b'\n_START_ARTICLE_\nPlog\n_START_PARAGRAPH_\nEn plog (s\xc3\xb8rlandsk: plau, dansk: plov) er et landbruksredskap med lang historie. Selv om den stadig er blitt forbedret, s\xc3\xa5 har hele tiden form\xc3\xa5let med plogen v\xc3\xa6rt \xc3\xa5 snu jorda slik at overflaten begraves. Samtidig som man graver ned halm, gress og andre planterester, f\xc3\xa5r man l\xc3\xb8st opp jorda og tilf\xc3\xb8rt luft. Luften bidrar til \xc3\xa5 sette fart i forr\xc3\xa5tnelsesprosessen. Plogen brukes ogs\xc3\xa5 til ugressbekjempelse ved at man graver ned ugresset f\xc3\xb8r det f\xc3\xa5r anledning til \xc3\xa5 sette fr\xc3\xb8._NEWLINE_Moderne ploger trekkes etter en traktor, men mange steder i verden er det fortsatt hest og okse som trekker plogen. Plogen har ett eller flere skj\xc3\xa6r. Flere skj\xc3\xa6r gj\xc3\xb8r at man kan pl\xc3\xb8ye st\xc3\xb8rre areal p\xc3\xa5 kortere tid, men flere skj\xc3\xa6r stiller ogs\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre krav til trekkraften._NEWLINE_En variant av plogen er vendeplogen, som gj\xc3\xb8r det lettere \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye mer effektivt. Vendeplogen har to sett med skj\xc3\xa6r, ett sett st\xc3\xa5r opp i lufta, og ett ned mot bakken. Skj\xc3\xa6rene er montert slik at man ved \xc3\xa5 dreie plogen slik at skj\xc3\xa6rene i lufta kommer ned i bakken, kan snu retningen hvor jorda vendes._NEWLINE_B\xc3\xb8ndene i Kina hadde lenge et fortrinn fremfor b\xc3\xb8nder i Europa, siden de brukte en plog med plogskj\xc3\xa6r av jern og dertil en jernbesl\xc3\xa5tt, konkav veltefjel. P\xc3\xa5 1200-tallet n\xc3\xa5dde oppskriften p\xc3\xa5 st\xc3\xb8pejern Europa, men selv etter at plogskj\xc3\xa6r av jern var tatt i bruk, trengtes det flere trekkdyr til \xc3\xa5 snu tung jord. F\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 1700-tallet regnet Thomas Jefferson seg frem til den konkave veltefjelen, samt en jernebesl\xc3\xa5tt veltefjel kombinert med jernstag, som resulterte i at vestlige b\xc3\xb8nder kunne pl\xc3\xb8ye like effektivt som kineserne.\n_START_SECTION_\nTraktorploger\n_START_PARAGRAPH_\nEn plog har en eller flere plogkropper, festet til en \xc3\xa5s (plog\xc3\xa5s), som igjen er festet til en eller annen form for ramme, som i sin tur er festet til traktoren. Ploger med mange plogkropper har ofte en kraftig st\xc3\xa5lbjelke som plog\xc3\xa5sene er festet til.\n_START_SECTION_\nVendeploger\n_START_PARAGRAPH_\nVendeploger har to sett med plogkropper, som snur hver sin vei, slik at man kan pl\xc3\xb8ye begge veier. Dette sparer tomgangsk\xc3\xb8ring og gj\xc3\xb8r at man slipper rygger i \xc3\xa5keren som man f\xc3\xa5r n\xc3\xa5r man pl\xc3\xb8yer i begge retninger med en vanlig plog. Vendeploger koster mer i innkj\xc3\xb8p, men etter som slitasjen fordeles p\xc3\xa5 alle plogkroppene blir kostnadene p\xc3\xa5 grunn av slitasje omtrent som for en vanlig plog. _NEWLINE_Vendeploger er ogs\xc3\xa5 tyngre enn andre ploger og krever traktorer med kraftige trepunktsoppheng. _NEWLINE_Vendeploger kom tidlig i bruk lenger s\xc3\xb8r i Europa, som for eksempel i Frankrike. Bruken av vendeploger har \xc3\xb8kt de siste ti\xc3\xa5rene og de fleste produsentene leverer n\xc3\xa5 vendeploger. I brattlendte str\xc3\xb8k fors\xc3\xb8ker man som oftest \xc3\xa5 legge velta mot bakken for \xc3\xa5 hindre at \xc3\xa5kerjorda f\xc3\xb8res nedover. Det kan da ikke pl\xc3\xb8yes begge veier uten \xc3\xa5 benytte vendeplog.\n_START_SECTION_\nSvingploger\n_START_PARAGRAPH_\nSvingploger har symmetriske plogkropper, som blir rotert om den vertikale aksen n\xc3\xa5r pl\xc3\xb8yeretningen endres. De har en noe enklere og billigere oppbygging enn vendeploger, men gj\xc3\xb8r ikke like bra arbeid p\xc3\xa5 alle jordtyper. Leire og fuktig jord er spesielt problematiske. Denne plogtypen er derfor ikke s\xc3\xa5 utbredt.\n_START_SECTION_\nSkiveploger\n_START_PARAGRAPH_\nSkiveploger har konkave skiver som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5 i kj\xc3\xb8reretningen, i stedet for skj\xc3\xa6r og veltefj\xc3\xb8ler. Skiveploger vender ikke furene og er i den forstand egentlig ikke \xc3\xa5 regne som ploger. Ved pl\xc3\xb8ying av \xc3\xa5ker har de den fordelen at de ikke drar med seg halm, men de er ikke brukbare for \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye opp eng. I motsetning til vanlige ploger har de ingen landside til \xc3\xa5 ta opp sidekraften. Det oppst\xc3\xa5r derfor en vridende kraft (dreiemoment) som fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 vri traktoren sideveis. For \xc3\xa5 motvirke dette dreiemomentet plasseres det ofte en sk\xc3\xa5lharv etter skiveplogen, med sk\xc3\xa5ler som vender motsatt vei. I dag har skiveploger langt p\xc3\xa5 vei blitt erstattet av sk\xc3\xa5lharver.\n_START_SECTION_\nPl\xc3\xb8yedybde og f\xc3\xa5rbredde\n_START_PARAGRAPH_\nHvor dypt det pl\xc3\xb8yes avhenger av flere faktorer, som jordsmonn, klima og hva som dyrkes. Det vanligste er \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye til en dybde p\xc3\xa5 20 \xe2\x80\x94 25 cm. Dette kalles ofte normaldybde. Om det pl\xc3\xb8yes til en dybde p\xc3\xa5 25 \xe2\x80\x94 30 cm kalles det dyppl\xc3\xb8ying. I noen sammenhenger kan man n\xc3\xb8ye seg med \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye til en dybde p\xc3\xa5 bare 12 \xe2\x80\x94 17 cm (grunnpl\xc3\xb8ying) . Grunnpl\xc3\xb8ying f\xc3\xb8rer til raskere nedbryting av gamle planterester, men fors\xc3\xb8k har vist at en dybde p\xc3\xa5 mer enn 20 cm \xc3\xb8ker avlingen med rundt 5\xc2\xa0% . Ulempen med \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye dypt er at drivstoffforbruket \xc3\xb8ker, slik at noe av vinningen med st\xc3\xb8rre avling g\xc3\xa5r ut igjen i st\xc3\xb8rre drivstoffutgifter._NEWLINE_Bredden p\xc3\xa5 f\xc3\xa5ra, og derfor p\xc3\xa5 skj\xc3\xa6ret, m\xc3\xa5 st\xc3\xa5 i forhold til pl\xc3\xb8yedybden, s\xc3\xa5 jo dypere det pl\xc3\xb8yes jo st\xc3\xb8rre b\xc3\xb8r bredden p\xc3\xa5 f\xc3\xa5ra v\xc3\xa6re. For hesteploger har man kommet fram til at et bredde/dybde-forhold p\xc3\xa5 10:7 kan regnes som egnet. En pl\xc3\xb8yedybde p\xc3\xa5 20 cm b\xc3\xb8r etter dette kreve en skj\xc3\xa6rbredde p\xc3\xa5 28 cm. \xc3\x98kes dybden til 25 cm passer det med en skj\xc3\xa6rbredde p\xc3\xa5 35 cm. For traktorploger kan 35 cm v\xc3\xa6re et brukbart alternativ for normaldybde. Det er viktig at traktoren har rett sporvidde og at plogen er rett innstilt f\xc3\xb8r pl\xc3\xb8yingen begynner. En plog som er feil innstilt gir d\xc3\xa5rlig resultat og \xc3\xb8kt drifstofforbruk. Om det er rust p\xc3\xa5 veltefj\xc3\xb8la b\xc3\xb8r det fjernes med en vinkelsliper med fiberskive, for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 klebing.\n_START_SECTION_\nNydyrkingsploger\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye opp myr i forbindelse med nydyrking benyttes det av og til ploger i stedet for gr\xc3\xb8fting. Noen steder ligger det sand under myra og da kan man, om det pl\xc3\xb8yes dypt nok, blande inn sand i myrjorda for slik \xc3\xa5 \xc3\xb8ke dreneringsevnen. _NEWLINE_En av de st\xc3\xb8rste dyrkingsplogene som er laget ble konstruert av Wilhelm Ottomeyer i Bad Pyrmont i Niedersachsen i Tyskland sist p\xc3\xa5 1940-tallet. Ottomeyer-plogen kunne pl\xc3\xb8ye til en dybde p\xc3\xa5 145 cm og f\xc3\xb8rte til store innsparinger. Plogen ble dratt av en ombygd Fowler damptraktor med vinsj. I perioden 1950 til 1970 var Ottomeyer-plogen i drift i Emsland i Niedersachsen. Plogen st\xc3\xa5r n\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Emsland Moormuseum i Hesepe. Det finnes ogs\xc3\xa5 en nyere versjon av plogen ._NEWLINE_P\xc3\xa5 jord med bedre b\xc3\xa6reevne enn myr benyttes det ofte beltetraktorer for \xc3\xa5 trekke nydyrkingsploger.\n_START_SECTION_\nDampdrevne vippeploger\n_START_PARAGRAPH_\nUtviklingen av dampmaskinen f\xc3\xb8rte til at damptraktorer ble tatt i bruk til pl\xc3\xb8ying. P\xc3\xa5 grunn av at damptraktorene var store og vanskilege \xc3\xa5 man\xc3\xb8vrere ble de i Europa utstyrte med vinsjer og brukt til \xc3\xa5 trekke ploger med flere skj\xc3\xa6r. Slike ploger var vanskelige \xc3\xa5 snu, s\xc3\xa5 de ble bygd som vippeploger. Dette var egentleg to ploger bygd sammen, en i hver retning, med en aksling og to hjul p\xc3\xa5 midten. Plogen var symmetrisk rundt akslingen, slik at den balanserte rundt den. Man kunne derfor vippe ned plogen p\xc3\xa5 den ene enden, alt etter hvilken retning plogen ble dratt. Det var n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 ha en person sittende p\xc3\xa5 plogen for \xc3\xa5 styre den. _NEWLINE_Dampdrevene vippeploger var mye brukt i Storbritannia og til dels i Tyskland. Noen f\xc3\xa5 ble importert og testet ut i Sverige, men fikk ikke noe gjennomslag der. Det er ikke kjent at de ble importert til Norge. Det f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 trekke en plog med en dampdreven vinsj ble gjort av John Heatcoat i 1834, men det var ikke f\xc3\xb8r i 1850-\xc3\xa5rene at denne metoden kom i praktisk bruk. Det var to systemer i bruk, den ene metoden, fremmet av Howard, gikk ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 benytte bare en dampmaskin og et komplisert system med jordanker og st\xc3\xa5ltau rundt \xc3\xa5keren for \xc3\xa5 trekke en vippeplog. Det andre systemet benyttet to damptraktorer, en p\xc3\xa5 hver side av \xc3\xa5keren, som dro plogen i hver sin retning. Dette systemet, fremmet av John Fowler & Co. var dyrere, men det hadde den fordelen at man slapp det tunge arbeidet med \xc3\xa5 flytte jordankre for hver f\xc3\xa5r. Man kunne ogs\xc3\xa5 bruke litt mindre kjeler, ettersom hver dampmaskin ble brukt i bare en retning og slik fikk anledning til \xc3\xa5 bygge opp damptrykket mens den andre maskinen arbeidet. Dette utstyret var s\xc3\xa5 dyrt at det bare var storgods som hadde r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe sine egne maskiner. De fleste ble kj\xc3\xb8pt av entrepren\xc3\xb8rer, som s\xc3\xa5 tok p\xc3\xa5 seg pl\xc3\xb8ying for de enkelte g\xc3\xa5rdbrukerne. Det var systemet med to damptraktorer som fikk st\xc3\xb8rt utbredelse og i Storbritannia var disse i bruk helt til ut p\xc3\xa5 1930-tallet. Mens Egypt var under britisk okkupasjon importerte okkupasjonsmakten damptraktorer og vinsjdrevne vippeploger som de brukte der.\n_START_SECTION_\nSlepeploger for traktor\n_START_PARAGRAPH_\nI Nord-Amerika ble damptraktorene brukt for \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye opp pr\xc3\xa6rien og det var godt om plass og ikke s\xc3\xa5 farlig at traktorene var vanskelege \xc3\xa5 snu. Det ble derfor brukt slepeploger som ble festet til traktorene med en kjetting. Det ble benyttet store sakteg\xc3\xa5ende traktorer og mange plogkropper. Det var ikke uvanlig med 8- og 10-skj\xc3\xa6rs ploger, men noen ploger hadde opp til 14 skj\xc3\xa6r. For \xc3\xa5 f\xc3\xa5 alle plogkroppene til \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye like dypt var det ofte n\xc3\xb8dvendig med flere mann per plog. Disse stod p\xc3\xa5 en plattform fremst p\xc3\xa5 plogen og justerte pl\xc3\xb8yedybden til de ulike plogkroppene. _NEWLINE_Rundt 1910 begynte bruken av traktorer med bensin- eller parafinmotor, men det ble brukt samme type ploger som for damptraktorene og farten var lav. I Europa begynte man ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 bruke traktorer med innvendig forbrenningsmotor og b\xc3\xa5de traktorene og plogene var mindre enn i Nord-Amerika. Ofte var det ombygde hesteploger som ble brukt. I begynnelsen ble plogen slept etter en kjetting og det var n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 ha en mann p\xc3\xa5 plogen til \xc3\xa5 styre den. Etter hvert ble det utviklet ploger spesielt for traktor som ble dratt etter en trekkbom p\xc3\xa5 traktoren. Disse plogene ble utstyrt med spaker som f\xc3\xb8reren kunne n\xc3\xa5, slik at det ikke trengtes noen til \xc3\xa5 styre plogen. Slepeploger var den dominerande plogtypen fram til andre verdenskrig. _NEWLINE_Slepeplogene hadde en mekanisk l\xc3\xb8fteanordning, drevet fra det ene hjulet. Denne ble koblet inn ved at f\xc3\xb8reren dro i en snor ved enden av f\xc3\xa5ra. For \xc3\xa5 senke plogen dro han i snora p\xc3\xa5 nytt.\n_START_SECTION_\nOvergangen til l\xc3\xb8fteploger\n_START_PARAGRAPH_\nI 1936 kom Ferguson-Brown, med trepunktsoppheng, p\xc3\xa5 markedet, men salget gikk tregt b\xc3\xa5de fordi den var omtrent dobbelt s\xc3\xa5 dyr som Fordson og fordi det var n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe redskap tilpasset trepunktsopphenget. I Nord-Amerika fikk l\xc3\xb8fteplogene innpass da Ford begynte \xc3\xa5 produsere Ford-Ferguson 9N i 1939. I Europa ble det ikke fart p\xc3\xa5 salget f\xc3\xb8r Ferguson satte i gang produksjonen av TE-20 i 1946. Denne traktoren egnet seg godt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 brattlendte bruk og ble popul\xc3\xa6r i Norge, noe som f\xc3\xb8rte til at l\xc3\xb8fteplogen ogs\xc3\xa5 vant innpass. I begynnelsen ble det importert Ferguson-ploger, men etter hvert satte de norske produsentene Kverneland, Kyllingstad og Underhaug i gang produksjon av l\xc3\xb8fteploger.'