b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Jolliet\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Joliet (eller Jollie) var s\xc3\xb8nn av vognmakeren Jean Joliet. Som ti\xc3\xa5ring kom han til jesuittenes kollegium i Qu\xc3\xa9bec og studerte der med tanke p\xc3\xa5 presteembedet. I 1667 gav han imidlertid avkall p\xc3\xa5 geistlig embede.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nI stedet begynte han sammen med sin bror Adrien \xc3\xa5 drive handel med indianerne i Canadas uutforskede oppland. Den n\xc3\xb8dvendige kapital for karrieren som \xc2\xabskogsl\xc3\xb8per\xc2\xbb ble stilt ham til disposisjon av biskop Laval av Qu\xc3\xa9bec. Men den f\xc3\xb8rste reisen i omr\xc3\xa5dene rundt De store sj\xc3\xb8ene foretok broren Adrien._NEWLINE_Den 4. juni 1671 oppholdt s\xc3\xa5 Louis seg i samme region, der han var en av undertegnerne av den erkl\xc3\xa6ring gitt i Sault Ste. Marie hvorved Frankrike tok i besittelse omr\xc3\xa5dene rundt De store sj\xc3\xb8ene og ant tilgrensende frem til Stillehavet, Mexicogulfen og Hudsonbukta. I den stedlige jesuittmisjon traff Joliet sannsynligvis jesuittpater Jacques Marquette, og inngikk en avtale med ham om \xc3\xa5 finne Mississippielven, hvis eksistens de hadde h\xc3\xb8rt om fra indianere. De h\xc3\xa5pet at de derved fant en forbindelse enten til Mexicogulfen eller til Stillehavet og p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5te \xc3\xa5pne en forbindelse til Kina. De to fikk st\xc3\xb8tte fra guvern\xc3\xb8r Frontenac, men mottok ingen finansiell hjelp fra kronen.\n_START_SECTION_\nMississippi\n_START_PARAGRAPH_\nJoliet og Marquette br\xc3\xb8t opp 17. mai 1673 sammen med fem andre franskmenn. De fulgte dem til Michigansj\xc3\xb8en til Green Bay, dro opp Fox River med kanoer, transporterte kanoene over land et stykke til Wisconsin River og fulgte den ned til Mississippi, som de n\xc3\xa5dde den 17. juni. Selv om de etterhvert ble overbevist om at den f\xc3\xb8rte til Mexicogulfen, fulgte de den ned til p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yde med Arkansas River. De ble informert av indianere om fiendtlige stammer lenger s\xc3\xb8r og begynte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 se spanske varer. Da snudde de, for ikke \xc3\xa5 falle i spanjolenes hender \xe2\x80\x93 de hadde ry for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 hardt frem mot inntrengere i sine kolonier._NEWLINE_Under hjemreisen til Canada sommeren 1674 kantret Joliets kano i Lachinestrykene. Han ble reddet av fiskere etter fire timer i vannet, men hans dagb\xc3\xb8ker og kart gikk tapt, og han m\xc3\xa5tte rekonstruere dem etter hukommelsen.\n_START_SECTION_\nHandelsmann\n_START_PARAGRAPH_\nI 1674 giftet Joliet seg og slo seg ned i Qu\xc3\xa9bec, men beholdt sin interesse for pelshandel. I 1676 grunnla han et handelsselskap for St. Lawrence-flodens nordre bredd. Tre \xc3\xa5r etter ervervet han handelsstasjoner p\xc3\xa5 Mingan\xc3\xb8yene og i 1680 p\xc3\xa5 Anticosti\xc3\xb8ya.\n_START_SECTION_\nHudsonbukta\n_START_PARAGRAPH_\n1679 reiste Joliet p\xc3\xa5 guvern\xc3\xb8rens oppdrag over land til Hudsonbukta for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et bilde av det engelske n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r og pelshandelen der._NEWLINE_Rundt 1690 var Joliet blitt en ber\xc3\xb8mthet ikke bare i Canada, men ogs\xc3\xa5 i Frankrike og til og med i England, p\xc3\xa5 grunn av sin utforskninger som hadde f\xc3\xb8rt til utmerkede karter over Mississippi- og St. Lawrence-elvene.\n_START_SECTION_\nLabradorkysten\n_START_PARAGRAPH_\nDette store ry ble bare enda st\xc3\xb8rre da han i 1694 med en egen ekspedisjon utforsket kysten av Labrador. Han kom nord til den 65. breddegrad og utarbeidet de f\xc3\xb8rste n\xc3\xb8yaktige kartene over regionen, og tok med seg tilbake opplysninger om land og folk. _NEWLINE_Den 13. april 1697 ble han i Qu\xc3\xa9bec utnevnt til professor i hydrografi._NEWLINE_Han d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 et ikke helt sikkert tidspunkt mellom mai og oktober 1700, sannsynligvis p\xc3\xa5 en av sine eiendommer ved St. Lawerence-floden.'