b'\n_START_ARTICLE_\nRettskrivningen av 1938\n_START_SECTION_\nBakgrunn og utf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nRettskrivinga av 1938 f\xc3\xb8rte norsk spr\xc3\xa5kpolitikk videre i samme retning som 1917-rettskrivinga, med tiln\xc3\xa6rming mellom m\xc3\xa5lformene og tiln\xc3\xa6rming til \xc3\xb8stnorske m\xc3\xa5lf\xc3\xb8rer. De st\xc3\xb8rste endringene i 1938 kom i bokm\xc3\xa5l._NEWLINE_Et annet form\xc3\xa5l i 1938 var \xc3\xa5 skj\xc3\xa6re ned det store antallet valgfrie former fra 1917, og resultatet blei systemet med en l\xc3\xa6reboknormal som bare omfatta en del av de tillatte formene, mens alle andre fritt kan benytte seg av sideformene. Dette hierarkiet blei avskaffa i bokm\xc3\xa5l fra og med 2005. I dag er det der fullstendig likestilling mellom former som br\xc3\xb8t og br\xc3\xb8yt, mens 1938-formen braut er tatt ut igjen av ordboka. I nynorsk ble dette hierarkiet mellom hovedformer og klammeformer forlatt 1.august 2012._NEWLINE_Etter rettskrivinga av 1938 blei en del former som i 1917 var valgfrie, gjort obligatoriske. Videre blei systemet med klammeformer (sideformer) innf\xc3\xb8rt, det vil si former godtatt som rette etter rettskrivinga, men ikke til bruk i l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker.\n_START_SECTION_\nEndringer i bokm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nReformen fullf\xc3\xb8rte prosessen som begynte med rettskrivinga av 1907 og fortsatte i 1917, med innf\xc3\xb8ring av harde konsonanter. Eksempel: Skip for skib, nyte for nyde og spr\xc3\xa5k for sprog._NEWLINE_Flere hunkj\xc3\xb8nnsord fikk a-ending i bunden form entall: H\xc3\xb8na, n\xc3\xa5la, \xc3\xb8ksa, bj\xc3\xb8rka, osv._NEWLINE_Fornorskinger som bru for bro, fram for frem, sju for syv, n\xc3\xa5 for nu blei innf\xc3\xb8rt, mange av dem som obligatoriske former. Tallordet syv var for eksempel ikke tillatt i offentlig rettskriving f\xc3\xb8r det blei tatt inn igjen og sidestilt med sju i 2005._NEWLINE_Flere diftonger: Stein for sten, reip for rep, osv._NEWLINE_Nye skrivem\xc3\xa5ter: Seg for sig, meg for mig, skulle for skulde, h\xc3\xb8y for h\xc3\xb8i, osv. Jamstilling av a- og et-ending i verb av kaste-klassen. F.eks.: Kasta eller kastet, rydda eller ryddet._NEWLINE_Helt nye skriftformer basert p\xc3\xa5 talem\xc3\xa5let p\xc3\xa5 det sentrale \xc3\x98stlandet, blei ogs\xc3\xa5 introdusert. F.eks.: Flertallsformer av hankj\xc3\xb8nnsord som gutta og gampa og hunkj\xc3\xb8nnspronomenet hu. Disse formene er ikke oppf\xc3\xb8rt i dagens ordb\xc3\xb8ker, for de blei brukt sv\xc3\xa6rt lite._NEWLINE_Samtidig ble en lang rekke vanlige former fjernet fullstendig fra ordlistene og erstattet med samnorskformer, som til dels var nyskapninger, for eksempel ble formene \xc2\xabgresshoppe\xc2\xbb og \xc2\xabgrashoppe\xc2\xbb erstattet av \xc2\xabengsprette\xc2\xbb. I norske l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker ble riksm\xc3\xa5lforfattere \xc2\xabtvangsoversatt\xc2\xbb til den nye spr\xc3\xa5kformen; det gjaldt b\xc3\xa5de avd\xc3\xb8de og levende skribenter._NEWLINE_Reformen m\xc3\xb8tte sterk motstand fra riksm\xc3\xa5lshold. Mye av den blei omgjort av Quisling-styret under krigen, men etter krigen s\xc3\xa5 norske politikere bort fra NS-rettskrivinga av 1941 og gjenopptok spr\xc3\xa5kpolitikken fra 1938. Men i 1950-\xc3\xa5ra var det mange protester og aksjoner fra riksm\xc3\xa5lstilhengere mot samnorskprega \xc2\xabradikalt bokm\xc3\xa5l\xc2\xbb i l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker og ellers, med bokbrenning som det mest radikale virkemiddelet.\n_START_SECTION_\nEndringer i nynorsk\n_START_PARAGRAPH_\nI nynorsk var dette noen av endringene fra 1938:_NEWLINE_Noen gamle hovedformer blei klammeformer, former som soli, husi og gator. Former som sola, husa og gater blei de eneste l\xc3\xa6rebokformene._NEWLINE_Endring av enkeltord, som for eksempel fare for f\xc3\xa5re, opp for upp, f\xc3\xb8r for fyrr, bort for burt, m\xc3\xb8rk for myrk, vinter for vetter, veke for vika.'