b'\n_START_ARTICLE_\nUSAs historie (1964\xe2\x80\x931980)\n_START_SECTION_\nBorgerrettighetene\n_START_PARAGRAPH_\nMordet p\xc3\xa5 John F. Kennedy i 1963 forandret den politiske stemningen i landet. Den nye presidenten, Lyndon B. Johnson, tjente p\xc3\xa5 denne situasjonen og brukte en kombinasjon av den nasjonale stemningen og hans egen politiske forst\xc3\xa5else til \xc3\xa5 presse gjennom Kennedys agenda, s\xc3\xa6rlig borgerretighetsloven av 1964._NEWLINE_Loven hadde en umiddelbar virkning. Innen en m\xc3\xa5ned etter at den ble innf\xc3\xb8rt 6. august 1965 hadde 250 000 nye svarte stemmeberettigede registrert seg. Innen fire \xc3\xa5r hadde antall stemmeregistrerte i s\xc3\xb8r blitt mer enn fordoblet. I 1965 hadde Mississippi den h\xc3\xb8yeste svarte stemmedeltagelsen, 74%, og ledet nasjonen i antallet valgte svarte ledere. I 1969 hadde Tennessee 92,1% valgdeltakelse, Arkansas 77,9% og Texas 73,1%.\n_START_SECTION_\nValget i 1964\n_START_PARAGRAPH_\nI presidentvalget i 1964 plasserte Johnson seg som en moderat, i motsetning til hans motstander Barry Goldwater som kampanjen karakteriserte som en ekstremist. Johnson-kampanjen er mest kjent for \xc3\xa5 ha satt i gang en reklame kalt \xc2\xabprestekrave-jenta\xc2\xbb som viste en liten jente som plukket blad av en prestekrave p\xc3\xa5 en mark, mens hun teller bladene, som s\xc3\xa5 g\xc3\xa5r over i en nedtilling til utskytning og en atomeksplosjon. Reklamen var respons til Goldwaters forsvar av taktisk atomv\xc3\xa5penbruk i Vietnam. _NEWLINE_Johnson knuste Goldwater i valget og vant 64,9% av det totale stemmeantallet, den st\xc3\xb8rste prosentandelen noen gang registrert (dvs siden valget i 1824). Men Johnsons tap av de fleste s\xc3\xb8rlige statene viste en vedvarende valgtrend for demokratene som hadde st\xc3\xb8ttet seg p\xc3\xa5 det \xc2\xabsolide s\xc3\xb8r\xc2\xbb som valgbase i hundre \xc3\xa5r._NEWLINE_F\xc3\xb8r 1964 tillot den politiske koalisjonen av arbeidsbevegelser, minoriteter, liberale og s\xc3\xb8rlige hvite (New Deal-koalisjonen) demokratene \xc3\xa5 kontrollere styresmakten i mye av de foreg\xc3\xa5ende 30 \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r saken om borgerrettigheter delte konservative s\xc3\xb8rlige hvite fra resten av partiet (se Dixiekrat).\n_START_SECTION_\nKrigen mot fattigdom og Great Society\n_START_PARAGRAPH_\nMange andre hjelpeprogram for individer og familier, inkludert medicare, som betaler mye av de medisinske kostnadene for de eldste, startet i 60-\xc3\xa5rene under president Johnsons (1963\xe2\x80\x931969) \xc2\xabkrig mot fattigdom\xc2\xbb. Selv om noen av disse programmene fikk finansielle vansker i 90-\xc3\xa5rene og forskjellige reformer ble foresl\xc3\xa5tt, fortsetter de \xc3\xa5 ha sterk st\xc3\xb8tte fra begge de amerikanske betydelige politiske partiene. I tillegg finansierer medicaid medisinske behov for lavinntektsfamilier.  I l\xc3\xb8pet av 1960-\xc3\xa5rene skaffet den f\xc3\xb8derale styresmakten mat-kuponger for \xc3\xa5 hjelpe fattige familier i \xc3\xa5 skaffe mat, og de f\xc3\xb8derale og statlige styresmaktene samarbeidet om \xc3\xa5 gi st\xc3\xb8tte til lavinntekstforeldre med barn.\n_START_SECTION_\nTonkin-gulf-resolusjon og T\xe1\xba\xbft-offensiven\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter var Vietnam-krigen en direkte etterf\xc3\xb8lger av F\xc3\xb8rste indokinesiske krig som ble kjempet av franskmennene for \xc3\xa5 beholde sin kontroll over Fransk Indokina. Etter at de vietnamesiske kommunistiske styrkene, eller Viet Minh (ledet av H\xe1\xbb\x93 Ch\xc3\xad Minh), beseiret den fransk kolonih\xc3\xa6ren i 1954, ble kolonien gitt uavhengighet og ble senere delt i et kommunistisk nord og et ikkekommunistisk s\xc3\xb8r, samt Laos og Kambodsja._NEWLINE_I 1956 ble valget som kunne ha gjenforent Vietnam avlyst pga ledere i s\xc3\xb8r og deres amerikanske allierte fryktet at Ho Chi Minh ville vinne. I respons ble den nasjonale frigj\xc3\xb8ringsfront (vanligvis kjent som Viet Cong) dannet som en gerilja-bevegelse som mobiliserte til motstand mot den s\xc3\xb8rvietnamesiske regjeringen. _NEWLINE_Amerikansk involvering i krigen \xc3\xb8kte gradvis og der var aldri en formell krigserkl\xc3\xa6ring. Den amerikanske Tonkin-gulf-resolusjonen ga bred st\xc3\xb8tte til president Johnson til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke det direkte amerikanske milit\xc3\xa6re engasjement i krigen. I 1965 satte amerikanerne inn regul\xc3\xa6re styrker i kampene og i tiden framover \xc3\xb8kte antall amerikanske styrker og tap etter dette punktet. I november sammen \xc3\xa5r kom den f\xc3\xb8rste store milit\xc3\xa6re konfrontasjonen for de amerikanske styrkene gjennom slaget i Ia Drang._NEWLINE_I begynnelsen hadde det amerikanske engasjementet en viss st\xc3\xb8tte i den amerikanske offentligheten, men den nordvietnamesisk-ledede T\xe1\xba\xbft-offensiven i 1968 viste at en milit\xc3\xa6r seier ikke var n\xc3\xa6rt forest\xc3\xa5ende, slik den milit\xc3\xa6re ledelsen hadde lovet. Til tross for at de amerikanske og s\xc3\xb8rvietnamesiske styrkene slo tilbake offensiven, ga den Nord-Vietnam en viktig politisk seier da de viste at de kunne trenge helt inn og angripe sentrale st\xc3\xb8ttepunkter i hele landet. Selv den amerikanske ambassaden i Saigon ble angrepet og den tidligere keiserhovedstaden Hu\xe1\xba\xbf var p\xc3\xa5 nordvietnamesiske hender i over en m\xc3\xa5ned under Slaget om Hu\xe1\xba\xbf.\n_START_SECTION_\nAntikrigsbevegelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDer hadde v\xc3\xa6rt en motstandsbevegelse mot krigen innenfor enkelte deler av USA som startet i 1964, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5dene til visse h\xc3\xb8yskoler. Motstanden var fundert b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 et moralsk grunnlag, men ogs\xc3\xa5 som en reaksjon p\xc3\xa5 at den manglet klare m\xc3\xa5l._NEWLINE_Dette skjedde i en tid av venstreorientert studentaktivisme som landet ikke hadde sett f\xc3\xb8r, samtidig som den demografisk betydelige \xc2\xabbaby-eksplosjonen\xc2\xbb n\xc3\xa5dde alder for \xc3\xa5 begynne p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yskole. Andre verdenskrig endte i 1945 og Koreakrigen endte i 1953, derfor hadde de fleste fra baby-eksplosjonen ikke selv opplevd krig. I tillegg var Vietnamkrigen noe helt nytt i dekningen til media, den er blitt kalt den f\xc3\xb8rste fjernsynskrigen, noe som gjorde at krigens grusomheter ble brakt helt hjem i stua til den vanlige amerikaner.\n_START_SECTION_\nKrisen i 1968 og Richard Nixons vei til makten\n_START_PARAGRAPH_\nPresident Lyndon B. Johnson startet sin kampanje for gjenvalg i 1968. Et medlem i hans eget parti, Eugene McCarthy, stilte mot ham i nominasjonen p\xc3\xa5 en antikrigsplattform. McCarthy vant ikke det f\xc3\xb8rste prim\xc3\xa6rvalget i New Hampshire, men han gjorde det forbausende godt mot den sittende presidenten. Det resulterende slaget mot Johnsons kampanje, sammen med andre faktorer, f\xc3\xb8rte presidenten til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re en overraskende annonsering i en fjernsynssendt tale 31. mars om at han trakk seg fra valget. Han annonserte ogs\xc3\xa5 starten p\xc3\xa5 fredsforhandlingene i Paris med Vietnam i den talen._NEWLINE_Robert Kennedy tok muligheten som ble skapt av at Johnson trakk seg fra valget og sluttet seg til og gikk for nominasjonen p\xc3\xa5 en antikrigsplattform. Johnsons visepresident, Hubert Humphrey, gikk ogs\xc3\xa5 for nominasjon med l\xc3\xb8ftet om \xc3\xa5 fortsette \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte den s\xc3\xb8rvietnamesiske regjeringen. _NEWLINE_Kennedy ble myrdet den sommeren og McCarthy var ikke i stand til \xc3\xa5 overvinne Humphreys st\xc3\xb8tte innad blant partiets elite. Humphrey vant nominasjonen til partiet og stilte mot Richard Nixon i det generelle valget. Nixon appellerte til det han hevdet var den \xc2\xabstille majoriteten\xc2\xbb av moderate amerikanere som mislikte \xc2\xabhippienes\xc2\xbb motkultur. Nixon lovte ogs\xc3\xa5 \xc2\xabfred med \xc3\xa6re\xc2\xbb med hans \xc2\xabhemmelige plan\xc2\xbb til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 Vietnamkrigen. Han foreslo Nixon-doktrinen for \xc3\xa5 etablere strategien for \xc3\xa5 snu kampene i krigen over til vietnameserne.\n_START_SECTION_\nNixon og Vietnam\n_START_PARAGRAPH_\nNixon skulle oppdage at \xc3\xa5 trekke seg ut fra Vietnam, selv om det var popul\xc3\xa6rt, var mye enklere sagt enn gjort. I fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 balansere bekymringer for s\xc3\xb8rvietnamesisk evne til \xc3\xa5 forsvare seg alene med det \xc3\xb8kende presset fra den amerikanske kongressen til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 troppene ut, i tillegg til forsamlingens tendens om \xc3\xa5 ensidig redusere og til slutt kutte finansieringen av krigen, var Nixon tvunget til \xc3\xa5 bruke store mengder bestrebelser og politisk kapital. Samtidig ble han skyteskive for mye offentlig fiendtlighet ang\xc3\xa5ende Vietnam. _NEWLINE_Moralen i konflikt fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en sak og hendelser som My Lai-massakren eroderte st\xc3\xb8tten for krigen og \xc3\xb8kte fors\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 vietnamiseringen. Til slutt hadde rundt 1,5 millioner vietnamesere og rundt 58 000 amerikanske soldater blitt drept i krigen. Tap p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt av R\xc3\xb8de Khmer i nabolandet Kambodsja var enda h\xc3\xb8yere. Noen hevder at destabiliseringen av Vietnam-krigen og det distraherende skjulet av konflikten lot R\xc3\xb8de Khmer blomstre. _NEWLINE_Den voksende Watergate-skandalen var ogs\xc3\xa5 en betydelig distraksjon for Nixon og den lille st\xc3\xb8tten til S\xc3\xb8r-Vietnam  ble ofte ineffektivt brukt av korrupte embetsmenn i et styre med stadig svakere legitimitet. Nixon gjennomf\xc3\xb8rte imidlertid vietnamiseringprogrammet og alle amerikanske stryker var ute av Vietnam i 1973. Etter et st\xc3\xb8rre, til dels pansret felttog to \xc3\xa5r senere ble S\xc3\xb8r-Vietnam erobret av Nord-Vietnam.\n_START_SECTION_\nArbeidsledighet og inflasjon\n_START_PARAGRAPH_\nSamtidig som president Johnson overtalte kongressen til \xc3\xa5 akseptere et skattekutt i 1964, \xc3\xb8kte han raskt utgiftene for b\xc3\xa5de hjemlige program og for krigen i Vietnam. Resultat var en betydelig ekspansjon av pengeforsyninger som hvilte hovedsakelig p\xc3\xa5 styresmaktens underskudd og som presset prisene raskt oppover. Men inflasjon hvilte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 landets jevnt synkende overherred\xc3\xb8mme i internasjonal handel og videre nedgangen i den globale \xc3\xb8konomien, geopolitiske, kommersielle, teknologiske og kulturelle herred\xc3\xb8mmet til USA siden slutten av andre verdenskrig. Etter 1945 hadde USA enkel tilgang til r\xc3\xa5materialer og betydelige markeder for sine varer i utlandet. Etter krigen var USA ansvarlig for rundt en tredjedel av verdens industrielle produksjon pga krigens \xc3\xb8deleggelser i Europa. Ikke bare konkurrerte de industrialiserte nasjonene n\xc3\xa5 for sjeldnere r\xc3\xa5materialer, men leveranser fra den tredje verden krevde h\xc3\xb8yere priser. Bil- og st\xc3\xa5lindustriene begynte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 m\xc3\xb8te sterk konkurranse i det amerikanske markedet._NEWLINE_Richard Nixon lovte \xc3\xa5 takle treg vekst og inflasjon, kjent som \xc2\xabstagflasjon\xc2\xbb gjennom h\xc3\xb8yere skatter og lavere utgifter, noe som m\xc3\xb8tte sterk motstand i kongressen. Resultatet var at Nixon endret retning og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 kontrollere valutaen. Hans oppnevnelser til Federal Reserve s\xc3\xb8kte \xc3\xa5 trekke sammen pengeforsyningene og \xc3\xb8ke rentene. Men til liten virkning, den trange pengepolitikken gjorde lite for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bukt med inflasjonen. Levekostnadene steg 15% under Nixons f\xc3\xb8rste to \xc3\xa5r i embetet._NEWLINE_Sommeren 1971 var Nixon under sterkt offentlig press for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re noe avgj\xc3\xb8rende for \xc3\xa5 snu den \xc3\xb8konomiske b\xc3\xb8lgen. F\xc3\xb8rst frisatte han dollaren fra den vekslende gullstandarden som hadde kontrollert den verdi siden Bretton Woods-konferansen og lot dens verdi synke p\xc3\xa5 verdensmarkedene. Devalueringen hjalp til \xc3\xa5 stimulere amerikansk eksport, men den gjorde det ogs\xc3\xa5 lettere for viktig import, r\xc3\xa5materialer og ferdige varer fra utlandet. 15. august 1971, under provisjonen til \xc3\xb8konomsk stabiliserings-loven av 1970, innf\xc3\xb8rte Nixon \xc2\xabfase I\xc2\xbb av sin \xc3\xb8konomiske plan: en nittidagers frysing av alle l\xc3\xb8nninger og priser over deres eksisterende niv\xc3\xa5. I november innf\xc3\xb8rte \xc2\xabfase II\xc2\xbb n\xc3\xb8dvendige beordrende retningslinjer for l\xc3\xb8nninger og pris\xc3\xb8kninger for et f\xc3\xb8deralt direktorat. Inflasjonen sank midlertidig, men nedgangen fortsatte med stigende arbeidsledighet. For \xc3\xa5 kjempe mot nedgangen, snudde Nixon helt om og adopterte en ekspansiv pengepolitikk. Den tredje fasen s\xc3\xa5 slutten p\xc3\xa5 strenge l\xc3\xb8nninger og priskontroll. Resultatet var at inflasjonen fortsatte sin spiral oppover._NEWLINE_For \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re ting verre begynte Organisasjonen for oljeeksporterende nasjoner (OPEC) \xc3\xa5 vise sin styrke: olje, som gav drivstoff til biler og hjem i et land som var \xc3\xb8kende dominert av drabantbyer (hvor store hjem og bil-eierskap er vanligere), ble et \xc3\xb8konomisk og politisk verkt\xc3\xb8y for nasjoner i den tredje verden til \xc3\xa5 begynne \xc3\xa5 kjempe for sine saker. Etter Jom kippur-krigen i 1973, annonserte arabiske medlemmer av OPEC at de ikke lenger ville sende petroleum til nasjoner som st\xc3\xb8ttet Israel, dvs USA og Vest-Europa. Samtidig ble andre OPEC-nasjoner enig om \xc3\xa5 heve sine priser med 400%. Dette resulterte i oljesjokket i 1973 hvor amerikanske motorister stod ovenfor lange k\xc3\xb8er ved bensinstasjonene. Offentlige og private fasiliteter stengte for \xc3\xa5 spare p\xc3\xa5 oppvarmingsolje og fabrikker kuttet produksjonen og sa opp arbeidere. Ingen annen faktor bidro mer til \xc3\xa5 produsere den kraftige inflasjonen i 1970-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Inflasjonens press f\xc3\xb8rte til n\xc3\xb8kkelendringer i \xc3\xb8konomisk politikk. Etter den store depresjonen i 1930-\xc3\xa5rene, ble perioden med treg \xc3\xb8konomisk vekst og h\xc3\xb8y arbeidsledighet sett p\xc3\xa5 som den st\xc3\xb8rste av \xc3\xb8konomiske trusler, som kunne motsvirkes av tunge investeringer fra styresmaktene eller kutt i skattene slik at konsumentene ville bruke mer og en ekspansiv pengepolitikk. I 1970-\xc3\xa5rene skapte betydelige prisstigninger, s\xc3\xa6rlig innen energi, en sterk frykt for inflasjon. Resultatet var at regjeringslederne konsentrerte seg mer p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kontrollere inflasjon enn p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bekjempe den trege veksten med begrenset bruk av penger, motsatte seg skattekutt og begrenset veksten i pengeforsyningene._NEWLINE_De vaklende \xc3\xb8konomiske programmene til Nixon-administrasjonen var indikatorer av en bredere nasjonal forvirring om utsiktene for fremtidig amerikansk rikdom. Med lite forst\xc3\xa5else for internasjonale krefter som skapte \xc3\xb8konomiske problemer, fokuserte Nixon og offentligheten p\xc3\xa5 umiddelbare saker og kortsiktige l\xc3\xb8sninger. Disse underliggende problemene satte scenen for den konservative reaksjonen, en mer aggressiv utenrikspolitikk og retretten fra velferdsbaserte l\xc3\xb8sninger for minoriteter og de fattige som ville karakterisere det etterf\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nSALT I, SALT II og d\xc3\xa9tente\n_START_PARAGRAPH_\nSupermaktene s\xc3\xb8kte hverandres hjelp i 1972\xe2\x80\x933. Etter \xc3\xa5 ha foretatt en overraskende reise til Kina, signerte president Richard Nixon SALT I avtalen med Leonid Bresjnev for \xc3\xa5 begrense utviklingen av strategiske v\xc3\xa5pen._NEWLINE_D\xc3\xa9tente hadde b\xc3\xa5de strategiske og \xc3\xb8konomiske fordeler for begge supermaktene. V\xc3\xa5penkontroll gjorde begge supermaktene til \xc3\xa5 bremse den \xc3\xb8konomiske spiralen i deres svulmende forsvarbudsjett. Tidligere hadde Johnson-administrasjonens mislykkede fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 beseire kommunistiske styrker svekket den amerikanske \xc3\xb8konomien for flere ti\xc3\xa5r etter hans underskuddsinvesteringer p\xc3\xa5 \xc3\xa5 opprettholde krigsinnsatsen, og bidro til et ti\xc3\xa5r med \xc2\xabstagflasjon\xc2\xbb. Imens kunne Sovjet hverken hindre blodige sammenst\xc3\xb8t mellom sovjetiske og kinesiske tropper langs deres felles grense eller forbedre en nedadg\xc3\xa5ende sovjetisk \xc3\xb8konomi, delvis pga h\xc3\xb8ye milit\xc3\xa6re utgifter. De ble ogs\xc3\xa5 enige om \xc3\xa5 respektere de nylig dannede statene i Afrika og Asia._NEWLINE_Men d\xc3\xa9tenten led blant utbruddene av krig i Midt\xc3\xb8sten og Afrika, s\xc3\xa6rlig det s\xc3\xb8rlige og \xc3\xb8stlige Afrika. De to nasjonene fortsatte \xc3\xa5 konkurrere med hverandre om innflytelse i den ressursrike tredje verden, s\xc3\xa6rlig i Chile._NEWLINE_De fleste amerikanere trodde p\xc3\xa5standene om at den kalde krigen var en kamp mellom den frie verden og totalit\xc3\xa6risme. Men USA gikk mot regjeringer, som den gjorde i 50-\xc3\xa5rene, som ble oppfattet som marxistiske, selv i tilfeller hvor de hadde blitt valgt, som Chiles sosialistiske president Salvador Allende.\n_START_SECTION_\nKampanjen i 1972\n_START_PARAGRAPH_\nI 1972 vant Nixon nominasjonen og stod ovenfor demokratenes George McGovern som stilte til valg med et program som la vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 Vietnam-krigen og institusjonalisere garantert minimumsinntekt for landets fattige. Mellom vanskelighetene med hans makker, Thomas Eagleton (som han til slutt droppet og erstattet med Sargent Shriver), og republikanernes vellykkede kampanje i \xc3\xa5 fremstille ham som en uakseptabel radikaler, led han et 61%-38% nederlag for den sittende president Nixon._NEWLINE_Nixon ble til slutt etterforsket for igangsettelsen og tildekkingen av innbruddet i demokratenes kontor i Watergate. Justiskomit\xc3\xa9en i representantenes hus satte i gang formelle og offentlige rettsh\xc3\xb8ringer mot Nixon 9. mai 1974. Fremfor \xc3\xa5 m\xc3\xb8te h\xc3\xb8ringene i representantenes hus og domfellelse av senatet, trakk han seg 9. august 1974. Hans etterf\xc3\xb8lger, Gerald R. Ford, en moderat republikaner, gav en avv\xc3\xa6pnende ben\xc3\xa5dning som endte etterforskningene.\n_START_SECTION_\nCarter-administrasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nWatergate-skandalen var fremdeles friskt i velgernes minne da den tidligere guvern\xc3\xb8ren i Georgia, Jimmy Carter, en utfordrer som var fjern fra Washington D.C., kjent for sin integritet, vant over nasjonalt bedre kjente politikere i demokratenes nominasjonsprosess i 1976. Carter ble den f\xc3\xb8rste kandidaten fra det dype s\xc3\xb8r til \xc3\xa5 bli valgt til president siden den amerikanske borgerkrigen._NEWLINE_Hans administrasjon er kanskje best kjent for \xc3\xa5 hjelpe til med \xc3\xa5 etablere en fredsavtale mellom Israel og Egypt (se Camp David-avtalen), for en \xc3\xb8konomisk og energikrise og for gisselsituasjonen i Teheran._NEWLINE_Carter fors\xc3\xb8kte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 plassere nok en begrensning p\xc3\xa5 v\xc3\xa5penkappl\xc3\xb8pet med en SALT II-avtalen i 1979, men hans fors\xc3\xb8k ble undergravd av tre overraskende utviklingen: den islamske revolusjonen i Iran, revolusjonen i Nicaragua og den sovjetiske invasjonen i Afghanistan._NEWLINE_Carter slapp n\xc3\xb8lende den tidligere iranske sjahen Muhammed Reza Pahlavi i 1979 inn i USA p\xc3\xa5 politisk asyl og medisinsk behandling. Selv om Carter ivrig fremmet menneskerettigheter som overordnet i sin utenrikspolitikk, fortsatte han \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte den iranske sterke mann under hans styre. I respons til sjahens ankomst til USA, tok iranske militante studenter den amerikanske ambassaden i Teheran og 52 gisler og krevde sjahen utlevert til Iran for \xc3\xa5 stilles for retten og henrettes. Til tross for sjahens d\xc3\xb8d i Egypt, fortsatte gisselkrisen og dominerte det siste \xc3\xa5ret i Carters presidentskap. Den etterf\xc3\xb8lgende responsen til krisen fra en \xc2\xabrosehage-strategi\xc2\xbb av \xc3\xa5 bli v\xc3\xa6rende i Det hvite hus til det mislykkede fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 redde gislene._NEWLINE_Catert holdt en nasjonal fjernsynssendt tale i 1979 hvor han identifiserte det han mente var en tillitskrise blant det amerikanske folket. Dette har blitt kjent som hans \xc2\xabusikkerhets\xc2\xbb-tale, selv om han aldri brukte ordet \xc2\xabusikker\xc2\xbb i teksten. I stedet for \xc3\xa5 inspirere amerikanerne til handling som han hadde h\xc3\xa5pet, ble talen oppfattet av mange som et uttrykk for et pessimisttisk syn som kan ha skadet hans h\xc3\xa5p om gjenvalg.'