b'\n_START_ARTICLE_\nFjellsj\xc3\xb8 gruve\n_START_PARAGRAPH_\nFjellsj\xc3\xb8 gruve var en liten gruve til R\xc3\xb8ros Kobberverk beliggende i det s\xc3\xa5kalte Nordgruvefeltet ca 14 km nord-nordvest for R\xc3\xb8ros. Gruven ligger i Gr\xc3\xa5h\xc3\xb8gda, knappe tre km nordvest for det mer kjente Kongens gruve. Det ble gjort fors\xc3\xb8ksdrift 1953-56 uten at malmforkomsten ble funnet drivverdig._NEWLINE_Fjellsj\xc3\xb8forekomsten ble p\xc3\xa5vist i 1945 ved Turamm\xc3\xa5linger, og p\xc3\xa5 grunnlag av diamantboringer ble fors\xc3\xb8ksdrift satt i gang i 1953. Det ble drevet ned en slepsynk til ca. 80 meters dyp (lengde 120 m) med tverrorter for \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke forekomsten. Forekomsten er plateformet, med stor utstrekning (>2000 m i \xc3\x98-V retning og bredde 200-450 m). Den ligger fra 30-80 m under dagen og er relativt flattliggende med et slakt fall mot \xc3\xb8st. Malmen best\xc3\xa5r av pyritt med mindre mengder sinkblende og kobberkis. Mektigheten viste seg for liten til drift og hengfjellet viste seg ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 v\xc3\xa6re av meget d\xc3\xa5rlig kvalitet. Fors\xc3\xb8ksdriften ble derfor innstilt i 1956._NEWLINE_Nye boringer i 1975 viste tilstedev\xc3\xa6relse av underliggende malmsone, ca 35 m under hovedsonen, best\xc3\xa5ende av flere striper med massivmineralisering best\xc3\xa5ende av pyritt, magnetkis, kobberkis og sinkblende. SP i det ene borhullet som gikk gjennom sonen antyder enten en begrenset utstrekning eller lav ledningsevne p\xc3\xa5 denne mineraliseringen.'