b'\n_START_ARTICLE_\nDemarkasjonslinje (vitenskapsteori)\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet demarkasjonslinje brukes i vitenskapsteorien om skillet mellom vitenskap og ikke-vitenskap._NEWLINE_Den filosofiske utfordringen \xc3\xa5 skille mellom vitenskap og ikke-vitenskap kalles \xc2\xabdemarkasjonsproblemet\xc2\xbb. Logisk positivisme fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 skille ved \xc3\xa5 hevde at bare uttalelser om faktiske hendelser eller logiske sammenhenger mellom konsepter er meningsfulle. All vitenskap m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re verifiserbar, og demarkasjonslinjen ble tegnet mellom vitenskap og ikke-vitenskap og pseudovitenskap._NEWLINE_Karl Popper mente at falsifiserbarhet var et bedre kriterium enn verifiserbarhet, og at det som ikke kan falsifiseres ikke kan regnes som vitenskap._NEWLINE_Thomas Kuhn mente at all vitenskap ble gjort innenfor et paradigme, og ekstraordin\xc3\xa6r vitenskap kunne medf\xc3\xb8re et paradigmeskifte og f\xc3\xb8re til at gamle teorier og data m\xc3\xa5tte revurderes. Vitenskap innen et paradigme er som \xc3\xa5 legge et puslespill, s\xc3\xa5 mens astronomer vil se en feilsl\xc3\xa5tt forutsigelse som en ny g\xc3\xa5te og ny brikke til puslespillet, s\xc3\xa5 vil en feilsl\xc3\xa5tt forutsigelse innen astrologi ikke f\xc3\xb8re til endring av den astrologiske tradisjonen. Popper mente at ogs\xc3\xa5 astrologer legger puslespill, og at Kuhns demarkasjonslinje var sosiologisk mer enn rasjonell._NEWLINE_Larry Laudan hevdet at letingen etter en klar demarkasjonslinje mellom vitenskap og ikke-vitenskap var et omr\xc3\xa5de der filosofien hadde feilet. Han uttalte at skillet ikke var et vitenskapelig problem, men var politisk retorikk._NEWLINE_Donald Trumps krig mot \xc2\xabfake news\xc2\xbb har aktualisert sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om en demarkasjon mellom falske og ekte nyheter.'