b'\n_START_ARTICLE_\nOslo Sporveier\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1925 var Sporveien Oslo kommunes driftsselskap for trikk og bybuss \xe2\x80\x93 og fra 1966 ogs\xc3\xa5 T-bane \xe2\x80\x93 med 2-3000 ansatte. Etter omorganiseringen i 2006 skiftet AS Oslo Sporveier navn til Kollektivtransportproduksjon AS (KTPAS), mens det ble opprettet et nytt administrasjonsselskap for kollektivtrafikken, med ca. 50 ansatte, som overtok navnet AS Oslo Sporveier._NEWLINE_Oslo Sporveier bedrev innkj\xc3\xb8p av kollektivtransporttjenester p\xc3\xa5 vegne av Oslo kommune, herunder buss, trikk, tunnelbane og ferge, samt servicefunksjoner som stoppestedsvedlikehold mv. Selskapet hadde ogs\xc3\xa5 ansvar for organiseringen av kollektivtrafikkens omfang og for billettinntektene fra trafikantene. Etter avtale med Stor-Oslo Lokaltrafikk og NSB hadde kundene overgangsrett og kompensasjon for bruk av Sporveiens kort og billetter. Sporveiens trafikk ble utf\xc3\xb8rt av driftsselskapene Oslo T-banedrift, Oslo Sporvognsdrift og diverse buss- og fergeselskaper gjennom kontrakter med Sporveien._NEWLINE_AS Oslo Sporveier og Stor-Oslo Lokaltrafikk AS fusjonerte i 2008 for \xc3\xa5 bli et felles administrasjonsselskap for kollektivtrafikken i Oslo og Akershus, og tok det nye navnet Ruter.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBetegnelsen Sporvei har eksistert siden den f\xc3\xb8rste hestesporveien s\xc3\xa5 dagens lys i 1875. _NEWLINE_Det kommunale A/S Kristiania Sporveier ble opprettet i 1924 da konsesjonen for Bl\xc3\xa5- og Gr\xc3\xb8ntrikken opph\xc3\xb8rte. Selskapet endret navn til A/S Oslo Sporveier fra 1. januar 1925 da hovedstaden tok tilbake sitt gamle navn.\n_START_SECTION_\nPrivat sporveisdrift fra 1875\n_START_PARAGRAPH_\nHestesporveien (senere kalt Gr\xc3\xb8ntrikken) mellom Stortorvet og Homansbyen ble etablert i 1875 av Kristiania Sporveisselskab, med Jens P. Vogt som foregangsmann. _NEWLINE_I 1894 \xc3\xa5pnet Kristiania Elektriske Sporvei (Bl\xc3\xa5trikken) rute fra Jernbanetorget over Briskeby til Majorstuen med sidelinje til Skarpsno. Dette var den f\xc3\xb8rste elektriske sporvei i Skandinavia._NEWLINE_A/S Holmenkolbanen \xc3\xa5pnet driften p\xc3\xa5 Skandinavias f\xc3\xb8rste forstadsbane mellom Majorstuen og Holmenkollen i 1898. I 1912 ble det \xc3\xa5pnet sidelinje fra Majorstuen til Smestad,  og i 1916 ble linja mellom Majorstuen og Holmenkollen forlenget til Frognerseteren.\n_START_SECTION_\nKommunalt sporveisselskap mellom 1899 og 1905\n_START_PARAGRAPH_\nKommunen hadde sporveisselskap mellom 1899 og 1905, og anla et rutenett knyttet til Gr\xc3\xb8ntrikken straks etter at denne gikk over til elektrisk drift. Dette selskapet gikk inn/ble overtatt av f\xc3\xb8r nevnte Kristiania Sporveisselskab i 1905, som fortsatte kraftig utviding av linjenettene til "Gr\xc3\xb8ntrikken" og "Bl\xc3\xa5trikken" frem til 1924.\n_START_SECTION_\nKrisitiania/Oslo sporveier fra 1924\n_START_PARAGRAPH_\nSporveiene av 1924 fortsatte utviding av linjenettet Gr\xc3\xb8nntrikken og Bl\xc3\xa5trikken \xe2\x80\x93 om enn noe langsommere en tidligere \xe2\x80\x93 frem til 1940; deretter ble det ikke anlagt nye trikkelinjer i bygatene f\xc3\xb8r \xc3\xa5pningen av Vikatrikken i 1995 (riktignok i samme omr\xc3\xa5de som en tidligere nedlagt linje), og forlengelsen til Rikshospitalet i 1999._NEWLINE_I 1927 startet den f\xc3\xb8rste bybussdriften med linje mellom Loelvdalen og Alexander Kiellands plass._NEWLINE_I 1928 ble Skandinavias f\xc3\xb8rste undergrunnsbane mellom Majorstuen og Nationaltheatret \xc3\xa5pnet._NEWLINE_Forstadsbanen mellom Majorstua og Smestad ble forlenget til R\xc3\xb8a i 1935 og til \xc3\x98ster\xc3\xa5s i 1972, og en annen sidelinje til Sognsvann i 1934. _NEWLINE_Under den andre verdenskrig ble sporveiene ogs\xc3\xa5 brukt til godstrafikk med egne godsvogner._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1940 til 1967 ble enkelte busslinjer trafikkert med elektriske busser, s\xc3\xa5kalte trolleybusser. Idag er det bussdriften som har flest passasjerer i Oslotrafikken._NEWLINE_I 1966 \xc3\xa5pnet T-banen, og dermed fikk Oslo \xe2\x80\x93 som verdens minste by \xe2\x80\x93 \xc2\xabfull metro\xc2\xbb. _NEWLINE_I 1987 ble det \xc3\xb8stlige T-banenettet koblet sammen med Holmenkolbanens vestlige linjer p\xc3\xa5 Stortinget stasjon, og fra 1995 har alle linjene v\xc3\xa6rt gjennomg\xc3\xa5ende gjennom sentrum. _NEWLINE_I 2006 \xc3\xa5pnet T-baneringen med linje 4 og 6 som knytter sammen Sognsvannbanen og Grorudbanen over Storo._NEWLINE_Sporveien inngikk i 2003 kontrakt med Siemens om levering av 99 nye T-banevogner, senere \xc3\xb8ket til 189.\n_START_SECTION_\nLokaltrafikkhistorisk forening\n_START_PARAGRAPH_\nI 1966 ble Lokaltrafikkhistorisk forening dannet for \xc3\xa5 ta vare p\xc3\xa5 utrangert materiell blant annet fra Oslo Sporveier. Foreningen driver idag Sporveismuseet i en bevart vognhall ved Majorstuen.\n_START_SECTION_\nOmorganiseringer\n_START_PARAGRAPH_\n1. juli 2006 skiftet AS Oslo Sporveier navn til Kollektivtransportproduksjon AS (KTPAS) mens det samtidig ble opprettet et rent administrasjonsselskap som overtok det gamle navnet AS Oslo Sporveier. Administrasjonsselskapet fungerer som Oslo kommunes bestillerorgan for kollektivtrafikk. Dette nye selskapet skiftet 1. januar 2008 navn til Ruter, som skal administrere all kollektivtrafikk i Oslo og Akershus. Ruter har blant annet ansvar for det nye elektroniske billettsystemet Flexus. Oslo kommune eier 60 prosent av det nye selskapet, mens Akershus fylkeskommune eier 40\xc2\xa0%.'