b"\n_START_ARTICLE_\nJanatantrik Terai Mukti Morcha\n_START_SECTION_\nSplittelse i NKP(M) 2004\n_START_PARAGRAPH_\nInitiativet til JTMM blei tatt av tidligere maoistleder Jay Krishna Goit, som tidligere leda maoistenes st\xc3\xb8tteorganisasjon Madheshi Liberation Front. (Se artikkel om NKP (Maobadi) \xe2\x80\x93 masseorganisasjoner.)_NEWLINE_Han sendte ut ei pressemelding sist i juli 2004, der han bl.a. kritiserte NKP(M) for \xc3\xa5 diskriminere madhesi-folk._NEWLINE_Goit anklaga NKP(M) for ikke \xc3\xa5 v\xc3\xa6re for autonomi for Tarai._NEWLINE_Splittelsen skal ha v\xc3\xa6rt st\xc3\xb8rst i distriktet Saptari i \xc3\x98stregionen i Nepal. Det og nabodistriktet Sunsari ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re JTMMs hovedst\xc3\xb8ttepunkter. Bevegelsen ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mest aktiv i 7 \xe2\x80\x93 8 distrikter i det \xc3\xb8stlige Tarai fra disse to og vestover til distriktene Maottari og Sarlahi i Sentralregionen._NEWLINE_(For oversikt over distrikter og regioner, se hovedartikkel Nepals geografi.)_NEWLINE_JTMM er blitt anklaga av pressa for \xc3\xa5 bl.a. drive med kidnapping for betaling.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kt aktivitet etter v\xc3\xa5penhvilen 2006\n_START_PARAGRAPH_\nEtter v\xc3\xa5penhvilen i mai 2006 trappa JMTT opp sin virksomhet._NEWLINE_Organisasjonen fikk oppmerksomhet i nyhetene i juli 2006, etter ei rekke episoder i Tarai der tilhengere av NKP(M) blei drept._NEWLINE_P\xc3\xa5 en pressekonferanse i Rabirjaj 17. juli sa Matrika Prasad Yadav, politbyr\xc3\xa5medlem i NKP(M) og leder for partiets n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende st\xc3\xb8tteorganisajon i Tarai, Madheshi People's Rights Front, at partiet var \xc2\xabtvunget til \xc3\xa5 erkl\xc3\xa6re krig mot JTMM fordi organisasjonen hadde drept maoistiske kadre\xc2\xbb._NEWLINE_Yadav anklaga kong Gyanendra og India for \xc3\xa5 st\xc3\xa5 bak JTTM. Han sa at maoistene hadde tatt kontakt med JTTM for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 istand forhandlinger, \xc2\xabmen de viste ingen interesse og fortsatte \xc3\xa5 drepe v\xc3\xa5re kadre\xc2\xbb. Yadav sa at krigen vil fortsette til JTTM kommer til forhandlingsbordet.\n_START_SECTION_\nJTMM splitta h\xc3\xb8sten 2006\n_START_PARAGRAPH_\nI august 2006 sprakk JTMM i to._NEWLINE_Det skal angivelig hadde v\xc3\xa6rt motsetninger fra tidlig p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren, da JTMMs leder Goit kritiserte Jwala Singh, JTMMs \xc2\xab\xc3\xb8stlige kommandant\xc2\xbb._NEWLINE_N\xc3\xa5 organiserte Singh en egen kongress som valgte ham til leder. Hans fl\xc3\xb8y blei kjent som JTMM (Singh) eller JTMM \xe2\x80\x93 J._NEWLINE_Den opprinnelige organisasjonen blei omtalt som JTMM (Goit)._NEWLINE_Utover h\xc3\xb8sten trappa begge fl\xc3\xb8yer opp sin virksomhet, kanskje i konkurranse med hverandre._NEWLINE_Etter fredsslutninga i borgerkrigen i Nepal i november, gjennomf\xc3\xb8rte de bl.a. aksjoner der de erkl\xc3\xa6rte at det var forbudt for biler fra de h\xc3\xb8yereliggende delene av Nepal \xc3\xa5 kj\xc3\xb8re i Tarai, og gikk til angrep p\xc3\xa5 folk som er pahade (innvandrere fra \xc3\xa5s-distriktene i Nepal)._NEWLINE_Regjeringa til G. P. Koirala sa seg villig til \xc3\xa5 forhandle, og begge fl\xc3\xb8yer av JTMM svarte at de var klare til samtaler. Samtidig trappa de opp aksjonene og stilte krav som skulle innfris f\xc3\xb8r forhandlinger starta, som i praksis var slik at samtaler vanskelig kunne starte.\n_START_SECTION_\nBegge fl\xc3\xb8yer blir \xc3\xa5pent separatistiske\n_START_PARAGRAPH_\nGoit uttalte tidlig i januar 2007 at Nepal ikke hadde rett til Tarai, det m\xc3\xa5 bli slutt p\xc3\xa5 \xc2\xabinfiltrasjon av nepalere\xc2\xbb, og JTMM vil hindre valg p\xc3\xa5 ei grunnlovsgivende nasjonalforsamling i Tarai._NEWLINE_Det blei dermed klart at Goits JTMM ikke lenger er for autonomi, men er en klart separatistisk organisasjon, som krever at Tarai skal skilles ut fra staten Nepal._NEWLINE_Ikke lenge etter ga Singh et intervju, der han ogs\xc3\xa5 sa at hans parti krever en uavhengig stat i Tarai._NEWLINE_Singh sa ogs\xc3\xa5 at hans JTMM har milit\xc3\xa6re enheter av \xc2\xabkompanis st\xc3\xb8rrelse\xc2\xbb i \xc2\xab3-4 distrikter\xc2\xbb. (Et kompani i den maoistiske Folkets frigj\xc3\xb8ringsh\xc3\xa6r, som Singh tidligere tilh\xc3\xb8rte, har 100 til 200 soldater.)"