b'\n_START_ARTICLE_\nAvskoging i Afrika\n_START_SECTION_\nHva er avskoging, og hvorfor er det et problem?\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r en kan diskutere avskoging som et problem er det viktig \xc3\xa5 vite hva det er en snakker om. Hva er skog? Hva er avskoging? N\xc3\xa5r er avskoging et problem og hvorfor?\n_START_SECTION_\nDefinisjon\n_START_PARAGRAPH_\nHva som blir definert som skog har helt vesentlig betydning for hva statistikken sier om hvor mye skog det er og hvor mye skog som forsvinner. Er for eksempel en frukttrehage, en palmeplantasje eller en savanne med et tre her og der skog? Hvor tett m\xc3\xa5 tr\xc3\xa6rne st\xc3\xa5? Hvor h\xc3\xb8ye m\xc3\xa5 de v\xc3\xa6re? Hvor stor betydning slike detaljer i skogdefinisjonen kan ha \xc3\xa5 si for selve statistikken kan en se fra den store endringen i verdens skogsomr\xc3\xa5der mellom FAO (1993) sin unders\xc3\xb8kelse \xc2\xabForest Resource Assessment 1990\xc2\xbb (FRA 1990) og \xc2\xabFRA 2000\xc2\xbb (FAO 2001)._NEWLINE_I FRA 1990 ble skog definert ulikt i utviklede og utviklingsland (som hele Afrika h\xc3\xb8rer inn under). I utviklingsland skulle skogtoppene (kruna) dekket 10\xc2\xa0%, mens i utviklede land 20\xc2\xa0%. I FRA 2000 ble skog derimot definert til 10\xc2\xa0% trekrunedekke for alle land. Verden gikk dermed fra \xc3\xa5 ha 3442,4 millioner hektar (m ha) skog i 1990 (FAO 1993) til 3869,5 i 2000 (FAO 2001). Skulle en sammenlignet de to statistikkene ville en alts\xc3\xa5 se at verden hadde f\xc3\xa5tt 12,4\xc2\xa0% mer skog mellom 1990 og 2000! Men FRA 2000 kom ogs\xc3\xa5 med nye tall for 1990 som viste at skogene skulle ha minket med 2,4\xc2\xa0% (FAO 2001)._NEWLINE_Dette illustrerer hvor viktig det er \xc3\xa5 v\xc3\xa6re klar over hva definisjoner (og unders\xc3\xb8kelser) det er snakk om f\xc3\xb8r en sammenligner ulike statistikker. Ettersom Afrika hele tiden har v\xc3\xa6rt \xc2\xabutviklingsland\xc2\xbb skulle ikke denne endringen ha innvirkning p\xc3\xa5 tallene der, men en kan se hvor mye de likevel har variert i tabell 1. Matthews (2001:2), som representerer \xc2\xabWorld Resources Institute\xc2\xbb (WRI) bemerker at 10\xc2\xa0% grensen er \xc2\xablow enough that it includes land that most nonspecialists would consider to be tundra, wooded grassland or savanna, or scrubland \xe2\x80\x93 not forest\xc2\xbb. \xc2\xabNaturlig skog\xc2\xbb blir ofte oppfattet som \xc2\xabur\xc3\xb8rt\xc2\xbb eller \xc2\xabutilgjengelig\xc2\xbb skog, og det er den milj\xc3\xb8vernorganisasjonene fokuserer p\xc3\xa5 (f.eks. WRI 2000a, 2000b og 2002). Denne blir av FAO (2001:Appendix 2) definert som \xc2\xabforests composed of indigenous trees, not planted by humans\xc2\xbb. Men Fairhead & Leach (1995, 1998) har vist at store omr\xc3\xa5der skog i Vest-Afrika som har blitt sett p\xc3\xa5 som avskoget dette \xc3\xa5rhundret sannsynligvis ikke har v\xc3\xa6rt skogkledd. Det en har trodd var gjenv\xc3\xa6rende skogs\xc3\xb8yer i et omr\xc3\xa5de som f\xc3\xb8r var fullstendig skogkledd, viser seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re skogs\xc3\xb8yer under utvikling (p.g.a. menneskelig p\xc3\xa5virkning) i et omr\xc3\xa5de som f\xc3\xb8r var savanne. Slik har store skogsomr\xc3\xa5der som en i dag har sett p\xc3\xa5 som \xc2\xabnaturlig skog\xc2\xbb blitt menneskeskapt._NEWLINE_Med FAO sin hoveddefinisjon blir avskoging en netto reduksjon i omr\xc3\xa5de dekket av skog over tid. Dersom en bruker naturlig skog kan en ikke ta med tilvekst fra plantasjer, og dersom en definerer skog som \xc2\xabur\xc3\xb8rt\xc2\xbb skog kan en vanskelig ta med tilvekst i avskoget omr\xc3\xa5de i det hele tatt; det blir da egentlig snakk om brutto avskoging. Andre vil kanskje definere avskoging som \xc2\xabskogsdegradering\xc2\xbb, og \xc2\xabdegradering\xc2\xbb er ofte i den sammenhengen en reduksjon av biomasse og biodiversitet, eller som Grainger (1996:184) skriver det: \xc2\xabtemporary or permanent reduction in the density or structure of vegetation cover or its species composition\xc2\xbb. Selv om det er s\xc3\xa5 mange ulike definisjoner og ulikhetene kan v\xc3\xa6re store ser det ut til at FAO sin siste definisjon er den som er dominerende (f.eks. DeFries 2002, og FAO 2004 tilpasser sine tall til denne definisjonen) og ettersom FAO ogs\xc3\xa5 delvis publiserer tall over plantasjeomr\xc3\xa5der kan en finne tall for \xc2\xabnaturlig skog\xc2\xbb. I tillegg er det vanlig \xc3\xa5 bruke en \xc2\xabclosed forest\xc2\xbb eller \xc2\xabdense forest\xc2\xbb definisjon for regnskogsomr\xc3\xa5dene (f.eks. Archard 2002; WRI 2000a, 2002).\n_START_SECTION_\nTidligere og n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende avskoging i Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 finne gode l\xc3\xb8sninger p\xc3\xa5 problemet avskoging og vite hvor stort det blir i fremtiden er det fundamentalt viktig \xc3\xa5 vite hvor mye skog det er, og hvor fort den forsvinner.\n_START_SECTION_\nTidligere avskoging\n_START_PARAGRAPH_\nDet er tydelig at det er skrevet mye om skog i Afrika. Skogen ble prioritert av kolonimaktene, b\xc3\xa5de for \xc3\xa5 ta vare p\xc3\xa5 noe som var nesten helt borte i Europa, men ogs\xc3\xa5 p.g.a. at de store ressursene som skogene inneholdt. Ser en langt tilbake i tid s\xc3\xa5 har skogen variert med det vekslende klimaet p\xc3\xa5 jorden (Goudie 1996). Det som er mest interessant er likevel hvor mye menneskelig p\xc3\xa5virkning har f\xc3\xb8rt til avskoging. De fleste har brukt 1900 som referanse\xc3\xa5r, og dermed indirekte p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at det ikke fant sted menneskelig p\xc3\xa5virkning f\xc3\xb8r 1900. Dette er i alle tilfelle det Fairhead & Leach (1998) fant i sin studie av Vest-Afrika, og det er sannsynlig at det kan overf\xc3\xb8res til andre deler av kontinentet._NEWLINE_En g\xc3\xa5r oftest ut fra at i dette referanse\xc3\xa5ret dekket skogen sitt \xc2\xabklimaks-omr\xc3\xa5de\xc2\xbb eller potensiell utbredelse slik som Grainger (1996:175) og Alhassan (2004) viser til. Ved \xc3\xa5 beregne et potensielt omr\xc3\xa5de ut fra klimatiske forhold og jordforhold, og sammenligne det med dagens skogdekke (som i seg selv er ganske usikkert) har en funnet ut at Vest-Afrika i det 20. \xc3\xa5rhundre har mistet opp til 87\xc2\xa0% av skogdekket (Fairhead & Leach 1998). Som en kan se fra tabell 3, har Fairhead & Leach komme til at avskogingen i Vest-Afrika sannsynligvis har v\xc3\xa6rt 20\xe2\x80\x9341\xc2\xa0% av det som en har trodd._NEWLINE_Noe av det de baserer seg p\xc3\xa5 n\xc3\xa5r de har unders\xc3\xb8kt Vest-Afrika er den tidligere refererte studien i Kissidougou, Guinea. Kull (2000) har kommet til liknende resultat p\xc3\xa5 Madagaskar. Der har den r\xc3\xa5dende \xc2\xabfortellingen\xc2\xbb v\xc3\xa6rt dominert av en tro p\xc3\xa5 at Madagaskar sitt klimaks naturmilj\xc3\xb8 slik det var f\xc3\xb8r mennesket kom innebar nesten 100\xc2\xa0% skogdekke. Konsekvensen er at avskoging har fjernet opp til 90\xc2\xa0% av skogdekket. Han viser at selv om store deler av den \xc3\xb8stlige regnskogen har blitt avskoget og fortsatt er truet av avskoging, er det samtidig lite trolig at storparten av \xc3\xb8ya som best\xc3\xa5r av h\xc3\xb8yland noen gang har v\xc3\xa6rt komplett skogkledd._NEWLINE_Slike nye studier stiller viktige sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om hva som er \xc3\xa5rsakene til avskoging i Afrika, og hvor mye skog som faktisk har forsvunnet. B\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Madagaskar og i Vest-Afrika er det lokalbefolkningen som har f\xc3\xa5tt skylden for at 50\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% av skogen er borte. Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let er om denne skogen faktisk har eksistert, og om det er lokalbefolkningen som har fjernet den. P\xc3\xa5 Madagaskar ser det ut til at kolonial t\xc3\xb8mmerhogst kan ha hatt veldig stor betydning (Kull 2000), og p\xc3\xa5 Elfenbenskysten har store koloniale folkevandringer hatt mye \xc3\xa5 si for avskogingen (Fairhead & Leach 1998). Konklusjonen er at vi vet alt for lite, og dersom vi vil vite hvor mye skog det har v\xc3\xa6rt i Afrika, s\xc3\xa5 m\xc3\xa5 det flere slike kritiske studier til.\n_START_SECTION_\nAvskoging i fremtiden, l\xc3\xb8sninger\n_START_PARAGRAPH_\nDet er store regionale forskjeller p\xc3\xa5 avskogingstakten i Afrika. Omr\xc3\xa5der som allerede har lite skog i s\xc3\xb8r og nord ser ut til \xc3\xa5 ta konsekvensen av dette og etablere plantasjer. Etterhvert som landene ser fordelene med dette og dersom en forutsetter en generell positiv \xc3\xb8konomisk og demokratisk utvikling er det sannsynlig at disse omr\xc3\xa5dene vil holde seg p\xc3\xa5 samme niv\xc3\xa5 eller evt. plante enda mer skog. FAO mener det er lite gjenv\xc3\xa6rende plantasjepotensial i S\xc3\xb8r-Afrika, men at land som Zimbabwe og Mosambik har potensial. I sm\xc3\xa5 folkerike land med lite skog som Burundi og Rwanda ser en ogs\xc3\xa5 tendenser til at skog blir dyrket for \xc3\xa5 dekke ettersp\xc3\xb8rsel etter ved. (FAO 2003). I forhold til de tropiske skogene i Sentral-Afrika er det likevel sm\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der en her snakker om._NEWLINE_P\xc3\xa5 Madagaskar og i Sentral-Afrika er sannsynligvis mye avhengig av hvordan den samfunnsmessige utviklingen ellers er. P\xc3\xa5 Madagaskar er h\xc3\xa5pet fornyet om at om ikke annet befolkningen der skal f\xc3\xa5 bedre del i inntektene, n\xc3\xa5 etter at det gamle regimet er kastet. I Sentral-Afrika ser derimot fremtiden m\xc3\xb8rkere ut. Som en kan se fra figur i Sciencemag.org artikkel er det der det er mest tropisk skog, og i land som Kamerun, Den demokratiske republikken Kongo, Kongo og Gabon at presset er st\xc3\xb8rst. DR Kongo som nettopp har overlevd et mislykket kuppfors\xc3\xb8k er fortsatt ustabilt. Samtidig er det allerede n\xc3\xa5 gitt l\xc3\xb8yve for felling av nesten 45 m ha skog i DR Kongo \xc2\xabwith little socio-economic benefits to the Congolese people\xc2\xbb (WB 2004). Dette gjelder ogs\xc3\xa5 for resten av Sentral-Afrika inkludert Gabon. If\xc3\xb8lge WRI (2002:9) er det solgt l\xc3\xb8yver for felling av 45\xc2\xa0% av skogen (som definert i TREES 2000) i Sentral-Afrika og 71\xc2\xa0% i Den sentralafrikanske republikk og DR Kongo._NEWLINE_Dersom inntektene fra felling av tropisk skog i Afrika g\xc3\xa5r til internasjonale selskap, korrupte regjeringer og krigf\xc3\xb8ring samtidig som utallige plante- og dyrearter g\xc3\xa5r tapt, er det klart at dette er en stor ulykke for lokalbefolkningen og verdenssamfunnet. Utviklingen i Sentral-Afrika er alts\xc3\xa5 sterkt avhengig av den \xc3\xb8konomiske og samfunnsmessige utviklingen i regionen._NEWLINE_If\xc3\xb8lge TREES-unders\xc3\xb8kelsen er ogs\xc3\xa5 deler av skogen i Liberia og Elfenbenskysten truet. Med tanke p\xc3\xa5 ustabiliteten i disse landene er ogs\xc3\xa5 fremtiden i denne regionen usikker, selv om det kan fremheves at krig kan virket \xc2\xabkonserverende\xc2\xbb slik som i DR Kongo der \xc2\xabactual timber production was temporarily at a standstill due to war and poor infrastructure\xc2\xbb (WB 2004) mellom 1997 og 2002._NEWLINE_Ellers er det positive tendenser som peker mot at vedhogst ikke vil g\xc3\xa5 ut over det samlede skogdekket, men vil heller bli erstattet av andre energikilder og plantasjeproduksjon. Alt i alt ser fremtiden b\xc3\xa5de lys og m\xc3\xb8rk ut, men det meste henger sammen med den generelle utviklingen i Afrika. Dersom en oppn\xc3\xa5r en god demokratisk utvikling kan ogs\xc3\xa5 skogsressursene fordeles demokratisk til det beste for lokalbefolkningen. Det er jo Afrikanernes skog det er snakk om.'