86\x92 ving\xc3\xa5rder \xe2\x86\x92 private ving\xc3\xa5rder (eiendommer til borgere og derfor lavest rangert). Kong Khasekhemwy, den siste hersker av det andre dynasti, var i stand til \xc3\xa5 gjenforene statsadministrasjonen i Egypt og derfor forene hele oldtidens Egypt. Han brakte de to skattehusene i Egypt inn under kontrollen av \xc2\xabKongens hus\xc2\xbb, f\xc3\xb8rte dem sammen i et nytt, enkeltst\xc3\xa5ende administrativt senter._NEWLINE_Peribsen grunnla ogs\xc3\xa5 kongelige byggverk som Per-nubty (\xc2\xabHuset til Ombos\xc2\xbb) og Per-Medjed (\xc2\xabHuset for m\xc3\xb8ter\xc2\xbb) og opprettet flere byer av \xc3\xb8konomisk betydning. Deres navn er nevnt p\xc3\xa5 flere leirsegler ved siden av Peribsens serekh, ofte fulgt av benevnelsen \xc2\xabbes\xc3\xb8k av kongen ved\xe2\x80\xa6\xc2\xbb. Disse byene var Afnut (\xc2\xabbyer for hodekledningsmakerne\xc2\xbb), Nebj (\xc2\xabBeskytterens by\xc2\xbb), Abet-desheret (\xc2\xabByen for krukker av r\xc3\xb8d granitt\xc2\xbb) og Huj-setjet (\xc2\xabByen for asiatene\xc2\xbb). Inskripsjoner p\xc3\xa5 steinkar nevner ogs\xc3\xa5 en ini-setjet (\xc2\xabHyllest fra folket i Sethro\xc3\xab\xc2\xbb), noe som kan indikere at Peribsen grunnla et kultsenter for guddommen Set p\xc3\xa5 Nildeltaet. Det kan antyde at Peribsen hersket over hele Egypt, eller i det minste var han akseptert som konge over hele Egypt._NEWLINE_En myndighetsperson fra Peribsens styre er kjent for egyptologer ved hans stele: Nefer-Setekh (\xc2\xabSet er vakker\xc2\xbb); det framhever Set som en kongelig guddom. Nefer-Setekh var \xc2\xabwab-prest for kongen\xc2\xbb._NEWLINE_I Peribsens grav ved Abydos er det funnet leirsegler som demonstrerer den f\xc3\xb8rste fullstendige skriftlige setning som er nedtegnet i egyptisk historie. Inskripsjonen sier: \xc2\xabDen gylne / Han av Ombos som har forent / h\xc3\xa5ndtert over to riker for / til sin s\xc3\xb8nn, kongen av Nedre og \xc3\x98vre Egypt, Peribsen\xc2\xbb. Tituleringen \xc2\xabDen gylne\xc2\xbb, ogs\xc3\xa5 lest som \xc2\xabHan av Ombos\xc2\xbb, er betraktet av egyptologer som en religi\xc3\xb8s tiltaleform for guden Set.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb8se endringer\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for hans tilpasning til Set, tallrike guddommer var dyrket av befolkningen under Peribsen. Sv\xc3\xa6rt mange leirsegler og inskripsjoner p\xc3\xa5 keramikk nevner gudene Ash, Set, Horus, Nekhebet, Min, Bastet og Kherty. Beskrivelsene av guddommene er fulgt av navnet p\xc3\xa5 stedet eller byen hvor de hadde sine viktigste kultsentre. P\xc3\xa5 Kairosteinen er en statue av Ash og en fetisj av Set kreditert til Peribsen, komplett med segltrykk. Merkelig nok viser segltrykkene en soldisk over Setdyrets kim\xc3\xa6re p\xc3\xa5 toppen av den kongelige serekh: det gamle symbolet for guden Ra. Det er ingen arkeologiske bevis at solguden Ra var en del av den egyptiske gudeverden p\xc3\xa5 denne tidlige tidsalder; framtoningen av soldisken kan v\xc3\xa6re det f\xc3\xb8rste bevis p\xc3\xa5 utviklingen av solkult og teistisk endring. Soldisken opptrer i forbindelse med en av skytsgudene for staten (eksempelvis under Peribsens forgjenger Raneb var solen knyttet til Horus); under Peribsen var den forbundet med Set. Under farao Khasekhemwy fikk solen endelig sitt eget navn (ra) og p\xc3\xa5 tiden med troneendingen mellom Khasekhemwy og hans etterf\xc3\xb8lger Djoser knyttet flere prester og myndighetspersoner deres navn til Ra.\n_START_SECTION_\nHerskere av Nedre og \xc3\x98vre Egypt\n_START_PARAGRAPH_\nSom allerede nevnt er egyptiske historikere som Helck, Tiradritti, Schl\xc3\xb6gl, Emery og Grimal overbevist om at Peribsen var medhersker. Unders\xc3\xb8kelsen om herskerne i Nedre Egypt fortsatt p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende. Kongelisten fra Ramses IIs tid skiller seg i ordningen av de kongelige navnene fra farao Senedj og framover. Kongetabellen i Sakkara og Turinolisten reflekterer tradisjonene i Memfis hvor kun tillatte Memfisherskere er nevnt. Abydos-kongelistene reflekterer tradisjonene i Thinis og derfor opptrer kun herskere fra Thinis p\xc3\xa5 denne listen. Fram til farao Senedj er alle kongelistene i overensstemmelse. Etter ham lister Sakkara- og Turinolisten tre konger som etterf\xc3\xb8lgere: Neferkara I, Neferkasokar og Hudjefa I. Abydos-listen hopper framover til Khasekhemwy, og kaller ham for \xc2\xabDjadjay\xc2\xbb. Uoverensstemmelsene er betraktet av egyptologene som resultatet av en deling av Egypt i l\xc3\xb8pet av andre dynasti._NEWLINE_Ytterligere motstridende funn er horus- og nebty-navnene p\xc3\xa5 kongene oppdaget i Det store s\xc3\xb8rlige galleri i nekropolis til tredje dynasti ved Sakkara. Inskripsjoner p\xc3\xa5 beholdere av stein nevner kongene Nubnefer, Weneg-Nebty, Horus Ba, Horus \xc2\xabFugl\xc2\xbb og Za; hver av disse er nevnt kun noen f\xc3\xa5 ganger, noe som antyder at deres regjeringstider var korte. Kong Sneferka kan muligens bli identifisert med kong Qa'a eller et ett\xc3\xa5rig etterf\xc3\xb8lger av ham. Kong Weneg-Nebty kan v\xc3\xa6re identisk med Wadjenes, kartusjnavnet fra tiden til Ramses II. Men konger som \xc2\xabNubnefer\xc2\xbb, \xc2\xabFugl\xc2\xbb og \xc2\xabZa\xc2\xbb har forblitt et mysterium. De opptrer aldri andre steder og antallet objekter som er bevart fra deres levetid er sv\xc3\xa6rt begrenset. Schl\xc3\xb6gl, Helck og Peter Kaplony har postulert at Nubnefer, Za og Fugl var samtidige med Peribsen og Sekhemib og hersket over Nedre Egypt mens de to sistnevnte styrte over \xc3\x98vre Egypt.\n_START_SECTION_\nGraven til Peribsen\n_START_PARAGRAPH_\nPeribsen ble gravlagt i grav P p\xc3\xa5 den kongelige gravstedet Peqer (Umm el-Qa'ab) i n\xc3\xa6rheten av Abydos. Den f\xc3\xb8rste arkeologiske utgravningen av graven begynte i 1898 under ledelse av den franske arkeologen og egyptologen \xc3\x89mile Am\xc3\xa9lineau. Dette f\xc3\xb8rste inngrepet ble fulgt av utgravninger i 1901 og 1902 under ledelse av den britiske arkeologen William Flinders Petrie. Ytterligere unders\xc3\xb8kelser av graven ble gjort i 1928 av den sveitsiske egyptologen Edouard Naville._NEWLINE_Gravens konstruksjon var likefram, og sammenlignet med st\xc3\xb8rrelsen av andre kongelige graver i det samme omr\xc3\xa5det var den forbausende liten. Den var modellert p\xc3\xa5 grunnlag av graven til farao Djer, antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc2\xabgraven til Osiris\xc2\xbb fra og med mellomriket. Arkitekturen av Peribsens grav er lik et palass. Graven m\xc3\xa5lte 16 ganger 13 meter og besto av tre uavhengige strukturer som l\xc3\xa5 inntil hverandre: i midten er hovedkammeret, 7,3 ganger 2,9 meter, og var gjort av murstein av leire, halm, og trevarer. I nord, \xc3\xb8st og vest var hovedkammeret omgitt av ni mindre lagerrom som ledet inn i et annet; p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden er det et langt forkammer. En gangvei gikk mellom de indre strukturene og den ytre veggen._NEWLINE_Utgravning i 2001 og 2004 under ledelse av det tyske arkeologiske institutt i Kairo (DAIK), avsl\xc3\xb8rte at graven hadde blitt reist og fullf\xc3\xb8rt i all hast. Byggarbeidet hadde blitt gjort en enkeltfase; vegene var grovt pusset; og monumentet hadde falt sammen flere ganger i l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5rhundrene. I l\xc3\xb8pet mellomriket hadde Peribsens grav blitt restaurert minst to ganger sammen med graven til Djer, som da ble antatt \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt graven til Osiris.\n_START_SECTION_\nFunn\n_START_PARAGRAPH_\nGraven hadde blitt omfattende plyndret av gravr\xc3\xb8vere i l\xc3\xb8pet av antikken, dog hadde tallrike steinkar og keramiske beholdere blitt etterlatt. En del av steinkarene hadde innfatninger av kobber og er like til bedre funn fra graven til Khasekhemwy. Beholdene fra tidligere herskere som Nynetjer og Raneb ble ogs\xc3\xa5 funnet. Halsb\xc3\xa5nd og armb\xc3\xa5nd gjort av fajanse og karneol og redskaper framstilt av kobber ble utgravd. S\xc3\xa6rlige funn besto av en s\xc3\xb8lvn\xc3\xa5l inngravert med navnet til farao Hor-Aha og fragmenter av leirsegl med navnet til farao Sekhemib. To steinsteler fra inngangen, vanlig for gravkamre i f\xc3\xb8rste og andre dynastier, er i dag plassert p\xc3\xa5 to forskjellige museer.\n_START_SECTION_\nKongelig gravinngjerdning\n_START_PARAGRAPH_\nEn kongelig gravinngjerdning bygd av leirmurstein ble funnet rett ved Peribsens grav. Leirsegler med Peribsens serekhnavn p\xc3\xa5 dem ble lokalisert i n\xc3\xa6rheten av den \xc3\xb8stlige inngangen og p\xc3\xa5 innsiden av en \xc3\xb8delagt offerhelligdom. Funnet st\xc3\xb8ttet synet at bygningen var en del av Peribsens gravsted. Gravinngjerdning er vanligvis kjent som \xc2\xabmellomfestning\xc2\xbb. Denne ble f\xc3\xb8rst oppdaget i 1904 under ledelse av den kanandiske arkeologen Charles Trick Currelly og engelske egyptologen Edward Russell Ayrton. Veggen som inngjerdet stedet var lokalisert ved nordveststedet til Khasekhemwys gravinngjerdning. Peribsens m\xc3\xa5lte 108 ganger 55 meter og hunset kun noen f\xc3\xa5 kultbygninger. Det var tre innganger; en i \xc3\xb8st, en i s\xc3\xb8r og en i nord. En liten helligdom, 12,3 ganger 9,75 meter ble lokalisert ved s\xc3\xb8r\xc3\xb8sthj\xc3\xb8rnet. Det besto en gang av tre sm\xc3\xa5 kapeller. Ingen tilleggsgraver ble funnet._NEWLINE_Tradisjonen med \xc3\xa5 begrav familien og hoffet sammen med kongen da han d\xc3\xb8de ble oppgitt p\xc3\xa5 tiden rundt farao Qa'a, en av de siste herskerne i det f\xc3\xb8rste dynasti."