b'\n_START_ARTICLE_\nHennin\n_START_PARAGRAPH_\nHennin er ulike typer, oftest kjegleformede hodeplagg som ble brukt av adelige og rike kvinner i Europa p\xc3\xa5 1400-tallet. De bestod vanligvis av et konisk kremmehus laget av papir, stivt lerret eller metall som var trukket med silke, fl\xc3\xb8yel eller brokade og pyntet med et langt sl\xc3\xb8r eller hadde et stativ med oppsatt lint\xc3\xb8y.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nHennin ble innf\xc3\xb8rt ved det burgundiske hoffet av Isabella av Bayern omkring 1375. Slike hodeplagg ble s\xc3\xa6rlig b\xc3\xa5ret i Burgund og Frankrike, men ogs\xc3\xa5 i Nord-Europa. De var imidlertid sjeldne i Italia og England. Hennin var en del av den europeiske damemoten til ca. 1480 og ble et karakteristisk kjennetegn for gotikkens klesstil. Den er et tydelig uttrykk for periodens langstrakte, slanke formuttrykk og fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forlenge kroppsh\xc3\xb8yden ved hjelp av hodeplagget, men ogs\xc3\xa5 med lange kjoler og oppsatt h\xc3\xa5r. Dette overdrevne formidealet kom s\xc3\xa6rlig til uttrykk i den burgundiske moten. _NEWLINE_Den koniske henninen utviklet seg i ulike varianter, blant annet i en avkuttet og en todelt form, og ble avl\xc3\xb8st av blant annet polstrede hodeplagg formet som hjerteformede halvm\xc3\xa5ner eller dobbelthorn, forsatt gjerne med sl\xc3\xb8r eller hengende hodelin.\n_START_SECTION_\nTantura\n_START_PARAGRAPH_\nHennin likner p\xc3\xa5 tantura eller tutur, et hodeplagg i form av en 75 cm h\xc3\xb8y s\xc3\xb8lvkjegle smykket med et langt sl\xc3\xb8r, som fortsatt blir b\xc3\xa5ret av drusiske, maronittiske og j\xc3\xb8diske kvinner i Syria. Dette skal v\xc3\xa6re et eldgammelt motefenomen som kan v\xc3\xa6re bragt til Europa av korsfarere som har sett hodeplagget i Midt\xc3\xb8sten og dermed innf\xc3\xb8rt hennin-moten.'