b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc3\xb8nlandshval\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb8nlandshvalen blir typisk inntil 19 meter lang og veier normalt opptil 60 metriske tonn, men forskere har ansl\xc3\xa5tt at den trolig kan over 20 meter lang og veie mer enn 100 tonn p\xc3\xa5 sitt st\xc3\xb8rste. Dette gj\xc3\xb8r denne hvalen til den nest tyngste av alle hvaler, i vekt bare sl\xc3\xa5tt av bl\xc3\xa5hvalen. Hunnene blir gjerne 1-2 meter lengre og endel tyngre enn hannene._NEWLINE_Gr\xc3\xb8nlandshvalen ligner de andre retthvalene og har en kompakt, n\xc3\xa6rmest rumpetroll-lignende kropp. Kroppen er dekket av et inntil 61 cm tykt spekklag. Hodet er enormt i forhold til st\xc3\xb8rrelsen og kan utgj\xc3\xb8re n\xc3\xa6rere en tredjedel av den totale kroppslengden. Gr\xc3\xb8nlandshvalen har korte runde sveiver. Fargen er sort med et hvitt eller kremfarget felt p\xc3\xa5 den fremre delen av underkjeven. Den lyse fargen kan ha sorte prikker. Den har inntil 600-700 barder som henger ned fra to rader i overkjeven. Bardene kan bli inntil 430 cm lange.\n_START_SECTION_\nUtbredelse og bestand\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb8nlandshvalen er utbredt i en sirkumpolar omkrets p\xc3\xa5 den nordlige halvkule, b\xc3\xa5de i Nord-Atlanteren og i det nordlige Stillehavet (Beringstredet). Den trives i kalde arktiske farvann og migrerer med iskanten og drivisen, nordover om sommeren og s\xc3\xb8rover om vinteren. Den forekommer ofte i omr\xc3\xa5der med meget tett is og ofte p\xc3\xa5 grundt vann (dybder inntil 100 meter)._NEWLINE_Totalbestanden er usikker, men det har blitt ansl\xc3\xa5tt at det finnes omkring 9 000-12 000 dyr totalt. Av disse finnes trolig n\xc3\xa6rmere 8 000 dyr i stillehavsomr\xc3\xa5dene, flesteparten i Beringstredet utenfor Alaska og Canada. Estimatene varierer imidlertid noe. Inuittene i Alaska driver fortsatt lovlig fangst av gr\xc3\xb8nlandshval, selv om fangsten er kvoteregulert. Bestandsanslagene for Nord-Atlanteren varier fra 700 (R. Nowak, 1999) til 4 000 dyr (Eugen Gravningen S\xc3\xb8rmo, 2003).\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r gr\xc3\xb8nlandshvalen migrerer etter iskanten om v\xc3\xa5ren og h\xc3\xb8sten deler arten seg i tre mindre grupper, etter alder og st\xc3\xb8rrelse; ungdyr, halvgamle dyr og fullt utvokste dyr. Hver av gruppene viser distinkte migreringsm\xc3\xb8nstre, avhengig av tilgangen p\xc3\xa5 mat og i hvilken retning iskanten beveger seg.\n_START_SECTION_\nReproduksjon og levetid\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb8nlandshvalen n\xc3\xa5r kj\xc3\xb8nnsmoden alder f\xc3\xb8rst n\xc3\xa5r de er omkring 20 \xc3\xa5r gamle. P\xc3\xa5 denne tiden er de omkring 12,3-14,2 meter lange hunnene alt da omkring 1-2 meter lenger enn hannene). Paringen foreg\xc3\xa5r sent p\xc3\xa5 vinteren eller tidlig p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren. Ku g\xc3\xa5r drektig i 12-16 m\xc3\xa5neder (13-14 m\xc3\xa5neder i snitt), hvoretter hun f\xc3\xb8der en kalv p\xc3\xa5 omkring 4,25-5,25 meter i lengde. Kalven dier til den blir mellom 9 og 15 m\xc3\xa5neder gammel og vokser gjerne ca. 1,5 cm i d\xc3\xb8gnet i denne perioden. Etter at den blir avvendt reduseres vekstraten._NEWLINE_Gjennomsnittlig levetid for gr\xc3\xb8nlandshvaler er omkring 60-70 \xc3\xa5r, men funn av eldgamle harpuner av  elfenben og steinharpuner i dyr som har blitt fanget kan tyde p\xc3\xa5 at gr\xc3\xb8nlandshvalen kan leve til den blir n\xc3\xa6rmere 200 \xc3\xa5r gammel._NEWLINE_Etter f\xc3\xb8dselen deler hvalene seg i grupper og begynner migreringen mot sommerbeitet, ledet av kuer med kalver.\n_START_SECTION_\nMatvaner\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb8nlandshvalen spiser zooplankton, s\xc3\xa6rlig hoppekreps og krill. Den fanger helst maten ved \xc3\xa5 sv\xc3\xb8mme sakte (2-7 km/t) med \xc3\xa5pen munn helt i overflaten, men det hender ogs\xc3\xa5 at de dykker ned til dypere vannlag med rike planktonforekomster.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nInternasjonalt ble gr\xc3\xb8nlandshvalen fredet alt i 1935 (i norske farvann alt i 1929), men hvalfangst p\xc3\xa5 denne hvalen har foreg\xc3\xa5tt helt siden 1600-tallet. Bestanden i Nord-Atlanteren var n\xc3\xa6rmest utryddet. Det er ansl\xc3\xa5tt at bestanden av gr\xc3\xb8nlandshval i Barents- og Gr\xc3\xb8nlandshavet talte mer enn 25 000 individer f\xc3\xb8r fangsten startet p\xc3\xa5 1600-tallet.'