b'\n_START_ARTICLE_\nBarlaam og Josaphat\n_START_PARAGRAPH_\nBarlaam og Josaphat er en roman som finnes i flere versjoner p\xc3\xa5 forskjellige spr\xc3\xa5k, innenfor rammen av en historie om den indiske prinsen Josaphat, som blir omvendt til kristendommen av eremitten Barlaam. P\xc3\xa5 1200-tallet ble romanen oversatt til gammelnorsk som Barlaams ok Josaphats saga.\n_START_SECTION_\nFortellingen om Barlaam og Josaphat\n_START_PARAGRAPH_\nFortellingens handling er i korte trekk f\xc3\xb8lgende: En indisk konge kalt Avennir hater kristendommen og forf\xc3\xb8lger tilhengerne av den i sitt rike. Kongen har v\xc3\xa6rt barnl\xc3\xb8s i mange \xc3\xa5r, men da han endelig f\xc3\xa5r en s\xc3\xb8nn, blir det sp\xc3\xa5dd at denne s\xc3\xb8nnen, Josaphat, i fremtiden skal anta kristendommen. For \xc3\xa5 forhindre dette lar kongen Josaphat vokse opp i ensomhet, slik at han ikke skal f\xc3\xa5 vite om kristendommen. En eremitt (eneboer) ved navn Barlaam fors\xc3\xb8ker likevel \xc3\xa5 omvende konges\xc3\xb8nnen. Under forkledning skaffer han seg adgang til Josaphat, underviser ham i kristendommen og omvender ham. Etter at Barlaam er reist igjen f\xc3\xa5r kongen vite om omvendelsen. Han fors\xc3\xb8ker n\xc3\xa5 \xc3\xa5 true og lokke Josaphat tilbake til hedendommen, men s\xc3\xb8nnen holder stand. I stedet klarer han selv \xc3\xa5 overbevise sin far, som omvender seg f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d. Etter \xc3\xa5 ha arvet tronen frasier Josaphat seg kongeverdigheten og tilbringer resten av livet som eremitt sammen med Barlaam.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nStoffet i fortellingen stammer fra India og legendene om Buddha. Dette ble mellom 750 og 900 omarbeidet i en arabisk versjon, som ligger til grunn for en georgisk versjon fra 800- eller 900-tallet. Her var stoffet bygget inn i en kristen kontekst, som igjen ble utvidet i en gresk versjon fra ca. 950\xe2\x80\x931000. Den greske teksten ble lenge tilskrevet Johannes Damaskenos (ca. 650\xe2\x80\x93f\xc3\xb8r 754), men den antas i dag \xc3\xa5 v\xc3\xa6re skrevet langt senere._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha blitt oversatt til latin spredte fortellingen seg i l\xc3\xb8pet av middelalderen til hele Vest-Europa. Fra 1200-tallet kjenner man flere franske og tyske oversettelser.\n_START_SECTION_\nBarlaams ok Josaphats saga\n_START_PARAGRAPH_\nFortellingen om Barlaam og Josaphat ble oversatt til gammelnorsk ved midten av 1200-tallet. Den gammelnorske teksten er kjent som Barlaams ok Josaphats saga. Det er antakelig den latinske utgaven som har ligget til grunn for sagaen, men teksten er en temmelig fri oversettelse, hvor det ogs\xc3\xa5 er skutt inn fortellinger fra andre kilder._NEWLINE_I Gudmund Arasons saga st\xc3\xa5r det at det var \xc2\xabkong H\xc3\xa5kon unge\xc2\xbb som oversatte sagaen. Det ble tidligere antatt at dette m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re kong Sverres s\xc3\xb8nn H\xc3\xa5kon Sverresson, men senere har man kommet frem til at det sannsynligvis dreier seg om H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson unge (1232\xe2\x80\x931257). Det er uvisst om han oversatte sagaen selv, eller fikk noen andre til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det._NEWLINE_I tillegg til den gammelnorske versjonen finnes det en mye kortere islandsk versjon. Agnete Loth mener at denne ble oversatt av storbonden Bj\xc3\xb6rn \xc3\x9eorleifsson (1470\xe2\x80\x931550) p\xc3\xa5 grunnlag av en tysk legendesamling. P\xc3\xa5 svensk finnes det to versjoner, en fra 1200-tallet og en fra ca. 1440._NEWLINE_Den gammelnorske sagaen ble f\xc3\xb8rste gang utgitt av Rudolf Keyser og C. R. Unger i 1851, og igjen av Magnus Rindal for Norsk historisk kjeldeskrift-institutt i 1981.'