b'\n_START_ARTICLE_\nAmu-Darja\n_START_SECTION_\nElvas navn og historie\n_START_PARAGRAPH_\nElva var i antikken kjent under det greske navnet Oxos, som er etymologisk beslektet med Vakhsj, Amu-Darjas st\xc3\xb8rste sideelv, og begge navnene er sannsynligvis avledet av et tidligere navn p\xc3\xa5 hele elva. Den ble av Ptolemaios kalt Oxiana palus. Elva spilte en viktig rolle i Persias historie, og under Aleksander den stores felttog. _NEWLINE_Amu-Darja var i arabiske kilder fra middelalderen kjent som Jaihun eller Gihun, som er en avledning av Gihon, det bibelske navnet p\xc3\xa5 en av de fire elvene i Edens hage. Jaihun var sannsynligvis influert av Dgihun, som er det tradisjonelle navnet elva ble gitt av folkeslagene som bodde i regionen, og elva blir av enkelte lokale folk fremdeles kalt ved navn som etymologisk er beslektet med Jaihun._NEWLINE_Selv om elva var velkjent i antikken, s\xc3\xa5 var Amu-Darja lite kjent i Europa helt frem til 1700-tallet. Det f\xc3\xb8rste noenlunde p\xc3\xa5litelige kartet over elva ble laget i 1734, men systematisk utforskning i regionen tok f\xc3\xb8rst til p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet. _NEWLINE_Det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende \xc2\xabDarja\xc2\xbb kommer fra gammelpersisk: \xc2\xabDarajah\xc2\xbb, via middelpersisk/pahlavi: \xc2\xabDrayak\xc2\xbb, og betyr sj\xc3\xb8 eller veldig stor elv, mens \xc2\xabAmu\xc2\xbb er fra byen \xc4\x80mul, som n\xc3\xa5 er kjent som Turkmenabat. _NEWLINE_I de hinduistiske skriftene Vayu Purana og Matsya Purana blir Oxus nevnt som elva Chakshu, som renner gjennom landene til stammene Tushara (Rishika?), Lampaka, Pahlava, Paradas og Shaka m.fl. Elva nevnes ogs\xc3\xa5 i Avesta, zoroastrismens religi\xc3\xb8se hovedskrift.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nAmu-Darja har sitt utspring i Pamirfjellene i Tadsjikistan, hvor elvene Pamir og Wakhan begge er blitt regnet som Amu-Darjas kilde. Pamir-elva begynner i innsj\xc3\xb8en Zor Kul p\xc3\xa5 grensa mellom Tadsjikistan og Afghanistan, mens Wakhan starter fra en isbre \xc3\xb8verst i Waghjirdalen, hvor Afghanistans, Pakistans og Kinas grenser m\xc3\xb8tes. _NEWLINE_Rundt 50\xc2\xa0km nedenfor sine kildeomr\xc3\xa5der l\xc3\xb8per Pamir- og Wakhanelvene sammen og danner elva Pjandzj. Pjandzj renner f\xc3\xb8rst mot s\xc3\xb8rvest, f\xc3\xb8r den ved byen Eshkashem snur mot nord gjennom Hindu Kush. Elva renner mellom h\xc3\xb8ye fjell i en dyp og kl\xc3\xb8ftlignende dal. Etter rundt 200\xc2\xa0km b\xc3\xb8yer Pjandzj gradvis f\xc3\xb8rst mot nordvest, f\xc3\xb8r den senere igjen renner i s\xc3\xb8rvestlig retning, til den l\xc3\xb8per sammen med sin st\xc3\xb8rste sideelv, Vakhsj. Den endrer ved saml\xc3\xb8pet navn til Amu-Darja, og dette markerer ogs\xc3\xa5 overgangen fra den trange Pjandzjdalen til det brede og \xc3\xa5pne dalf\xc3\xb8ret til Amu-Darja. _NEWLINE_Elva danner grensen mellom Afghanistan og Tadsjikistan helt fra Zor Kul-sj\xc3\xb8en i Pamir til den renner inn i Usbekistan rundt 70\xc2\xa0km nedstr\xc3\xb8ms fra saml\xc3\xb8pet med Vakhsj. Herfra danner den grensa mellom Afghanistan og Usbekistan over ca. 200\xc2\xa0km, og passerer Termiz og Den Afghansk-Usbekiske vennskapsbru. Elva danner deretter grensa mellom Afghanistan og Turkmenistan for ytterligere 100\xc2\xa0km f\xc3\xb8r den ved Mukri forlater grensa og renner inn i \xc3\xb8rkenen i Turkmenistan. Her ligger ogs\xc3\xa5 starten p\xc3\xa5 Karakumkanalen, som leder vann fra Amu-Darja til Mary og A\xc5\x9fgabat i de sentrale delene av Turkmenistan lengre vest. Like etter, ved Kerki, tar Karsjikanalen av til h\xc3\xb8yre, og leder vann til Talimardsjan-reservoaret og jordbruksomr\xc3\xa5dene s\xc3\xb8r i Usbekistan._NEWLINE_Amu-Darja renner deretter mot nordvest gjennom Turkmenistans \xc3\xb8rken. Elva danner skillet mellom \xc3\xb8rknene Karakum i s\xc3\xb8r og Kysylkum i nord. Den passerer Turkmenabat, og blir igjen grenseelv over to korte strekninger, denne gang mellom Turkmenistan og Usbekistan. Elva renner n\xc3\xa5 inn i Usbekistan, hvor den f\xc3\xb8r 1970-tallet delte seg opp i mange vannveier som utgjorde elvas delta ved munningen i Aralsj\xc3\xb8en. Men etter at elva har passert Urgentsj, Da\xc5\x9foguz og Nukuz, forsvinner den n\xc3\xa5 oftest i \xc3\xb8rkenen og rekker sjelden frem til Aralsj\xc3\xb8en lenger._NEWLINE_Historiske nedtegnelser viser at elva i forskjellige perioder har rent b\xc3\xa5de til Aralsj\xc3\xb8en (fra s\xc3\xb8r) og til Det kaspiske hav (fra \xc3\xb8st). Opp til rundt 500\xc2\xa0f.kr. rant elva mot vest fra Khorezm-oasen til Sarykamysjsj\xc3\xb8en, og videre til Det kaspiske hav. Enkelte kilder tyder ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 at vannf\xc3\xb8ringen fra de store isbreene i Pamir p\xc3\xa5 1200- og 1300-tallet e.kr. var stor nok til at Aralsj\xc3\xb8en rant over, med avl\xc3\xb8p mot Det kaspiske hav. Fra 1600-tallet har imidlertid elva utelukkende munnet ut i Aral, unntatt ved flommer store nok til at vann rant over til Sarykamysjsj\xc3\xb8en._NEWLINE_Amu-Darja var tidligere seilbar over 1450\xc2\xa0km, fra Aralsj\xc3\xb8en til Termiz, men de nederste strekningene (nedstr\xc3\xb8ms Turkmenabat) er n\xc3\xa5 ikke lenger seilbare p\xc3\xa5 grunn av elvas reduserte vannf\xc3\xb8ring. Men selv f\xc3\xb8r dette var b\xc3\xa5ttrafikken p\xc3\xa5 Amu-Darja beskjeden, p\xc3\xa5 grunn av dens skiftende og ustabile elvel\xc3\xb8p.\n_START_SECTION_\nHydrologi\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatur og nedb\xc3\xb8r i nedslagsfeltet varierer etter topografien, og Amu-Darja best\xc3\xa5r hydrologisk av to deler: en fjellsone hvor vann tilf\xc3\xb8res, og en lavlandssone hvor vannf\xc3\xb8ringen avtar. Mesteparten av nedb\xc3\xb8ren kommer med vestlige vinder, og faller hovedsakelig om vinteren som sn\xc3\xb8. Dette gir n\xc3\xa6ring til isbreene i elvas kildeomr\xc3\xa5der i h\xc3\xb8yfjellene i Pamir, Trans-Alaj og Hindu Kush, hvor praktisk talt hele Amu-Darjas vannf\xc3\xb8ring kommer fra. \xc3\x85rlig nedb\xc3\xb8r kan her v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 1000\xc2\xa0mm eller mer. Lavere nede i nedslagsfeltet \xc3\xb8ker temperaturen og nedb\xc3\xb8ren minker, og i Amu-Darjas nedre l\xc3\xb8p ligger \xc3\xa5rlig middelnedb\xc3\xb8r p\xc3\xa5 under 100\xc2\xa0mm, middeltemperatur i juli er over 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, og i januar  mellom 0\xc2\xa0\xc2\xb0C og 10\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Amu-Darjas vannf\xc3\xb8ring \xc3\xb8ker fra mars til mai, n\xc3\xa5r sn\xc3\xb8en smelter p\xc3\xa5 slettene og nedb\xc3\xb8ren i form av regn \xc3\xb8ker. N\xc3\xa5r isen og sn\xc3\xb8en i h\xc3\xb8yfjellene smelter i l\xc3\xb8pet av sommeren f\xc3\xa5r vannf\xc3\xb8ringen igjen ny n\xc3\xa6ring. Fra september til februar avtar vannf\xc3\xb8ringen gradvis, og om vinteren fryser elva helt eller delvis til i de \xc3\xb8vre delene. Isen g\xc3\xa5r av elva igjen i februar/mars, og danner ofte isdemninger som noen ganger kan briste plutselig og for\xc3\xa5rsake oversv\xc3\xb8mmelser nedstr\xc3\xb8ms.  _NEWLINE_Elva f\xc3\xb8rer med seg en sv\xc3\xa6rt stor sedimentlast, som f\xc3\xb8res ut p\xc3\xa5 slettelandet og blir liggende som sandbanker i et ustabilt og skiftende elvel\xc3\xb8p som stadig endrer seg. Etter at elva kommer ut fra fjellene renner den ut over den t\xc3\xb8rre Turansletta, hvor Amu-Darja mister mye av sin vannf\xc3\xb8ring, b\xc3\xa5de gjennom naturlige prosesser som fordampning og infiltrasjon i bakken, og gjennom avledning av vann til irrigasjon._NEWLINE_Mellom 1911 og 1960 var Amu-Darjas \xc3\xa5rlige vannf\xc3\xb8ring inn i Aralsj\xc3\xb8en gjennomsnittlig 56\xc2\xa0km\xc2\xb3. I Karakumkanalen renner \xc3\xa5rlig 12\xc2\xa0km\xc2\xb3 (rundt 400\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). P\xc3\xa5 sin vei over \xc3\xb8rkenen mister elva anslagsvis 40\xc2\xa0% av vannf\xc3\xb8ringen, som rundt 1970 var rundt 25\xc2\xa0km\xc2\xb3 \xc3\xa5rlig. Irrigasjonsprosjekter har siden 1970-tallet forbrukt 50\xc2\xa0km\xc2\xb3 eller mer, slik at Amu-Darja som oftest ikke lenger n\xc3\xa5r frem til Aralsj\xc3\xb8en. Elvas lengde er dermed mesteparten av \xc3\xa5ret redusert til rundt 2\xc2\xa0300\xc2\xa0kilometer.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8problemer\n_START_PARAGRAPH_\nBruk av vann fra Amu-Darja til irrigasjon har v\xc3\xa6rt en hoved\xc3\xa5rsak til at Aralsj\xc3\xb8en har krympet dramatisk i st\xc3\xb8rrelse siden slutten av 1950-tallet. F\xc3\xb8r 1970-tallet munnet Amu-Darja ut i Aralsj\xc3\xb8en gjennom et omfattende og vidt forgreinet delta. Den sovjetiske regjeringen begynte imidlertid p\xc3\xa5 begynnelsen av 1950-tallet \xc3\xa5 bygge et omfattende system av demninger, vannreservoarer og kanaler, som ledet enorme vannmengder bort fra elva for \xc3\xa5 bruke det til kunstig vanning av bomull og andre avlinger p\xc3\xa5 slettene i Turanbekkenet. Det st\xc3\xb8rste prosjektet var Karakumkanalen, som ble fullf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 1960-tallet for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re vann fra Amu-Darja vestover inn i Turkmenistan. Bortledningen av vann til irrigasjonsform\xc3\xa5l medf\xc3\xb8rte at vannmengden som n\xc3\xa5dde frem til Aralsj\xc3\xb8en ble sterkt redusert, og sj\xc3\xb8en begynte dermed ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 minke i st\xc3\xb8rrelse. _NEWLINE_\xc3\x98kt kunstig vanning p\xc3\xa5 de varme og t\xc3\xb8rre slettene har ogs\xc3\xa5 medf\xc3\xb8rt \xc3\xb8kt fordampning fra jordbruksomr\xc3\xa5dene, som igjen har f\xc3\xb8rt til saltavleiringer som gj\xc3\xb8r jordsmonnet ufruktbart. Gjennom avrenning har saltet igjen havnet i Amu-Darja, og saltholdigheten i elvevannet har \xc3\xb8kt. P\xc3\xa5 1990-tallet stoppet vannf\xc3\xb8ringen fra Amu-Darja inn i Aralsj\xc3\xb8en helt opp i en til tre m\xc3\xa5neder de fleste \xc3\xa5rene. Sj\xc3\xb8er og myromr\xc3\xa5der i det tidligere deltaet t\xc3\xb8rket opp, og v\xc3\xa5tmarkene rundt elva krympet til en br\xc3\xb8kdel av sin tidligere st\xc3\xb8rrelse. Det gjenv\xc3\xa6rende, forurensede vannet i Amu-Darjas nedre l\xc3\xb8p og i det tidligere deltaet er n\xc3\xa5 praktisk talt livl\xc3\xb8st.'