b'\n_START_ARTICLE_\nKarakal\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalen minner om ekte gauper og har skiftevis v\xc3\xa6rt klassifisert i slekten gauper (Lynx) og sm\xc3\xa5katter (Felis). Ny DNA-forskning viser at den er en n\xc3\xa6rmere slektning av den afrikanske servalen og afrikagullkatten. Den g\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 under navn som persisk gaupe og afrikansk gaupe._NEWLINE_Karakalen har en h\xc3\xb8yreist, slank bygning og relativt lange ben. Bakbena er tydelig lenger en frambena. Den blir gjennomsnittlig noe st\xc3\xb8rre (helst tyngre) enn servalen og veier typisk 13-20 kg (16 kg i snitt). Et typisk karaktertrekk ved karakaler er de lange h\xc3\xa5rduskene som vokser ut fra \xc3\xb8retuppene og gir den et gaupelignende uttrykk. \xc3\x98rene i seg selv er ogs\xc3\xa5 relativt store. Kroppslengden er ca. 60-105 cm fra snuten til haleroten. I tillegg kommer en relativt kort hale som gjerne m\xc3\xa5ler ca. 20-35 cm. Skulderh\xc3\xb8yden ligger helst i omr\xc3\xa5det 40-51 cm. Hannene er ca. 25% st\xc3\xb8rre enn hunnene._NEWLINE_Pelsen er kort og minner om pumaen hva farger ang\xc3\xa5r. Vanligvis er den r\xc3\xb8dbrun, fra lys r\xc3\xb8dbrun i buken til m\xc3\xb8rkere r\xc3\xb8dbrun over ryggen. Rundt \xc3\xb8ynene og fremst p\xc3\xa5 snutepartiet er den n\xc3\xa6rmest hvit. I pannen, over innsiden av hvert \xc3\xb8ye, har den to loddrette m\xc3\xb8rkere streker. Baksiden av \xc3\xb8rene har et grislet innslag av sort i det r\xc3\xb8dbrune, og virker derfor m\xc3\xb8rkere. Det siste, som er mest utpreget hos unge dyr, har gitt den navnet katakal (av tyrkisk karakulak, sort\xc3\xb8re). I Israel er den mer gr\xc3\xa5 i grunnfargen. I Turkmenistan har dyra  innslag av mer stri tufset beh\xc3\xa5ring p\xc3\xa5 labbene. Det skal ogs\xc3\xa5 finnes eksempler p\xc3\xa5 helt sorte individer.\n_START_SECTION_\nUtbredelse og habitat\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalen finnes i s\xc3\xb8rlige, s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige og nordlige omr\xc3\xa5der av Afrika, samt i deler av Midt\xc3\xb8sten og n\xc3\xa6re str\xc3\xb8k av Asia til og med det vestlige India (herunder ogs\xc3\xa5 trolig spredte individer i Tyrkia og Usbekistan). Den trives i t\xc3\xb8rt og semit\xc3\xb8rt klima, herunder p\xc3\xa5 i t\xc3\xb8rr krattskog, gresskledt savanne, stepper og sparsomt bevokst stein\xc3\xb8rken, men ikke i rene sand\xc3\xb8rkener. En nyttig tilpasning til t\xc3\xb8rt klima er karakalens evne til \xc3\xa5 utnytte kroppsv\xc3\xa6sken i dyrene den fort\xc3\xa6rer i en slik grad at den kan klare seg lenge uten vann.\n_START_SECTION_\nAtferd og reproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalen er helst nattaktiv, men i de kaldeste str\xc3\xb8kene av utbredelsesorm\xc3\xa5det er den ofte mer d\xc3\xb8gnaktiv. De lever en solit\xc3\xa6r (enslig) tilv\xc3\xa6relse utenom paringstiden. Hannene danner territorier som gjerne overlapper en eller flere hunners territorium. Hannenes territorium varierer etter tilgangen p\xc3\xa5 f\xc3\xb8de, men omkring 98-352 km\xc2\xb2 regnes som normalt. Hunnenes territorium er mindre, normalt ca. 2-112 km\xc2\xb2 stort. _NEWLINE_Karakalen er usedvanlig hurtig. En ekspert oppgir likevel at den neppe klarer mer enn 50 km/t, men toppfarten er ogs\xc3\xa5 oppgitt til 80 km/t - og tilmed 100 km/t. Den er ogs\xc3\xa5 dyktig til \xc3\xa5 klatre, b\xc3\xa5de i tr\xc3\xa6r og berg. Den kan ta med byttet opp i tr\xc3\xa6r, slik leoparden gj\xc3\xb8r, ofte for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 l\xc3\xb8shunder og andre konkurrenter i matfatet. N\xc3\xa5r den hviler, s\xc3\xb8ker den gjerne tilflukt i h\xc3\xb8yt tett gress eller trange bergsprekker o.l._NEWLINE_Karakaler parer seg \xc3\xa5ret rundt, og hunnen kan i l\xc3\xb8pet av paringstiden ha flere partnere. Som regel vil hun velge partner etter st\xc3\xb8rrelse og alder. Hun g\xc3\xa5r drektig i ca. elleve uker og f\xc3\xb8der vanligvis to unger, som regel i et forlatt piggsvin- eller jordsvinhi. En uke gamle \xc3\xa5pner de \xc3\xb8ynene, og like etter begynner de \xc3\xa5 utforske n\xc3\xa6rmilj\xc3\xb8et. Etter at ungene har blitt en m\xc3\xa5ned gamle, vil gjerne mora flytte ungene daglig, for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 andre rovdyr. Omkring 45 dager gamle vil de starte med \xc3\xa5 spise fast f\xc3\xb8de, som mora bringer. Omkring seks m\xc3\xa5neder gamle er de gamle nok til \xc3\xa5 forlate mora og etablere sitt eget territorium. Hannen vil som regel vandre minst 90 km vekk, mens eventuelle hunner trolig vil etablere seg n\xc3\xa6rmere (ofte i overlappende territorier med mora)._NEWLINE_I vill tilstand er det forventet at karakalen kan leve til den blir omkring 12 \xc3\xa5r gammel, mens den kan n\xc3\xa5 17 \xc3\xa5r i fangenskap.\n_START_SECTION_\nMatvaner\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalen er en sv\xc3\xa6rt smidig og hurtig jeger, som kan gi seg p\xc3\xa5 byttedyr mye st\xc3\xb8rre enn den selv. Den bruker bl.a. sin ypperlige h\xc3\xb8rsel til \xc3\xa5 lokalisere byttet, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 snike seg s\xc3\xa5 n\xc3\xa6r som mulig f\xc3\xb8r den angriper. Det er ikke kjent at den spiser kadaver den ikke selv har drept, men den bringer ofte et bytte med opp i tr\xc3\xa6r, dit den kan komme tilbake og spise av skrotten flere ganger._NEWLINE_Klippegrevlinger utgj\xc3\xb8r gjerne omkring halvparten av dietten, men den tar ogs\xc3\xa5 pattedyr som piggsvin, sm\xc3\xa5gnagere, haredyr, mungo, dvergantilope, dik-dik, r\xc3\xb8d fjellbukk, bushantilope og andre antiloper og kuduer, impalaf\xc3\xb8ll m.m. Ogs\xc3\xa5 fugler som \xc3\xb8rkenrapph\xc3\xb8ne st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 menyen, og som servalen kan den fange fugler i flukt. Den kan ogs\xc3\xa5 ta bufe, eksempelvis geiter, og st\xc3\xb8rre dyr som gaseller. Likeledes spiser den et utvalg av gress og frukt, spesielt druer.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nKarakalen er i henhold til IUCN ikke truet som art, men lokale bestander kan v\xc3\xa6re det. Dette gjelder spesielt den nordligste av underartene, * C. c. michaelis. Arten st\xc3\xa5r dessuten oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 CITES Appendix I i Asia og Appendix II i Afrika._NEWLINE_Karakaler kan temmes og har lange tradisjoner som jaktkatter, blant annet i Iran og India. I mange land (blant annet i USA) er den popul\xc3\xa6r som kj\xc3\xa6ledyr, fordi den lett tilpasser seg et liv sammen med mennesker. Karakalen lar seg ogs\xc3\xa5 krysse med tamkatt og kan gi levedyktige hybrider som avkom. I andre land, spesielt visse steder i S\xc3\xb8r-Afrika, regnes den som et skadedyr, fordi den tar buskap.'