b'\n_START_ARTICLE_\nPersonlighetsforstyrrelse\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nPersonlighet handler om m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 tenke, f\xc3\xb8le og handle p\xc3\xa5 i forskjellige situasjoner over tid, mens personlighetstrekk er mer avgrensede enkeltst\xc3\xa5ende m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 handle, f\xc3\xb8le eller tenke p\xc3\xa5. Dersom en person i voksen alder over tid har personlighetstrekk som f\xc3\xb8rer til vanskeligheter eller ubehag for personen selv eller omgivelsene for \xc3\xb8vrig kan det v\xc3\xa6re at kriteriene til en eller flere personlighetsforstyrrelser er oppfylt. Personlighetsforstyrrelser kan f\xc3\xb8re til store sosiale, psykiske og \xc3\xb8konomiske problemer for de det gjelder og deres p\xc3\xa5r\xc3\xb8rende._NEWLINE_Personlighetsforstyrrelser defineres av American Psychiatric Association (APA) som \xc2\xabet varig m\xc3\xb8nster av indre erfaring og oppf\xc3\xb8rsel som p\xc3\xa5 en utpreget m\xc3\xa5te avviker fra forventningene til vedkommendes kultur\xc2\xbb. Disse m\xc3\xb8nstrene er ub\xc3\xb8yelige og gjennomtrengende i mange situasjoner. Begynnelsen av disse m\xc3\xb8nstrene kan vanligvis bli sporet tilbake til sent i ungdomstiden og begynnelsen av voksen alder, og i noen tilfeller til barndommen._NEWLINE_Personlighetsforstyrrelser er klassifisert som en psykisk lidelse av The International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (ICD-10) som er publisert av Verdens helseorganisasjon, og er det offisielle diagnosesystemet i Norge.\n_START_SECTION_\nForekomst\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke gjennomf\xc3\xb8rt mange gode store epidemiologiske studier i forhold til forekomst av personlighetsforstyrrelser i befolkningen. I sin bok "Personlighet og personlighetsforstyrrelse" g\xc3\xa5r Svenn Torgersen gjennom fem internasjonale forekomststudier som gjennomsnittlig viser at 14,8\xc2\xa0% av befolkningen til en hver tid fyller diagnosekriterier til en eller flere personlighetsforstyrrelser.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsaker til personlighetsforstyrrelser\n_START_PARAGRAPH_\nSom for mange andre psykiske lidelser vil utviklingen av personlighetsforstyrrelser skyldes en kombinasjon av arv og milj\xc3\xb8. N\xc3\xa5r det gjelder arv tenker man seg at noen personer er f\xc3\xb8dt med en s\xc3\xa5rbarhet for \xc3\xa5 utvikle bestemte personlighetstrekk. Det er mye usikkerhet omkring n\xc3\xb8yaktig hvordan og i hvilken grad arv p\xc3\xa5virker utvikling av patologiske personlighetstrekk. Det er ogs\xc3\xa5 sannsynlig at graden av arvelighet varierer betydelig mellom de forskjellige typene personlighetsforstyrrelser. N\xc3\xa5r det gjelder milj\xc3\xb8faktorer har man s\xc3\xa6rlig festet seg ved familiemilj\xc3\xb8ets og det sosiale nettverkets betydning. Det er vanlig \xc3\xa5 tenke at personlighetsforstyrrelser kan utvikles som resultat av ulike negative forhold i en persons barndom, som f.eks. mangel p\xc3\xa5 stabile omsorgspersoner som barnet kunne knytte seg til, brudd p\xc3\xa5 f\xc3\xb8lelsesmessige b\xc3\xa5nd, at foreldrene ikke avpasser seg barnets \xc3\xb8nsker og utviklingsniv\xc3\xa5, d\xc3\xa5rlige rollemodeller, overgrep, hjem preget av disharmoni, fysisk eller psykisk vold. Dette er faktorer som kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke personlighetsutviklingen p\xc3\xa5 en negativ m\xc3\xa5te. Det er imidlertid viktig \xc3\xa5 v\xc3\xa6re oppmerksom p\xc3\xa5 at mange barn som opplever ulike grader av negative faktorer i barndommen, likevel ikke fyller diagnosekriterier til en personlighetsforstyrrelse i voksen alder.\n_START_SECTION_\nBehandling av personlighetsforstyrrelser\n_START_PARAGRAPH_\nHvilken type behandling som velges for en person med personlighetsforstyrrelse vil avhenge av personens livssituasjon, hvilke(n) personlighetsforstyrrelse(r) det er snakk om, eventuelle komorbide tilstander, tilgjengelig behandlingstilbud og personens egne preferanser for hva som kan v\xc3\xa6re til hjelp. I henhold til en litteraturgjennomgang i American Journal of Psychiatry er generelt b\xc3\xa5de psykodynamisk terapi (samtalebehandling om mellom-menneskelige forhold) og Kognitiv atferdsterapi (Kognitiv terapi) (samtalebehandling om irrasjonelle tankem\xc3\xb8nstre) i kombinasjon med eksponeringsterapi, effektive behandlingsm\xc3\xa5ter for personlighetsforstyrrelser. I Norge har Svartberg, Stiles og Seltzer (2004) kommet frem til liknende resultat. Begge disse formene for psykoterapi er ved personlighetsforstyrrelser vanlig \xc3\xa5 administrere b\xc3\xa5de som individualterapi og gruppeterapi. De fleste terapiforl\xc3\xb8p ved personlighetspatologi b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re forutsigbare og over en viss periode, minimum seks m\xc3\xa5neder._NEWLINE_Eventuell medikamentell behandling ved personlighetsforstyrrelser b\xc3\xb8r avtales i samarbeid med behandler og fastlege og kan vil ofte v\xc3\xa6re rettet mot komorbide tilstander som angst og depresjon. I kriser og ved andre alvorlige tilstander som er knyttet til personlighetsforstyrrelser kan mindre doser neuroleptika (antipsykotika ) eller beroligende medikamenter (som for eksempel benzodiazepiner v\xc3\xa6re nyttig. Det finnes lite dokumentasjon for at medikamentell behandling gir varig positiv personlighetsendring ved personlighetsforstyrrelser._NEWLINE_Mange lever hele voksenlivet med \xc3\xa5 fylle kriteriene til en eller flere personlighetsforstyrrelse-diagnoser uten \xc3\xa5 komme i kontakt med behandlingsapparat. Ofte kan \xc3\xb8nsker eller krav fra omgivelsene v\xc3\xa6re eneste grunn til at en person med personlighetsforstyrrelse opps\xc3\xb8ker behandling. Andre ganger kan vansker med angst eller depresjon som forekommer samtidig med personlighetsforstyrrelser v\xc3\xa6re utl\xc3\xb8sende for et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 motta behandling. For andre kan vansker i relasjoner med andre mennesker v\xc3\xa6re avgj\xc3\xb8rende for \xc3\xb8nske om hjelp.\n_START_SECTION_\nPrognose for personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nEn personlighetsforstyrrelse er i seg selv en vedvarende tilstand som viser seg i mange situasjoner og som har vedvart siden ungdoms\xc3\xa5rene. Et av diagnosekriteriene er at de problematiske personlighetstrekkene er stabile over tid. Av den grunn er det vanlig \xc3\xa5 tenke at det er vanskelig \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til en betydelig varig endring av trekkene som utgj\xc3\xb8r en personlighetsforstyrrelse. Noen personlighetsforstyrrelser blir imidlertid mindre fremtredende etter hvert som personen blir eldre, og mange tilpasser livet sitt slik at de kan leve relativt vanlig med en personlighetsforstyrrelse hele livet. Andre kan l\xc3\xa6re hvordan de kan h\xc3\xa5ndtere situasjoner som har vist seg problematiske. Noen kan ogs\xc3\xa5 fungere bedre dersom de gjennom behandling f\xc3\xa5r innsikt i sin egen personlighetsstruktur. Siden man tenker at personlighetstrekk er noe alle har i forskjellige grader er det vanlig \xc3\xa5 ha m\xc3\xa5lsetninger om \xc3\xa5 dempe/redusere problematiske personlighetstrekk heller enn \xc3\xa5 fjerne dem. For personer med personlighetsforstyrrelser, som for alle andre, vil kriser eller andre belastende livshendelser ofte styrke og intensivere problematiske personlighetstrekk.\n_START_SECTION_\nTyper personlighetsforstyrrelser\n_START_PARAGRAPH_\nPersonlighetsforstyrrelser blir delt inn i undergrupper, men undergruppene vil variere noe avhengig av hvilket diagnose-system som benyttes. I Amerika benyttes DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 4th edition) mens i Europa bruker vi ICD-10 (International Classification of Diseases and Related Health Problems)_NEWLINE_ICD-10 deler inn de ulike personlighetsforstyrrelsene i \xc3\xa5tte forskjellige diagnoser. I tillegg kommer kategoriene \xc2\xabandre spesifikke personlighetsforstyrrelser\xc2\xbb (inneholder diagnoser fra andre eller tidligere diagnosesystemer) og \xc2\xabuspesifisert personlighetsforstyrrelse\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nParanoid personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nPersoner med paranoid personlighetsforstyrrelse er f\xc3\xb8lsomme, s\xc3\xa5rbare og n\xc3\xa6rtakende. De oppfatter verden som uvennlig og farlig, er mistenksomme, alltid p\xc3\xa5 vakt \xe2\x80\x93 og de forventer \xc3\xa5 bli utnyttet av andre. Derfor har de brede marginer for det de oppfatter som krenkelser, blir lett forn\xc3\xa6rmet og g\xc3\xa5r ofte til motangrep. Fordi de hele tiden er p\xc3\xa5 vakt overfor alt og alle, er de ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt anspente \xe2\x80\x93 noe som ofte gjenspeiles i kroppsholdningen deres. Disse personene har en tendens til \xc3\xa5 overfortolke og konstruere opp negative tolkninger av n\xc3\xb8ytrale hendelser.\n_START_SECTION_\nSchizoid personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nSchizoid personlighetsforstyrrelse kjennetegnes ved at personer er sv\xc3\xa6rt innadvendte, er lite interesserte i andre og synes \xc3\xa5 ha nok med seg selv. Disse personene har en varig tendens til \xc3\xa5 isolere seg fra sosiale sammenhenger og viser lite f\xc3\xb8lelser i mellommenneskelige relasjoner. Innad kan enkelte ha et rikt tankeliv, utad virker de fjerne, kalde og uinteresserte \xe2\x80\x93 samtidig som de er sky, hemmelighetsfulle og isolerte. Verken ros eller kritikk synes \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke dem.\n_START_SECTION_\nHistrionisk personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nPersoner med histrionisk personlighetsforstyrrelse preges av overdreven emosjonalitet, teatralsk v\xc3\xa6rem\xc3\xa5te, dramatisering, overdreven oppmerksomhetss\xc3\xb8king, selvopptatthet og overdrivelser. De kommer ofte lett i kontakt med andre og kan gj\xc3\xb8re et sterkt og godt f\xc3\xb8rsteinntrykk, men har vanskeligheter med \xc3\xa5 opprettholde varige stabile relasjoner til andre. Noen er kroppslig ekshibisjonistiske, utfordrende og kan v\xc3\xa6re upassende forf\xc3\xb8rende for omgivelsene. Ofte er disse personene lett p\xc3\xa5virkbare fra omgivelsene i forhold til meninger og handlinger.\n_START_SECTION_\nEmosjonelt ustabil personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nEmosjonelt ustabil personlighetsforstyrrelse har sv\xc3\xa6rt mye til felles med diagnosen borderline personlighetsforstyrrelse i DSM-IV. Denne personlighetsforstyrrelsen kjennetegnes av et varig m\xc3\xb8nster med ustabilitet i mellommenneskelige relasjoner, selvbilde, emosjoner, og en tydelig impulsivitet p\xc3\xa5 flere livsomr\xc3\xa5der. Denne personlighetsforstyrrelsen preges ofte ogs\xc3\xa5 av selvmordsfors\xc3\xb8k eller trusler og demonstrasjoner i retning av selvmord og selvskading. Disse menneskene kan ogs\xc3\xa5 opptre med betydelig grad av desperasjon dersom de innbilt eller reelt er i ferd med \xc3\xa5 bli forlatt. Adekvat mestring av sinne er ofte vanskelig for disse personene. Det viser seg at mange som har f\xc3\xa5tt denne diagnosen har opplevd traumatiske hendelser i barndom (mange fyller ogs\xc3\xa5 kriteriene til posttraumatisk stresslidelse)\n_START_SECTION_\nDyssosial personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nDyssosial personlighetsforstyrrelse har sv\xc3\xa6rt mye til felles med diagnosen antisosial personlighetsforstyrrelse i DSM-IV. Denne personlighetsforstyrrelsen kjennetegnes av et varig m\xc3\xb8nster med manglende eller betydelig nedsatt samvittighet/skyldf\xc3\xb8lelse/anger, manglende ansvarlighet, impulsivitet og aggresjonsproblematikk og at samfunnets regler, normer og lover ikke f\xc3\xb8lges. Sv\xc3\xa6rt mange av de som i voksen alder fyller kriteriene til dyssosial personlighetsforstyrrelse har hatt betydelige atferdsvansker i barndom og oppvekst.\n_START_SECTION_\nTvangspreget personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nMennesker som fyller kriteriene til tvangspreget personlighetsforstyrrelse preges av overdreven ordenssans, fokus p\xc3\xa5 detaljer p\xc3\xa5 bekostning av helheten, perfeksjonisme og overdreven samvittighetsfullhet. Den som har tvangspreget personlighetsforstyrrelse er egenr\xc3\xa5dig og har slik ordenssans at det blir pedanteri. Vedkommende er s\xc3\xa5 opptatt av regler, prinsipper og detaljer at hun/han mister de store linjene i det de holder p\xc3\xa5 med. En med tvangspreget personlighet er et pliktmenneske som vanskelig kan slappe av og nyte tilv\xc3\xa6relsen, vedkommende er kanskje arbeidsnarkoman og jobber ofte ut fra en indre tvang, gjerne med rutinearbeid. Andre kan oppfatte disse personene som rigide, sta og vanskelige \xc3\xa5 samarbeide med.\n_START_SECTION_\nUnnvikende/engstelig personlighetsforstyrrelse\n_START_PARAGRAPH_\nUnnvikende/engstelig personlighetsforstyrrelse preges av vedvarende lav selvf\xc3\xb8lelse, usikkerhet og sosial n\xc3\xa6rtagenhet. Man ser et m\xc3\xb8nster med sosial tilbakeholdenhet, f\xc3\xb8lelse av ikke \xc3\xa5 strekke til samt en overf\xc3\xb8lsomhet for negative vurderinger fra andre. Frykten for kritikk og avvisning eller frykt for \xc3\xa5 tape ansikt eller dumme seg ut f\xc3\xb8rer til unnvikelse av mange situasjoner.'