b"\n_START_ARTICLE_\nKongeriket Nederlandene\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r Statuttene for Kongeriket Nederlandene var et faktum i 1954, var Surinam sammen med Kolonien Cura\xc3\xa7ao og tilh\xc3\xb8rende omr\xc3\xa5der kun Nederlandske kolonier. Kongeriket var den gang ikke definert som en enhetsstat._NEWLINE_I 1954 ble forholdet mellom Nederland, Surinam og \xc2\xabkolonien Cura\xc3\xa7ao og tilh\xc3\xb8rende omr\xc3\xa5der\xc2\xbb forandret, det gikk over fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et forhold mellom kolonier og koloniherre til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et mer likeverdig forhold, som fastlagt i Statuttene for Kongeriket Nederlandene. \xc2\xabKolonie Cura\xc3\xa7ao en Onderhorigheden\xc2\xbb skiftet da ogs\xc3\xa5 navn til De nederlandske Antiller. Surinam og De nederlandske Antiller fikk status som land, og dermed rett til \xc3\xa5 ha et eget nasjonalt styre. Nederland overf\xc3\xb8rte p\xc3\xa5 sin side en del av sin makt til Kongeriket Nederlandene p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der som for eksempel utenriksdepartementet (ministerie van buitenlandse zaken eller bu-za) og tilkjenning av statsborgerskap. Statuttene l\xc3\xa5 til grunn for et nytt, f\xc3\xb8deralt rike: Kongeriket Nederlandene._NEWLINE_Surinam forlot kongeriket i 1975 og ble en uavhengig republikk, og i 1986 ble Aruba gitt status aparte i forhold til De nederlandske Antiller. Aruba ble da et selvstendig land innen kongeriket. Fra 1986 best\xc3\xa5r Kongeriket Nederlandene av tre land: Nederland, De nederlandske Antiller og Aruba.\n_START_SECTION_\nLovgivning\n_START_PARAGRAPH_\nLovgivningen i Kongeriket Nederlandene har fire niv\xc3\xa5er. Det h\xc3\xb8yeste er folkeretten, herunder EU-retten, under disse faller Statuttene for Kongeriket Nederlandene som er kongerikets grunnlov. I denne konstitueres Kongeriket Nederlandene. Nederlandsk H\xc3\xb8yesterett (Hoge Raad der Nederlanden) fastla 14. april 1989 i loven Harmonisatiewet-arrest HR 14 april 1989, NJ 1989, 459 at kongerikets statutter st\xc3\xa5r over den nederlandske grunnloven._NEWLINE_Neste lag er de individuelle delstatenes egne grunnlover, som fastlagt i artikkel 42 av statuttene. For hver enkelt delstat er i denne angitt hvordan makten er fordelt mellom befolkningen og styret, om det lokale statsoverhodet er president eller dronning, regler i forbindelse med valg til folkeforsamlinger og s\xc3\xa5 videre. For De nederlandske Antiller er dette fastlagt i Staatsregeling van de Nederlandse Antillen, for Nederland i landets grunnlov og for Aruba i Staatsregeling van Aruba. Disse tre lovsamlingene er hierarkisk sett likestilt, og gjelder bare i det enkelte land. Dette vises blant annet ved at det i den nederlandske grunnloven ikke er noen artikler som gjelder Antillene og Aruba.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8deralt monarki\n_START_PARAGRAPH_\nKongeriket Nederlandene er et f\xc3\xb8deralt monarki. I et f\xc3\xb8deralt monarki er landet inndelt i omr\xc3\xa5der, i dette tilfellet De nederlandske Antiller, Aruba og Nederland. Hvert av disse har en egen regjering og et eget parlament. Sammen danner de en f\xc3\xb8derasjon. Landets overhode er en konge eller en annen monark._NEWLINE_P\xc3\xa5 kongerikets \xc3\xb8verste niv\xc3\xa5 ble det ikke satt opp nye ministerier og organer etter at statuttene var underskrevet; man brukte de eksisterende nederlandske \xe2\x80\x93 eventuelt opprettet man en egen stilling eller avdeling innen disse for \xc3\xa5 ivareta de oversj\xc3\xb8iske omr\xc3\xa5denes interesser. Dette for\xc3\xa5rsaket at det i den nederlandske grunnloven avgj\xc3\xb8res hvordan disse instansene er sammensatt, selv om den juridisk sett kun dekker nederlandske forhold._NEWLINE_At denne f\xc3\xb8derasjonsmodellen ble valgt, der et av landene har en mer dominant posisjon innen de statlige instanser, er ikke vanlig. Men det er ikke ulogisk om man tar hensyn til de store forskjellene mellom Nederland og de andre landene. Nederlands sterke posisjon kan blant annet forsvares ut fra et h\xc3\xb8yere befolkningsantall og en bedre \xc3\xb8konomi enn de \xc3\xb8vrige. Statuttene tar da ogs\xc3\xa5 utgangspunkt i landenes likeverd og ikke likhet._NEWLINE_Et omr\xc3\xa5de der dette er spesielt godt synlig er Nederlands medlemskap i Den europeiske union, mens de karibiske delene av konged\xc3\xb8mmet kun er assosiert med EU. Dette betyr at De nederlandske Antiller og Aruba ikke er EU-omr\xc3\xa5de mens innbyggerne er borgere av EU.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98vrighet\n_START_PARAGRAPH_\nI Statuttene for Kongeriket Nederlandene er fastlagt hvordan kongerikets anliggender skal ordnes, og hvilke organer som ansees som n\xc3\xb8dvendige for \xc3\xa5 ivareta kongerikets interesser innen disse.\n_START_SECTION_\nRikets regjering\n_START_PARAGRAPH_\nRikets regjering er sammensatt av kongen (dronningen) og kongerikets ministerr\xc3\xa5d._NEWLINE_Nederlands konge er ogs\xc3\xa5 konge over hele kongeriket, det vil si at ogs\xc3\xa5 De nederlandske Antiller og Aruba er en del konged\xc3\xb8mmet. P\xc3\xa5 Antillene og Aruba representeres kongen av en guvern\xc3\xb8r og et ministerr\xc3\xa5d. Kongen leder kongerikets regjering, og er kongerikets eneste statsoverhode._NEWLINE_Kongerikets ministerr\xc3\xa5d er bygget opp av det nederlandske ministerr\xc3\xa5det og ministre med fullmakt fra de andre to ministerr\xc3\xa5dene. En lov vedtatt av dette riksministerr\xc3\xa5det kalles en rikslov, et eksempel er Riksloven om nederlandsk statsborgerskap. Ministerne med fullmakt fra De nederlandske Antiller eller Aruba har rett til \xc3\xa5 forelegge et forslag for en rikslov for det Tweede Kamer.\n_START_SECTION_\nRikets lovgivende instans\n_START_PARAGRAPH_\nKongerikets lovgivende instans best\xc3\xa5r av det (nederlandske) parlamentet (Staten-Generaal) og kongerikets regjering som beskrevet ovenfor. Art. 15, 16 og 17 fra Statutter for Kongeriket Nederlandene angir at ogs\xc3\xa5 den lokale regjeringen for de nederlandske Antiller og Aruba skal delta i dette.\n_START_SECTION_\nJurisdiksjon\n_START_PARAGRAPH_\nI Nederland behandles rettssaker f\xc3\xb8rst av en av de nitten domstolene. Dom avsagt av en domstol kan enten ankes inn for en av de fem regionale domstolene (ned.: gerechtshoven) som befinner seg i Amsterdam, Arnhem, 's-Gravenhage, 's-Hertogenbosch og Leeuwarden, eller en av de andre ankeinstansene. P\xc3\xa5 De nederlandske Antiller og Aruba vil dette v\xc3\xa6re Gerecht van Eerste Aanleg og Gemeenschappelijk Hof van Justitie van de Nederlandse Antillen en Aruba. Generelt sett kan dommer avsagt ved de nederlandske domstolene og den felles domstolen for Antillene og Aruba kan ankes inn for nederlandenes h\xc3\xb8yesterett (Hoge Raad der Nederlanden)._NEWLINE_Basert p\xc3\xa5 det s\xc3\xa5kalte concordantieprinsippet som er fastlagt i statuttenes artikkel 39, samordnes for s\xc3\xa5vidt mulig blant annet landenes sivil- og kriminalrett. Slik kan h\xc3\xb8yesterettens jurisprudentie i forhold til en sak i et av landene ofte v\xc3\xa6re gyldig for overenskomstige saker i kongerikets to andre land.\n_START_SECTION_\nStatsr\xc3\xa5d (Raad van State)\n_START_PARAGRAPH_\nKongerikets (regjeringens) viktigste r\xc3\xa5dgivende organ er Raad van State van het Koninkrijk med 27 medlemmer. Dette er satt sammen av det nederlandske statsr\xc3\xa5det (25 medlemmer (2003)) samt et medlem fra De nederlandske Antiller og et fra Aruba. De siste to blir oppnevnt av kongen i samr\xc3\xa5d med regjeringen i landets regjering.\n_START_SECTION_\nSamarbeide mellom De nederlandske Antiller og Aruba\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 bakgrunn av statuttenes artikkel 38, som tr\xc3\xa5dte i kraft 1. januar 1986,  er det med hensyn til lovgivning og styre satt opp et formelt samarbeide mellom De nederlandske Antiller og Aruba. Et av punktene i dette samarbeidet er at det ble opprettet et 'ministerielt samarbeidsr\xc3\xa5d' med representanter fra begge landene. Videre har landene en felles domstol og kystvakt.\n_START_SECTION_\nBosettingskrav\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5de De nederlandske Antiller og Aruba setter krav til europeiske nederlendere som vil sl\xc3\xa5 seg ned i de oversj\xc3\xb8iske delene av kongeriket. I motsetning til dette setter Nederland ingen krav til innbyggere fra De nederlandske Antiller og Aruba som vil sl\xc3\xa5 seg ned der, juridisk sett er dette heller ikke mulig. Antillanere og arubanere er borgere av EU med fri adgang til alle dens medlemsland. Derimot er De nederlandske Antiller og Aruba ikke medlemmer av EU og dermed ikke forpliktet til \xc3\xa5 la EU-borgere komme inn i landene. Siden begynnelsen av 2005 har minister Rita Verdonk arbeidet p\xc3\xa5 en avtale som vil gj\xc3\xb8re det mulig \xc3\xa5 sende ten\xc3\xa5ringer og andre yngre som for\xc3\xa5rsaker problemer tilbake til de oversj\xc3\xb8iske landene.\n_START_SECTION_\nStatus aparte\n_START_PARAGRAPH_\nUttrykket status aparte, slik som det brukes innen kongeriket, kommer overens med at et omr\xc3\xa5de har status som eget land. Dette betyr at b\xc3\xa5de Aruba, Nederland og De nederlandske Antiller innehar denne status. Forskjellen er at Nederland og De nederlandske Antiller har hatt denne fra kongerikets begynnelse, takket v\xc3\xa6re Statutter for Kongeriket Nederlandene, mens Aruba ikke fikk den f\xc3\xb8r i 1986. Dette takket v\xc3\xa6re politikeren Betico Croes.\n_START_SECTION_\nRevisjon av statuttene\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av de siste \xc3\xa5rene har det blitt tydelig at statuttene ikke lengre er dekkende nok, og en revisjon av disse er p\xc3\xa5 trappene. P\xc3\xa5 alle \xc3\xb8yene i De nederlandske Antiller har avstemninger blitt foretatt, og blant resultatene var at \xc3\xb8yomr\xc3\xa5det Sint Maarten ville ha status aparte slik som Aruba, mens Bonaires innbyggere stemte for \xc3\xa5 oppheve De nederlandske Antiller som enhet og heller styrke de direkte b\xc3\xa5ndene med Nederland. Saba stemte ogs\xc3\xa5 for sterkere b\xc3\xa5nd med Nederland. Cura\xc3\xa7ao ville ha en status aparte, mens Sint Eustatius var for et 'Antillene ny stil'.\n_START_SECTION_\nLikekj\xc3\xb8nnede ekteskap\n_START_PARAGRAPH_\nVerken p\xc3\xa5 De nederlandske Antiller eller Aruba anerkjennes likekj\xc3\xb8nnet ekteskap i privatretten (burgerlijk wetboek). Da Charlene Obuder og Ester Lamers ville registreres som ektepar p\xc3\xa5 Aruba, ble de av en dommer fortalt at det var umulig if\xc3\xb8lge loven p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. I sin beslutning refererte dommeren til Statuttene, og da spesielt art. 40 som sier at alle \xc2\xabautentiske akter\xc2\xbb er gyldige i hele kongeriket. Ekteskapet defineres ogs\xc3\xa5 som en \xc2\xabakt\xc2\xbb av h\xc3\xb8yester\xc3\xa5det. Dette leder til at man kan anta at likekj\xc3\xb8nnede ekteskap i fremtiden vil bli akseptert ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 De nederlandske Antiller og Aruba, men inng\xc3\xa5else av slike ekteskap vil ikke v\xc3\xa6re mulig."