b"\n_START_ARTICLE_\nFredag\n_START_PARAGRAPH_\nFredag er dagen som kommer etter torsdag og f\xc3\xb8r l\xc3\xb8rdag. I de land som etter den internasjonale standarden ISO 8601 har innf\xc3\xb8rt mandag som f\xc3\xb8rste dag i uka, er dagen den femte i uka. I slaviske spr\xc3\xa5k kalles fredag derfor \xc2\xabfemtedagen\xc2\xbb  (kroatisk petak, slovakisk piatok, l\xc3\xa5nord i ungarsk som pentek). _NEWLINE_Fredag er den sjette dagen i de landene som etter abrahamittisk tradisjon har s\xc3\xb8ndag som ukas f\xc3\xb8rste dag. I mange land er det den siste dagen i en normal skole- og arbeidsuke. _NEWLINE_Fredag er oppkalt etter Frigg, Odins hustru og mor til Balder. Ordet kom alt p\xc3\xa5 300-tallet inn i germanske spr\xc3\xa5k som et l\xc3\xa5nord fra latin dies Veneris._NEWLINE_Inspirert av gresk \xc2\xabAfrodites dag\xc2\xbb ble fredag i den romerske kalenderen \xc2\xabVenus' dag\xc2\xbb, dies Veneris, som er lett gjenkjennelig i moderne romanske spr\xc3\xa5k som fransk vendredi og italiensk venerd\xc3\xad - mens portugisisk danner unntak ved \xc3\xa5 kalle fredag sexta-feira  (= sjettedagen, dvs. sjette dag med liturgisk feiring). _NEWLINE_I kristen tradisjon er fredagen forbundet med Kristi korsfestelse p\xc3\xa5 langfredag. Derfor var fredagen i katolsk tid en fastedag, og denne betegnelsen har overlevd p\xc3\xa5 Island, der fredag fremdeles kalles f\xc3\xb6studagur._NEWLINE_I eldre norsk folketro var fredag en ulykkesdag. I nyere tid er spesielt fredag den 13. knyttet til overtro og frykt for uhell og ulykker. Forsikringsselskapenes statistikk avkrefter imidlertid at det er noe hold i dette."