b'\n_START_ARTICLE_\nMiramichi-brannen 1825\n_START_PARAGRAPH_\nMiramichi-brannen 1825 var blant de st\xc3\xb8rste og voldsomste av alle kjente skogbranner. S\xc3\xa6rlig omr\xc3\xa5dene rundt elven Miramichi i New Brunswick, Canada ble rammet. Brannen krysset ogs\xc3\xa5 grensen til Maine i USA. I l\xc3\xb8pet av 7. oktober og den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende natt \xc3\xb8dela den minst 10\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 og krevde minst 160 menneskeliv, men disse tallene er temmelig usikre, og tapet av menneskeliv kan ha v\xc3\xa6rt langt h\xc3\xb8yere. Brannen skyldtes antagelig at en del gamle branner etter br\xc3\xa5tebrenning i forbindelse med hogst og nyrydding blusset opp p\xc3\xa5 grunn av sterk vind og forente seg i \xc3\xa9n eller flere ildstormer.\n_START_SECTION_\nEn varm og lang t\xc3\xb8rkesommer\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r europeerne kom, fantes i S\xc3\xb8r-Canada og i det nordlige USA veldige omr\xc3\xa5der med tykk skog, dominert av sv\xc3\xa6rvokst weymouthfuru. Denne egnet seg bl.a. til skipsmaster, flaggstenger og materialer. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 1800-tallet foregikk en omfattende hogst, i f\xc3\xb8rste omgang n\xc3\xa6r \xc3\xb8stkysten. De meteorologiske observasjonene i 1825 var ytterst sparsomme, men som andre store skogbranner i den tempererte delen av Nord-Amerika kom Miramichi-brannen etter en t\xc3\xb8rkesommer. Mesteparten av New Brunswick fikk etter sigende ingen nedb\xc3\xb8r etter slutten av juli. Sommeren var varm ogs\xc3\xa5, og enn\xc3\xa5 i begynnelsen av oktober ble det dag etter dag m\xc3\xa5lt temperaturer p\xc3\xa5 opp mot 30 grader. Luften var tung og trykkende, desto mer fordi den noen steder ogs\xc3\xa5 var fylt av r\xc3\xb8yk fra branner som hadde rast i dagevis.\n_START_SECTION_\nForl\xc3\xb8pet\n_START_PARAGRAPH_\nDet som ellers er kjent om Miramichi-brannen er basert p\xc3\xa5 spredte og lokale \xc3\xb8yenvitneskildringer. Brannen ble dannet under lignende forhold som Peshtigo-brannen og kan ha minnet om denne. Hvorvidt det egentlig var \xc3\xa9n brann eller flere atskilte branner, er ikke kjent._NEWLINE_7. oktober dreide vinden s\xc3\xb8rvestlig \xe2\x80\x93 den farligste vindretningen ved skogbranner i denne delen av Nord-Amerika (p\xc3\xa5 dagen 46 \xc3\xa5r senere, ett d\xc3\xb8gn f\xc3\xb8r Peshtigo ble utslettet, skjedde n\xc3\xb8yaktig det samme i Midtvesten). De gamle brannene blusset opp. All den t\xc3\xb8rrvisne vegetasjonen gav dem n\xc3\xa6ring, desto mer pga. alt hogstavfallet, og hogstfeltene var ogs\xc3\xa5 mer utsatt for vinden enn den tykke skogen hadde v\xc3\xa6rt. Og den tiltagende vinden gav brannene en voldsom fart. De vokste til ildstormer, drevet fremover av en vind de iallfall delvis hadde skapt selv. Noen steder kom vinden opp i orkanstyrke, og det dannet seg ildvirvler og antagelig ekte tornadoer. Store tr\xc3\xa6r ble revet opp og kastet gjennom luften. Vinden var like uberegnelig som den var voldsom. Men i hovedsak var den s\xc3\xb8rvestlig, og antagelig meget t\xc3\xb8rr._NEWLINE_\xc2\xa0Telegraf, brannt\xc3\xa5rn og andre muligheter for varsling fantes ikke i 1825. Denne delen av Canada hadde enn\xc3\xa5 ingen jernbaner, s\xc3\xa5 evakueringen kunne ikke skje raskere enn en hest kunne galoppere. Noen steder klarte en i god tid \xc3\xa5 se, h\xc3\xb8re eller lukte hva som var i anmarsj._NEWLINE_65 \xc3\xa5r senere beskrev Louis Bubier det han hadde opplevd i Newcastle, da han var i tolv\xc3\xa5rsalderen: F\xc3\xb8r solnedgang steg noen veldige, svarte skyer langsomt opp i vest. Da det m\xc3\xb8rknet, hadde disse skyene spredt seg over mesteparten av himmelen. Noen antok skyene var vanlige bygeskyer med velkomment regn, og at en lysning i horisonten var nordlys. Og en fjern buldring ble antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re torden. Lyden bar godt i den stille kvelden. Da den vokste seg sterkere, forstod folk hva det var. S\xc3\xa5 \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 et \xc3\xb8yeblikk \xe2\x80\x93 ble det lyst som midt p\xc3\xa5 dagen, og en tornado av ild rammet byen. P\xc3\xa5 tre minutter stod hele Newcastle i full fyr. Folk og dyr fikk panikk og l\xc3\xb8p mot elven. Men noen trodde det var dommedag \xe2\x80\x93 en tanke som falt lett for overtroiske mennesker n\xc3\xa5r de stod ansikt til ansikt med en brann de aldri f\xc3\xb8r hadde sett maken til eller h\xc3\xb8rt om. Disse menneskene gav opp, satte seg rett ned \xe2\x80\x93 og omkom. Andre ble tatt av ilden f\xc3\xb8r de n\xc3\xa5dde elven, og atter andre druknet. Louis Bubier selv og resten av familien kom seg ned i en dyp br\xc3\xb8nn og klarte seg bra.\n_START_SECTION_\nOmfanget og antall omkomne\n_START_PARAGRAPH_\nBare i Newcastle krevde brannen ca. 160 menneskeliv. Hertil omkom et ukjent antall av de ca. 3000 t\xc3\xb8mmerhoggerne i omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Omfanget av brannen er ikke kjent, men er et sted oppgitt til n\xc3\xa6rmere 16 000 km\xc2\xb2.'