b'\n_START_ARTICLE_\nJakobsbakken\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa5r ble gruva p\xc3\xa5 Jakobsbakken drevet?\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste funn av malm p\xc3\xa5 Jakobsbakken ble gjort i 1876, men systematiske unders\xc3\xb8kelser i omr\xc3\xa5det rundt Jakobsbakken ble ikke igangsatt f\xc3\xb8r i 1889. I 1896 startet verket opp med gruvedrift, som i f\xc3\xb8rste omgang ble kortvarig, bare ett \xc3\xa5r. Etter \xc3\xa5r med ny kartlegging, startet verket p\xc3\xa5 nytt opp med drift i 1902, og anleggsvirksomheten forgikk s\xc3\xa5, med avbrudd i \xc3\xa5rene 1921-1923, fram til nedleggelsen i 1968. _NEWLINE_Perioden fra 1889 til 1902 kan betraktes som \xc2\xabfors\xc3\xb8ksperioden\xc2\xbb som verket trengte til \xc3\xa5 fastsl\xc3\xa5 st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 malmfeltene p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av Langvatnet. Arbeidsstokken var i fors\xc3\xb8ksperioden ikke st\xc3\xb8rre enn at man klarte seg med et par bolighus og malmen ble fraktet med hest. P\xc3\xa5 det meste var det opp mot 15 hester i malmtransporten fra Jakobsbakken til lagerplassen ved bredden av Langvatnet. Derfra kunne malmen lastes i b\xc3\xa5t og f\xc3\xb8res videre. _NEWLINE_Da verket startet driften i 1902, visste man at feltet hadde store malmreserver, og man hadde planene klare for drift i stor m\xc3\xa5lestokk. Til det trengtes det et langt mer effektivt transportsystem enn det man hadde i \xc2\xabfors\xc3\xb8ksperioden\xc2\xbb. L\xc3\xb8sningen var en nesten sju kilometer lang taubane fra oppredningsanleggene ved Langvatnet via Sagmo til Jakobsbakken. _NEWLINE_P\xc3\xa5 det meste skulle det komme til \xc3\xa5 bo opp mot 400 mennesker p\xc3\xa5 Jakobsbakken. Gruva p\xc3\xa5 Jakobsbakken fikk av verket i 1909 navnet \xc2\xabTornerhjelms gruve\xc2\xbb, etter rittmester og landsh\xc3\xb8vding Gustaf Torn\xc3\xa9rhjelm i Helsingborg i Sverige, styreformann i Sulitjelma Aktiebolag. Blant innbyggerne p\xc3\xa5 Jakobsbakken slo dette navnet aldri gjennom. De brukte betegnelsen \xc2\xabBakkengruva\xc2\xbb. Den var i mange \xc3\xa5r den st\xc3\xb8rste av gruvene i Sulitjelma, den med st\xc3\xb8rst produksjon og den med flest ansatte. I beretningen som \xc2\xabSulitjelma aktiebolag\xc2\xbb presenterte i 1916 om de f\xc3\xb8rste 25 \xc3\xa5rs drift ved anlegget, fremheves det at malmforekomster ved \xc2\xabTornerhjelms Gruve\xc2\xbb er den st\xc3\xb8rste i Sulitjelma og blant de st\xc3\xb8rste i Norge.\n_START_SECTION_\nEtablering av transportsystem og infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nSom nevnt hadde verket i 1904 ferdig en taubane. Denne gjorde det mulig \xc3\xa5 mangedoble frakten av malm, samtidig som den l\xc3\xb8ste mange driftstekniske problemer n\xc3\xa5r det gjaldt \xc3\xa5 skaffe fram utstyr til anlegget. I tillegg ble den av vesentlig betydning n\xc3\xa5r det gjaldt \xc3\xa5 frakte varer til og fra for dem som bodde der. _NEWLINE_En annen vestentlig oppgave for verket var \xc3\xa5 etablere en infrastruktur som gjorde det mulig \xc3\xa5 komme til og fra stedet for folk. Rundt \xc3\xa5r 1900 var den tekniske utviklingen ikke kommet lengre enn at den vanligste muligheten for \xc3\xa5 ta seg fram fra lavland til h\xc3\xb8yfjell, var \xc3\xa5 bruke beina. De f\xc3\xb8rste ti\xc3\xa5rene gikk persontrafikken til og fra langs Gammelveien. Den startet ved bredden av Langvatnet vis a vis Charlotta p\xc3\xa5 den andre siden og endte i nedre ende av boligomr\xc3\xa5det. Gammelveien ble alt i de tidligste \xc3\xa5rene utbygd for \xc3\xa5 kunne kj\xc3\xb8res med hest. Fram mot 1930 hadde den f\xc3\xa5tt s\xc3\xa5 god standard at det til og med var mulig \xc3\xa5 ta seg frem p\xc3\xa5 den med bil. Den f\xc3\xb8rste bilen som noen gang kj\xc3\xb8rte til Bakken, tok seg opp dit i 1929. _NEWLINE_Da verket planla og bygde bilvei til Bakken, valgte man en trase som forlot Sulis i Fagerlia. Den gikk i starten sv\xc3\xa6rt bratt opp et par kilometer f\xc3\xb8r den fortsatte ikke riktig s\xc3\xa5 bratt via Daja, Kjelvasskrysset, S\xc3\xa5kikrysset og n\xc3\xa5dde Bakken etter ca. 12 kilometer. Bakkenfolket kalte bilveien for \xc2\xabKjelvassveien\xc2\xbb og den var klar til bruk i 1937.\n_START_SECTION_\nVerkets etablering av bygninger, boligkomfort og sosial service overfor beboerne\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 sikre at produksjonen ved anlegget ble slik verksledelsen \xc3\xb8nsket, ble det ogs\xc3\xa5 viktig \xc3\xa5 bygge et tilstrekkelig antall boliger og f\xc3\xa5 anlagt akseptable sanit\xc3\xa6ranlegg til arbeiderne. I tillegg kom oppgaven med \xc3\xa5 etablere de sosiale tilbud som trengtes for \xc3\xa5 huse innbyggerne i en gruveby, avsides plassert i nordnorsk h\xc3\xb8yfjell, slik at de trivdes og \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bo der. I denne prosessen spilte Jakobsbakken Grubearbeiderforening en viktig rolle. Overfor verksledelsen presenterte foreningen \xc3\xb8nsker og krav, og de beslutninger som ble gjort og de tiltak som ble satt i verk, var ofte et resultat av forhandlinger. _NEWLINE_Fra litt f\xc3\xb8r \xc3\xa5rhundreskiftet og fram til 1919 kom et betydelig antall bygninger opp i boligomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 Jakobsbakken (anleggsom\xc3\xa5rdet l\xc3\xa5 for seg selv, en god del h\xc3\xb8ydemeter ovenfor boligomr\xc3\xa5det.) 18 av bygningene i boligomr\xc3\xa5det var boligbrakker i forskjellig st\xc3\xb8rrelse, som rommet familieleiligheter og lauskarsrom. Med stort og sm\xc3\xa5tt kom da antall bolighus for verkets ansatte opp i 24. Alle disse bygningene hadde sitt eget navn. \xc3\x98vrige bygninger i boligomr\xc3\xa5det var skole (fra 1909), butikk (1914), forsamlingslokale (innviet i 1918), en stor hestestall, snekkerverksted og verkskontor. Verket eide boligmassen p\xc3\xa5 Bakken, og det tok ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 seg vedlikeholdet av den gjennom fast tilsatte handverkere.\n_START_SECTION_\nAndre viktige tiltak som bidro vesentlig til at det ble skapt et levedyktig lokalsamfunn i h\xc3\xb8yfjellet\n_START_PARAGRAPH_\nVerket var tidlig ute med \xc3\xa5 bygge sykehus og ansatte verkslege i Sulitjelma. Dette tilbudet kom ogs\xc3\xa5 Jakobsbakkens innbyggere til del. Alt fra 1912 etablerte verket en ordning med en fast ukentlig legedag p\xc3\xa5 Bakken. Telefonforbindelse ble etablert til Jakobsbakken alt i 1891, f\xc3\xb8rste gjennom en sentral som var intern i Sulitjelma. Fra 1896 kom stedet med i det nasjonale telefonnettet. _NEWLINE_Etter at drifta i gruva var kommet i gang i 1904 og flere arbeidere hadde sl\xc3\xa5tt seg ned der med sine familier, oppstod raskt behov for et skoletilbud. Oppstart av skole skjedde i 1909, de to f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene foregikk undervisningen i \xc2\xabFira\xc2\xbb. _NEWLINE_I det lange l\xc3\xb8p ble mangelen p\xc3\xa5 et skikkelig forsamlingshus uholdbar, og arbeiderne satte fram krav til verksledelsen om at et slikt sosialt tilbud m\xc3\xa5tte komme. Etter forhandlinger fikk man i stand en ordning der verket p\xc3\xa5tok seg \xc3\xa5 bekoste utgiftene til materialer, og der arbeiderne gjennom dugnadsinnsats skille st\xc3\xa5 for mye av byggearbeidet. Mot slutten av 1918 var Festiviteten s\xc3\xa5 klargjort at det kunne innvies i romhelga samme \xc3\xa5r. Det som stod igjen av innredning, ble gjort ferdig i 1919.\n_START_SECTION_\nIdrett- og friluftsliv p\xc3\xa5 Jakobsbakken\n_START_PARAGRAPH_\nTidlig ble det klart at innbyggerne p\xc3\xa5 Jakobsbakken hadde interesse for idrettsaktiviteter. For \xc3\xa5 f\xc3\xa5 disse inn i ordnede forhold, stiftet man lag og innrettet seg med anlegg hvor aktiviteten kunne ut\xc3\xb8ves._NEWLINE_Et skytterlag var aktivt i perioden fra omkring 1905 til omkring 1920. Til konkurranse ble det bygd to skytterbaner, en i utkanten av boligomr\xc3\xa5det i retning Anna og en ved Gruvekommen ovenfor anleggsomr\xc3\xa5det. _NEWLINE_I 1934 bygde verket en tennisbane til allmenn bruk. Denne ble brukt fram til krigsutbruddet i 1940. _NEWLINE_Det siste anlegget som ble realiseert, var en fotballbane, som stod klar til bruk i 1951. Til innend\xc3\xb8rs idrettsaktiviteter, som f.eks turn, ble Festiviteten brukt.\n_START_SECTION_\nLangrenn p\xc3\xa5 Jakobsbakken\n_START_PARAGRAPH_\nI Nord-Norge var Sulitjelma sv\xc3\xa6rt tidlig ute med \xc3\xa5 organisere en skiklubb. Alt i 1893, lenge f\xc3\xb8r industristedet var fullt utbygd, ble Sulitjelma Skiklub stiftet og de f\xc3\xb8rste konkurranser avholdt. I l\xc3\xb8pet av et par ti\xc3\xa5r fikk Sulitjelma betegnelsen \xc2\xabskisportens mekka i nord\xc2\xbb. _NEWLINE_Allerede i 1906, to \xc3\xa5r etter at taubanen var bygd ferdig til Jakobsbakken og gav grunnlag for drift i stor m\xc3\xa5lestokk og enn\xc3\xa5 mens tallet p\xc3\xa5 bolighus var begrenset til seks, ble \xc2\xabJakobsbakken Skiklub\xc2\xbb stiftet. _NEWLINE_Utover i 1920-\xc3\xa5rene\xc2\xa0ble ut\xc3\xb8verne fra Bakken stadig dyktigere og gjorde seg gjeldene i krets- og regionale renn. Rundt 1930 hadde noen n\xc3\xa5dd et niv\xc3\xa5 som gjorde dem i stand til \xc3\xa5 hevde seg ikke bare p\xc3\xa5 nord-norsk, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 nasjonalt niv\xc3\xa5. Ti\xc3\xa5ret 1930 til 1940 ble f\xc3\xb8lgelig glansperioden for l\xc3\xb8perne fra Bakken._NEWLINE_Den fremste, Sverre Salamonsen, deltok i \xc3\xa5rene 1931-1934 i flere st\xc3\xb8rre renn s\xc3\xb8rp\xc3\xa5 og plasserte seg blant de ti fremste b\xc3\xa5de i landsrenn, i Holmenkollen og i Hovedlandsrenn (fra 1938 kalt Norgesmesterskap). Best gjorde han det i 1933 da han ble nummer 2 i NM kombinert, oppn\xc3\xa5dde sjetteplass i Holmenkollrennet og vant kongepokalen og flere grener i det nord-norske mesterskapet. \xc3\x85ret etter representerte han og Trygve Edin Norge under VM, som det \xc3\xa5ret gikk i Sverige. Salamonsen ble nummer 12 i kombinert og nummer 21 p\xc3\xa5 50 km, Edin ble nummer 6 i spesielt hopp. Disse var de eneste ut\xc3\xb8verne fra Sulitjelma som f\xc3\xb8r krigen representerte Norge internasjonalt. _NEWLINE_Ser en samlet p\xc3\xa5 antallet ut\xc3\xb8vere fra Sulitjelma som utmerket seg i konkurranser p\xc3\xa5 kretsniv\xc3\xa5, regionniv\xc3\xa5 og nasjonalt niv\xc3\xa5 i perioden 1920 til 1940, kommer det frem at ca. halvparten av dem kom fra Jakobsbakken.\n_START_SECTION_\nFiske, jakt og b\xc3\xa6rsanking p\xc3\xa5 Jakobsbakken\n_START_PARAGRAPH_\nSiden Jakobsbakken ligger plassert i nordnorsk fjellheim, byr naturen p\xc3\xa5 rike muligheter for friluftsaktiviteter. Sommer som vinter kunne beboerne g\xc3\xa5 turer i terrenget, og mulighetene for jakt\xc2\xa0 og innlandsfiske var eventyrlige. Det samme gjaldt b\xc3\xa6rsanking._NEWLINE_Slik det framgikk av fremstillingen ovenfor, l\xc3\xa5 Bakken i skogsgrensen, omgitt av mektig natur der folk hadde lettvint adgang til mange rike fiskevann og en stor sm\xc3\xa5viltbestand. De nevnte naturressursene kunne nyttes til matauk, samtidig som fiske- og jaktaktivitetene tjente som hobbyer og gav rekreasjon til dem som drev dem. _NEWLINE_I en til to timers gangavstand l\xc3\xa5 i retning Saltdalen og p\xc3\xa5 viddene ovenfor Bakken innsj\xc3\xb8er som Villumsvatn, Skuortavatn, Lilyvatn, Fiskel\xc3\xb8svatn, \xc3\x98vre- og Nedre Berit, Nanna og S\xc3\xb8lbak. P\xc3\xa5 et niv\xc3\xa5 lavere enn Bakken, i skogsterreng, l\xc3\xa5 Store og Lille S\xc3\xa5kivatn og Risevatn. I tre til fire timers gangavstand hadde folk adgang til Skoddfjellvatn, D\xc3\xb8dvatnene, Rosna, Fuglevatn, Tjorvi og Balvatn. Over grensen til Sverige, i 5 til 6 timers gangavstand, kom man til Mavasomr\xc3\xa5det med store innsj\xc3\xb8er og rike moltemyrer. _NEWLINE_Alle disse innsj\xc3\xb8ene var \xc3\xb8rretvann. I mange \xc3\xa5r av Bakkens historie holdt \xc3\xb8rretbestanden seg eventyrlig stor i disse vannene, og den gav muligheter for en betydelig \xc2\xabmatauk\xc2\xbb. _NEWLINE_Ryper og hare kunne man jakte p\xc3\xa5, med snare eller gev\xc3\xa6r, b\xc3\xa5de i skogsterrenget og fjellterrenget omkring Bakken. _NEWLINE_Fangstene av fisk og vilt var s\xc3\xa5 store at det som vanligvis i andre milj\xc3\xb8er var eksklusiv selskapsmat, ble hverdagsmat i mange Bakkenfamilier. _NEWLINE_Om h\xc3\xb8stene var b\xc3\xa6rsanking en meget viktig syssel. N\xc3\xa5r \xc3\xa5rene var gode, fantes b\xc3\xa6rsorter som bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r, tytteb\xc3\xa6r og molter i store mengder i omr\xc3\xa5det rundt Bakken. Dermed kunne de som ville, v\xc3\xa6re selvforsynt med saft og syltet\xc3\xb8y. _NEWLINE_I Mavas var jomfruelig terreng, og i gode \xc3\xa5r var der eventyrlige forekomster av b\xc3\xa6r. Der var det ogs\xc3\xa5 gode fiskevann, og det var vanlig \xc3\xa5 kombinere b\xc3\xa6rplukking med fisking._NEWLINE_Samlet gav det som er pekt p\xc3\xa5 ovenfor, grunnlag for \xc3\xa5 skape et s\xc3\xa6regent lokalsamfunn som holdt seg levende og fikk innbyggerne til \xc3\xa5 trives helt fram til malmfeltene ikke var l\xc3\xb8nnsomme lenger og gruvedriften ble lagt ned i 1968. _NEWLINE_Etter nedleggelsen av gruven i 1968 ble den sivile delen kj\xc3\xb8pt av Norsk Luthersk Misjonssamband og den tekniske delen revet eller murt igjen.\n_START_SECTION_\nJakobsbakken Mountain Resort\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5 satses det stort p\xc3\xa5 reiseliv p\xc3\xa5 Jakobsbakken. Gjennom selskapet Fjellfarer Eiendom AS, har paret Mona Mosti og Thor \xc3\x85ge Jensen, samt investorene Benn Eidissen, Geir Wenberg og Stein-Rune Fj\xc3\xa6rvoll kj\xc3\xb8pt og totalrenovert den gamle Messa p\xc3\xa5 Jakobsbakken. I tillegg skal de i 2020 gjenoppbygge den gamle lauskarsbrakka Titanic til en moderne fjellstue. De har ogs\xc3\xa5 festekontrakt p\xc3\xa5 tomtene til Hus 33 og Stallbrakka, som de \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 bygge opp igjen. I omr\xc3\xa5deplanen for Jakobsbakken er det vernebestemmelser som sier at husene m\xc3\xa5 se n\xc3\xb8yaktig lik ut p\xc3\xa5 utsiden slik som de gjorde p\xc3\xa5 starten av 1900-tallet da gruvearbeiderne tjente til livets br\xc3\xb8d her. Dette gj\xc3\xb8r at hele omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 Jakobsbakken f\xc3\xa5r en historisk sus. _NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste man ser n\xc3\xa5r man svinger opp den siste kneika til Jakobsbakken er den store steintippen og t\xc3\xa5rnhuset som ruver i terrenget. Det ligger der n\xc3\xa6rmest som et monument, som vitner om det storsl\xc3\xa5tte som en gang var her. Deretter \xc3\xa5pner landskapet seg fullstendig og man f\xc3\xa5r \xc3\xb8ye p\xc3\xa5 de mektige Sulitjelmafjellene. I forkant av toppene ser man Sulitjelmabreen, som er Norges 10. st\xc3\xb8rste isbre. En av nasjonalelvene i Sverige, Pite \xc3\xa4lv, har faktisk sitt utspring fra denne isbreen. Bak breen ligger toppene p\xc3\xa5 rekke og rad. Sluskhatten, Vardetoppen, Stortoppen, Vacknachocka og sist men ikke minst, Suliskongen med sine 1908 moh. Norges h\xc3\xb8yeste fjell over polarsirkelen. _NEWLINE_N\xc3\xa5r man parkerer p\xc3\xa5 parkeringsplassen p\xc3\xa5 Jakobsbakken ser man den gamle gruvelandsbyen i all sin prakt. Husene, eller brakkene som er den korrekte benevnelsen, ligger p\xc3\xa5 hver sin side av veien som perler p\xc3\xa5 en snor. I forskjellige farger og med ulike navn. K\xc3\xa5fjord, Kapst\xc3\xb8 og Kabelv\xc3\xa5g er eksempler p\xc3\xa5 slike husnavn. De fikk navnene sine etter plassene de ble flyttet fra helt p\xc3\xa5 starten av 1900-tallet. Kabelv\xc3\xa5g var faktisk et hotell i Lofoten, som ble fraktet med b\xc3\xa5t, samt hest og kjerre, til Jakobsbakken for \xc3\xa5 huse arbeiderne som jobbet her. _NEWLINE_Utvendig ser som sagt Messa helt lik som den gjorde da bygget ble satt opp for huse ledelsen i gruvesamfunnet. Innvendig er det lite som minner om at det har v\xc3\xa6rt brukt som kontor. Alt er totalrenovert og det er ikke spart p\xc3\xa5 noe. Det eneste som st\xc3\xa5r igjen fra det gamle bygget er trappene og ovnene. Her er det to identiske leiligheter, som hver inneholder tre soverom, \xc3\xa5tte senger, bad, stort kj\xc3\xb8kken med spisebord for 12 personer og stor stue med en nydelig utsikt mot Sulitjelmamassivet. I kjelleren er det badstue, treningsrom, sm\xc3\xb8rerom for ski og garderobe med dusjer.\n_START_SECTION_\nNorges langrennslandslag p\xc3\xa5 Jakobsbakken\n_START_PARAGRAPH_\nNorges langrennslandslag har hatt oppstartssamlingen sin de siste to \xc3\xa5rene p\xc3\xa5 Jakobsbakken. Fjor\xc3\xa5rets sesong endte med tidenes mest suksessfulle VM der de tok samtlige gullmedaljer. Langrennslaget trives s\xc3\xa5 godt her p\xc3\xa5 Jakobsbakken at de skal ha oppstartssamling her hvert \xc3\xa5r frem til OL i Beijing i 2022. De fleste av l\xc3\xb8perne p\xc3\xa5 landslaget kommer ogs\xc3\xa5 til Sulitjelma for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 det tradisjonsrike Kobberl\xc3\xb8pet, sammen med blant andre Aleksandr Bolsjunov og 1200 andre skil\xc3\xb8pere. I Kobberl\xc3\xb8pet er Mona Mosti daglig leder og Thor \xc3\x85ge Jensen rennleder. _NEWLINE_Da langrennslegenden Bj\xc3\xb8rn D\xc3\xa6hlie deltok p\xc3\xa5 Kobberl\xc3\xb8pet i \xc3\xa5r, sa han til Avisa Nordland etter m\xc3\xa5lgang at dette var det flotteste skirennet han noen sinne hadde g\xc3\xa5tt. P\xc3\xa5 grunn av de fantastiske omgivelsene m\xc3\xa5tte han klype seg i armen da han gikk innover fjellet. Han uttalte ogs\xc3\xa5 at da han v\xc3\xa5knet opp i Messa p\xc3\xa5 Jakobsbakken var det som \xc3\xa5 v\xc3\xa5kne fra en dr\xc3\xb8m. _NEWLINE_Fra Jakobsbakken kj\xc3\xb8rer paret langrennsl\xc3\xb8yper som slynger seg mellom husene og totalt 30 kilometer innover fjellet. Du kan faktisk g\xc3\xa5 alle de tretti kilometerne uten at du g\xc3\xa5r i det samme sporet to ganger. Skil\xc3\xb8ypa g\xc3\xa5r langs idylliske elver, med majestetisk utsikt og er akkurat passe kupert. Under fjor\xc3\xa5rets Kobberl\xc3\xb8p beskrev Martin Johnsrud Sundby l\xc3\xb8ypene i Sulisfjellet som verdenscup-standard og vel s\xc3\xa5 det.\n_START_SECTION_\nEn perle i Nord-Norge\n_START_PARAGRAPH_\nParet har sett hvordan reiselivsn\xc3\xa6ringen i Nord-Norge har utviklet seg de siste \xc3\xa5rene og satser hardt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ta del i den veksten. De har ansatt s\xc3\xb8nnen til Thor \xc3\x85ge, Erik Jensen Liland, som salgs- og markedssjef og satser p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bygge opp en hel\xc3\xa5rsdestinasjon p\xc3\xa5 Jakobsbakken. Det naturgitte fortrinnet med sn\xc3\xb8 fra november til juni gj\xc3\xb8r at vintersesongen er den som de satser hardest p\xc3\xa5. Da tilbyr de opplevelser som hundekj\xc3\xb8ring, langrenn, sn\xc3\xb8scootersafari, nordlysturer, yoga og toppturer. P\xc3\xa5 sommer og h\xc3\xb8st er det fjellvandring, fisketurer, toppturer, yoga og hundekj\xc3\xb8ring med vogn. I tillegg ligger Jakobsbakken ved inngangen til Junkerdal Nasjonalpark, som er et av de st\xc3\xb8rste uber\xc3\xb8rte villmarksomr\xc3\xa5dene vi har i Norge. I fjellheimen her finner man over 400 fiskevann, to isbreer og en veldig rik flora med mange sjeldne plantearter. I tillegg er det et rikt dyremangfold og det er slettes ikke sjelden at man kan oppleve at reinen st\xc3\xa5r og beiter rett utenfor d\xc3\xb8ren p\xc3\xa5 Jakobsbakken._NEWLINE_I mars 2019 hadde Fjellfarer bes\xc3\xb8k av verdens ledende reiselivskanal, Travel XP, p\xc3\xa5 Jakobsbakken. Der filmet de hundekj\xc3\xb8ring, isfisking og nordlys. Kanalen n\xc3\xa5r ut til ca. 100 millioner seere verden rundt.'