b'\n_START_ARTICLE_\nIslam i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nIslam er Norges nest st\xc3\xb8rste religion. I 2017 var det trolig om lag 200\xc2\xa0000 muslimer i Norge, hvorav 148\xc2\xa0000 var medlemmer av organiserte trossamfunn. De fleste muslimer i Norge har innvandrerbakgrunn ved at de selv eller begge foreldrene er f\xc3\xb8dt utenfor Norge. Landene flest har bakgrunn fra er Pakistan, Irak, Somalia, Bosnia-Hercegovina, Iran og Tyrkia. Det islamske milj\xc3\xb8et i Norge er fragmentert.\n_START_SECTION_\nOmfang\n_START_PARAGRAPH_\nI forhold til i andre europeiske land startet innvandring fra muslimske land seint i Norge, og n\xc3\xa5dde ikke merkbart antall f\xc3\xb8r begynnelsen av 1990-tallet._NEWLINE_Det eksisterer ingen oversikt som angir hvor mange muslimer det er i Norge, noe som skyldes at religi\xc3\xb8s tro ikke registreres.  Antall muslimer estimeres p\xc3\xa5 grunnlag av opprinnelseslandenes religi\xc3\xb8se sammensetning. Religionshistoriker Kari Vogt p\xc3\xa5peker at disse estimatene angir, i bunn og grunn, kun antall individer fra hovedsakelig muslimske land , og ikke om disse er troende eller ei. Daugstad og \xc3\x98stby ved Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 viser at det ikke n\xc3\xb8dvendigvis er noen sammenheng mellom \xc2\xabhvilken religion som er den st\xc3\xb8rste i et land en person har bakgrunn fra, og hvilken religion en innvandrer i Norge fra dette landet tilh\xc3\xb8rer\xc2\xbb. Estimatene sier heller ikke noe viktigheten av religion for den enkelte, og om det \xc3\xa5 v\xc3\xa6re muslim er basert p\xc3\xa5 ens kulturelle tilh\xc3\xb8righet eller personlige valg._NEWLINE_I 2008 anslo Vogt at det var mellom 120\xc2\xa0000 og 150\xc2\xa0000 muslimer i Norge. Av disse er om lag 1\xc2\xa0000 norske konvertitter til islam, resten er innvandrere og norskf\xc3\xb8dt etterkommere. De st\xc3\xb8rste gruppene hadde sin opprinnelse fra Pakistan, Irak, Somalia, Bosnia-Hercegovina, Iran, Tyrkia, Kosovo og Marokko. Daugstad og \xc3\x98stby legger i sin estimat ogs\xc3\xa5 til grunn innvandrere og norskf\xc3\xb8dte etterkommere som har opprinnelse i \xc2\xabland der islam oppgis \xc3\xa5 v\xc3\xa6re representativ for minst 50 prosent av befolkningen\xc2\xbb, noe som ga litt over 160\xc2\xa0000 muslimer._NEWLINE_If\xc3\xb8lge  Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 var det trolig om lag 200\xc2\xa0000 muslimer i Norge i 2017.\n_START_SECTION_\nMedlemstall\n_START_PARAGRAPH_\nTallet p\xc3\xa5 organiserte muslimer i Norge ble f\xc3\xb8rste gang registrert i offisiell statistikk i 1980, da antallet ble oppgitt til 1\xc2\xa0006. Dette tilsvarte kun 10\xc2\xa0% av den muslimske befolkningen. Det viser, if\xc3\xb8lge Daugstad og \xc3\x98stby (2009), at \xc2\xabdet har tatt tid f\xc3\xb8r innvandrerne organiserte seg i egne trossamfunn\xc2\xbb. Kari Vogt skriver i sin bok, Islam p\xc3\xa5 norsk (2008), at mens 10\xc2\xa0% av norske muslimer var medlemmer av en mosk\xc3\xa9 i 1980, var denne andelen \xc3\xb8kt til 70\xc2\xa0% i 1998. Det \xc3\xa5 skulle v\xc3\xa6re medlem av en mosk\xc3\xa9 var uvant for innvandrere fra muslimske land, men i Norge er det n\xc3\xb8dvendig for mosk\xc3\xa9ene \xc3\xa5 operere med medlemslister fordi statstilskudd til religi\xc3\xb8se organisasjoner er medlemstallsbasert._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1990-tallet passerte islam medlemstallene i den katolske kirke og pinsevennene og ble da den st\xc3\xb8rste minoritetsreligionen i Norge. I 2004 var medlemmene i muslimske trossamfunn fordelt p\xc3\xa5 82 registrerte og 10 uregistrerte menigheter, og om lag 60\xc2\xa0000 av muslimene og 39 av menighetene var \xc3\xa5 finne i Oslo og Akershus. I 2008 var 11\xc2\xa0% av befolkningen av Oslo innvandrere eller barn av to innvandrere fra land med muslimsk flertall. 7\xc2\xa0% av Oslos borgere var registrerte medlemmer i et muslimsk trossamfunn._NEWLINE_I 2013 hadde den katolske kirken igjen h\xc3\xb8yere medlemstall enn islamske menigheter, og med 121\xc2\xa0000 medlemmer gjeninntok den katolske kirken stillingen som st\xc3\xb8rste minoritetsreligionen i Norge. Veksten skyldes innvandringen fra katolske land. I 2017 var det 148\xc2\xa0000 medlemmer i islamske trossamfunn som mottar statsst\xc3\xb8tte.\n_START_SECTION_\nGrunnleggelser\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste offisielle mosk\xc3\xa9en i Norge tilh\xc3\xb8rte menigheten Islamic Cultural Centre, og ble \xc3\xa5pnet i Oslo i 1974._NEWLINE_Norske mosk\xc3\xa9er er stort sett plassert i vanlige byg\xc3\xa5rder og er ikke lett synlige i gatebildet. If\xc3\xb8lge Oddbj\xc3\xb8rn Leirvik er oslomosk\xc3\xa9er flest \xc2\xabplassert i ombygde leiligheter, fabrikker eller kontorlokaler\xc2\xbb. Inntil 2005 hadde det bare blitt bygd \xc3\xa9n genuin mosk\xc3\xa9 spesielt for form\xc3\xa5let, mosk\xc3\xa9en til World Islamic Mission i \xc3\x85kebergveien i Oslo, fra 1995. I 2006 bygget menigheten Central Jamaat-e Ahl-e Sunnat opp sin egen moderne mosk\xc3\xa9, Jamea Masjid. Islamic Cultural Centre fulgte opp i 2009, og Islams Ahmadiyya Menighet grunnla Bait-un-Nasr i 2011. Sistnevnte er landets st\xc3\xb8rste moske, og alle nevnte mosk\xc3\xa9er er av pakistansk opphav.\n_START_SECTION_\nAktiviteter\n_START_PARAGRAPH_\nFlere mosk\xc3\xa9er driver ogs\xc3\xa5 ulike former for sosialt arbeid, blant annet har enkelte av dem organisert hjemsending av avd\xc3\xb8de medlemmer til f\xc3\xb8delandet for gravlegging.\n_START_SECTION_\nKristen-muslimsk dialog\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabInterreligi\xc3\xb8se dialog\xc2\xbb har lang tradisjon i Norge, og p\xc3\xa5g\xc3\xa5r i flere arenaer. If\xc3\xb8lge Vogt (2008) har dialogmilj\xc3\xb8er vist \xc2\xabmerkbar vekst\xc2\xbb. Ahmadiyyamuslimer har bidratt til denne tradisjonen gjennom religionenes dag som har blitt arrangert siden 80-tallet. Siden 2009 har denne tradisjonen ogs\xc3\xa5 blitt adoptert av Bydel Gamle Oslo._NEWLINE_Mellomkirkelig R\xc3\xa5d \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 etablere permanent kontakt mellom kristne og muslimske organisasjoner i 1992. Dette krevde en \xc2\xabfelles representasjon fra mosk\xc3\xa9ene\xc2\xbb. Central Jamaat-e Ahl-e Sunnat og fire andre mosk\xc3\xa9er startet prosessen som f\xc3\xb8rte til stiftinga av paraplyorganisasjonen Islamsk R\xc3\xa5d Norge 22. oktober 1993. IRN best\xc3\xa5r av 40 menigheter med over 60\xc2\xa0000 medlemmer tilsammen._NEWLINE_Kontaktgruppa for Mellomkirkelig R\xc3\xa5d for Den norske kirke og Islamsk R\xc3\xa5d Norge (forkortet Kontaktgruppa) arbeider b\xc3\xa5de mot anti-islamske tendenser i norske offentligheten og mot undertrykking av kristne i muslimske land. Den kristen-muslimske dialogen har b\xc3\xa5ret frukter, og har resultert i en rekke felleserkl\xc3\xa6ringer fra Islamsk R\xc3\xa5d og Mellomkirkelig R\xc3\xa5d, blant annet Felleserkl\xc3\xa6ringen om trosfrihet og konvertering som stadfester individets \xc2\xabukrenkelig rett til konvertering\xc2\xbb, felleserkl\xc3\xa6ringen mot kj\xc3\xb8nnsrelatert vold og vold i n\xc3\xa6re relasjoner, og felles\xc3\xa6rkl\xc3\xa6ringen mot religi\xc3\xb8s ekstremisme._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Leirvik (2011) har den p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende kristen-muslimske dialogen styrket det norsk-muslimske milj\xc3\xb8et.\n_START_SECTION_\nLikestilling\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Leirvik (2014) har det v\xc3\xa6rt en hel rekke \xc2\xabkontroverser\xc2\xbb og \xc2\xabmediadiskusjoner\xc2\xbb om muslimske kvinners livssituasjon, og islam karakteriseres som \xc2\xabiboende kvinneundertrykkende\xc2\xbb av enkelte._NEWLINE_Samtidig forfekter kvinnelige, muslimske ledere skandinavisk kj\xc3\xb8nnslikestilling, og blant annet Bushra Ishaq  forklarer at den gryende \xc2\xabmuslimske feminismen\xc2\xbb skyldes fundamental p\xc3\xa5virkning fra norsk kultur og velferdsstatens verdier._NEWLINE_Muslimske kvinner har ogs\xc3\xa5 blitt mer aktive i mosk\xc3\xa9milj\xc3\xb8ene. Islamsk Kvinnegruppe Norge (IKN) (nedlagt 2005), stiftet etter initiativ fra den norske konvertitten Nina Torgersen, var en interesseorganisasjon for muslimske kvinner og barn i Norge som tilb\xc3\xb8d r\xc3\xa5d og veiledning for muslimer og andre om islam i Norge. IKN arbeidet blant med holdningsskapende arbeid rundt kj\xc3\xb8nnsroller i mosk\xc3\xa9ene. Islamsk R\xc3\xa5d har hatt kvinnelig leder, og muslimske kvinner \xc2\xabhar spilt viktig rolle i muslimske ungdomsorganisasjoner\xc2\xbb. Til tross for dette er kvinner fortsatt i stort mindretall i mosk\xc3\xa9styrene._NEWLINE_Sosiolog Line Nyhagen Predelli ved Loughborough University p\xc3\xa5viser i en studie av 38 muslimske innvandrerkvinner i 1999/2000 en kompleks og motstridende utvikling i mosk\xc3\xa9ene. Noen praksiser st\xc3\xb8tter opp om kvinnekontrollen mens noen styrker kvinners deltagelse og st\xc3\xb8tter deres frigj\xc3\xb8ring. If\xc3\xb8lge Predelli (2008) f\xc3\xb8rer kvinnene kampen om \xc2\xabderes kj\xc3\xb8nnete roller i en bestridt arena, som p\xc3\xa5 den ene siden er definert av patriarkalske regler og et islamsk verdisystem, og p\xc3\xa5 den andre siden av\xc2\xbb kvinners deltagelse i \xc2\xabden offentlige sf\xc3\xa6re, som inkluderer arbeidsmarkedet, politikk og sivilsamfunnet\xc2\xbb, p\xc3\xa5virket av den norske stats likestillings- og kvinnerettighetsidealer._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Vogt (2008) mister muslimske innvandrerkvinner sine opprinnelige nettverk, og det oppst\xc3\xa5r et behov \xc2\xabfor \xc3\xa5 ta mosk\xc3\xa9en i bruk p\xc3\xa5 nye m\xc3\xa5ter\xc2\xbb. Predelli (2008) viser at mosk\xc3\xa9ene blir viktige i diasporatilv\xc3\xa6relsen fordi de benyttes for \xc3\xa5 etablere nettverk som erstatter familieb\xc3\xa5nd fra hjemlandet, \xc2\xabdekke sosiale behov\xc2\xbb, og \xc2\xabopprettholdelse av religi\xc3\xb8s tro\xc2\xbb og \xc2\xabreligi\xc3\xb8s undervisning\xc2\xbb i et ikke-islamskt samfunn. Disse bruksomr\xc3\xa5dene f\xc3\xb8rer til at kvinnene f\xc3\xa5r st\xc3\xb8rre deltagelses- og lederskapsmuligheter, noe som igjen f\xc3\xb8rer til at kvinner f\xc3\xa5r offisielle maktposisjoner. \xc2\xabDet er mulig\xc2\xbb, if\xc3\xb8lge Predelli (2008), at man \xc2\xabser konturene av en langsom og stille revolusjon hvor kvinner b\xc3\xa5de tar og blir gitt mer rom og stadig viktigere posisjoner i mosk\xc3\xa9ene\xc2\xbb. De er ikke religi\xc3\xb8st forpliktet til \xc3\xa5 delta i mosk\xc3\xa9b\xc3\xb8nn, og deres deltagelse utfordrer mosk\xc3\xa9enes kj\xc3\xb8nnsrelasjoner. I tillegg har \xc2\xabmajoritetssamfunnet, inkludert staten og media en viktig rolle\xc2\xbb, til tross for at trossamfunn er fritatt likestillingsloven._NEWLINE_Likevel, kvinner befinner seg i periferien av mosk\xc3\xa9ene, og kj\xc3\xb8nnsrelasjonene i muslimske menigheter er fortsatt patriarkalske (\xc2\xabpatriarchal gender regime\xc2\xbb), if\xc3\xb8lge Predelli (2008), hvor \xc2\xabkvinner er avhengig av viljen til menn til \xc3\xa5 inkludere dem\xc2\xbb. I tillegg aksepterte majoriteten av innvandrerkvinnene, som ble intervjuet av Predelli, id\xc3\xa9en om at kj\xc3\xb8nnene har komplementerende roller, noe som forhindrer likestilling. Perdelli (2008) mener videre at andregenerasjons muslimer vil sannsynligvis \xc2\xabfortsette \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte endringer i retning av \xc3\xb8kt likhet mellom kvinner og menn innad i religi\xc3\xb8se menigheter\xc2\xbb._NEWLINE_Leirvik mener at islam er i ferd med \xc3\xa5 tilpasses et \xc2\xabnordisk milj\xc3\xb8 preget av sterke likestillingsverdier\xc2\xbb, og at muslimske kvinner, drevet av \xc2\xabnormativ islam\xc2\xbb og skandinaviske verdier, i \xc2\xab\xc3\xb8kende grad setter agendaen\xc2\xbb i den islamske kvinnedebatten. I 2009 vedtok Islamsk R\xc3\xa5d og Mellomkirkelig R\xc3\xa5d en erkl\xc3\xa6ring mot kj\xc3\xb8nnsrelatert vold og vold i n\xc3\xa6re relasjoner.\n_START_SECTION_\nDialog og konfrontasjon\n_START_PARAGRAPH_\nLeirvik (2014) trekker fram to parallelle prosesser i den norske diskursen om islam, nemlig konfrontasjon og dialog._NEWLINE_Meningsm\xc3\xa5linger indikerer blant annet stor motstand mot mosk\xc3\xa9bygging og hijjabbruk i offentligheten. Europeiske Kommisjonen mot Rasisme og Intoleranse oppfordret Norge \xc2\xabtil \xc3\xa5 iverksette tiltak mot \xc3\xb8kende islamofobi\xc2\xbb, og PST  \xc2\xabadvarte mot potensielt voldelige konsekvenser av fiendebildene skapt av anti-islamske elementer som formelt sett tar avstand fra voldshandlinger\xc2\xbb i 2012. Fremskrittspartiet fremmer konfrontasjonslinja med sine uttalelser om  \xc2\xabsnikislamisering\xc2\xbb, og har i \xc2\xab\xc3\xb8kende grad utpekt \xc2\xabislam\xc2\xbb som en fiende av norske samfunnet og kristendommen\xc2\xbb._NEWLINE_Kirken derimot har vist en helt annen holdning. Norges Kristne R\xc3\xa5d har  \xc2\xaboffentlig advart mot fiendebilder skapt av populistiske politikere\xc2\xbb, og kirkeledere har st\xc3\xa5tt opp for muslimer og \xc2\xabbeskyttet deres integritet mot populistiske angrep\xc2\xbb._NEWLINE_Professor Ulrika M\xc3\xa5rtensson (2013) ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet analyserer den norske offentlige diskursen med utgangspunkt i Habermas sine teser. Habermas hevder at \xc2\xaboffentlig diskurs gjenspeiler maktforhold i samfunnet\xc2\xbb, og at konstitusjonelt demokratiers \xc2\xablegitimitet er skapt og utfordret i den offentlige sf\xc3\xa6re\xc2\xbb. Habermas hevder ogs\xc3\xa5 at \xc2\xaboffentlig diskurs er avhengig av privat massemedia i en slik grad at politikk er blitt kommersialisert\xc2\xbb._NEWLINE_If\xc3\xb8lge M\xc3\xa5rtensson kommer dette til uttrykk n\xc3\xa5r den norske, radikale h\xc3\xb8yresiden og h\xc3\xb8yreekstreme utfordrer muslimer offentlig. Agendaen er \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 vise at \xc2\xabislam er fremmed for nasjonale verdier og at regjeringen \xc3\xb8delegger det norske samfunnet ved \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 integrere muslimer\xc2\xbb. M\xc3\xa5rtensson fremhever den kristen-muslimske dialogen, som viser \xc2\xabfelles forpliktelse til menneskerettigheter og integrering\xc2\xbb, som et virkemiddel mot beskyldningene._NEWLINE_En studie av h\xc3\xb8yreekstreme partier av Ami Pedahzur og Leonard Weinberg (2001), ved henholdsvis universitetene i Texas og Nevada, viser at \xc2\xabradikale h\xc3\xb8yresidepartier i parlament ytrer synspunktene til (...) h\xc3\xb8yreekstreme bevegelser som er i mot liberalt demokrati\xc2\xbb. Pedahzur og Winberg viser til blant annet til Bergen FrPs st\xc3\xb8tte til rasistisk radiostasjon, og \xc3\x98ystein Hedstr\xc3\xb8ms deltagelse i et Den Norske Forenings-m\xc3\xb8te._NEWLINE_Et nyere eksempel, if\xc3\xb8lge M\xc3\xa5rtensson, er Frps Kent Andersen som, i likhet med Norwegian Defence League, sammenlignet islam med nazisme i et blogginnlegg.  M\xc3\xa5rtensson hevder, i tr\xc3\xa5d med Pedahzur og Weinbergs (2001) perspektiver, at \xc2\xabFrP-politikere dermed gir uttrykk for synspynktene til ytre h\xc3\xb8yre, og i egenskap av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re parlamentarikere og demokrater, bidrar til at disse synspunktene virker mindre ekstreme for allmennheten\xc2\xbb. Analogt med Professor Jens Rydberg, ved Universitetet i Stockholm, sin analyse av Dansk Folkepartis fremvekst, hevder M\xc3\xa5rtensson at n\xc3\xa5r FrP-politikere bruker kulturelle forskjeller som forklaringsmodell p\xc3\xa5 hvorfor \xc2\xabmuslimer er fremmede for Norge\xc2\xbb s\xc3\xa5 oppildner de til \xc2\xabanti-muslimske og xenofobiske synspunkter i befolkningen\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nMedia\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5rtensson (2014) viser til funnene i Retrievers medieanalyse for Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, utgitt i \xc3\xa5rsrapporten fra 2009,  Medieskapt islamfrykt og usynlig hverdagsliv . Denne stadfestet at temaet \xc2\xabislam/muslimer\xc2\xbb fikk mer mediadekning enn \xc2\xabde st\xc3\xb8rste mediesakene i 2009\xc2\xbb, med unntak av dekninga av Jens Stoltenberg. Muslimer var \xc2\xabfremstilt nesten utelukkende\xc2\xbb negativt. Media er ogs\xc3\xa5 hovedkilden til de som trur at det er stor forskjell i verdigrunnlaget til \xc2\xabmuslimer og ikke-muslimer\xc2\xbb. M\xc3\xa5rtensson konkluderer at \xc2\xabradikale og ytre-h\xc3\xb8yres\xc2\xbb mantra om \xc2\xabkulturforskjeller\xc2\xbb i media har virket. M\xc3\xa5rtensson  hevder at dette bekrefter Habermas sin tese hvor \xc2\xabmassemedia former offentlig diskurs, og dermed kommersialiserer politikken\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nMoralpolitiet\n_START_PARAGRAPH_\nEt annet eksempel p\xc3\xa5 hvordan massemedia utformer og kommersialiserer politikken er den s\xc3\xa5kalte moralpolitidebatten, som if\xc3\xb8lge sosialantropolog Sindre Bangstad (2011), var et resultat av Aftenpostens og andre avisers kampanjejournalistikk (\xc2\xabcampaigning reports\xc2\xbb). Debatten forsterket redselen om at \xc2\xabmuslimske innvandrermenn\xc2\xbb utgj\xc3\xb8r \xc2\xaben trussel mot rettighetene til kvinner og homofile i Norge\xc2\xbb._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Bangstad viser debatten muslimers stilling i \xc2\xabden norske offentlige diskursen\xc2\xbb og massemedias bidrag til og legitimering av \xc2\xabdenne diskursen\xc2\xbb. Bangstad viser til Peter Morey og Amina Yaqin (2011) som hevder at muslimer blir fremstilt i media p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te at \xc2\xabselve ordet \xc2\xabmuslim\xc2\xbb betegner\xc2\xbb et \xc2\xabpolitisk problem som m\xc3\xa5 l\xc3\xb8ses\xc2\xbb._NEWLINE_Debatten startet ved at Aftenposten, og seinere andre aviser, publiserte en rekke artikler i 2010, som p\xc3\xa5stod at \xc2\xabikke-hijjab-b\xc3\xa6rende kvinner med innvandrerbakgrunn og unge homoseksuelle menn ble trakassert\xc2\xbb av et selverkl\xc3\xa6rt \xc2\xabmoralpoliti\xc2\xbb p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland i Oslo, uten at moralpolitiet sj\xc3\xb8l eller \xc2\xabgr\xc3\xb8nlandsbeboer med positive ting \xc3\xa5 formidle\xc2\xbb fikk spalteplass. Artiklene f\xc3\xb8rte til massiv respons fra mediakommentatorer, politikere og akademikere som uttrykte deres \xc2\xabavsky\xc2\xbb._NEWLINE_Bangstad p\xc3\xa5peker ironien i at \xc2\xabpopulistiske h\xc3\xb8yresidepartier\xc2\xbb benytter seg av saker som ang\xc3\xa5r \xc2\xabkvinne- og homorettigheter\xc2\xbb i sin \xc2\xabanti-muslimske politikk\xc2\xbb samtidig som disse partiene har historisk sett v\xc3\xa6rt negative, til og med fiendtlige, til \xc2\xabkamper for kj\xc3\xb8nnslikestilling og homorettigheter\xc2\xbb._NEWLINE_Bangstad p\xc3\xa5peker at det er \xc2\xabliten tvil om at patriarkalske\xc2\xbb holdninger eksisterer blant \xc2\xabmuslimske familier\xc2\xbb. Det som er kritiskverdig er at \xc2\xabmoralpolitidebatten\xc2\xbb syntes \xc3\xa5 skj\xc3\xa6re alle \xc2\xabmuslimske familier\xc2\xbb over samme kam. If\xc3\xb8lge Bangstad har antagelesen om muslimske menn sine kontrollbehov over patriarkattrossende \xc2\xabinnvandrerkvinner\xc2\xbb og heteronormativtrossende muslimske menn sine r\xc3\xb8tter i 1990-\xc3\xa5rene da innvandringsdebatten begynte \xc3\xa5 dreie om kultur. Videre hevder Bangstad at moralpolitidebatten er av det slaget som \xc2\xabforsterker fordommer mot minoritetsgrupper, med mulige farlige konsekvenser\xc2\xbb._NEWLINE_Antagelsen om \xc2\xabmuslimske menns unike homofobi og mysogyni\xc2\xbb i den offentlige diskursen har flere andre konsekvenser, blant annet at misogyni og homofobi hos etnisk norske blir ignorert.'