b'\n_START_ARTICLE_\nChristopher Severin Knag\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKnag ble f\xc3\xb8dt i Bergen, som s\xc3\xb8nn av skreddermester Lars Johan Knag og Jannicke Christophersdatter. Han var en av tre br\xc3\xb8dre som alle valgte h\xc3\xa5ndverkeryrket, en skreddermester, en glassmester og en snekkermester. Christopher giftet seg i 1884 med Elvina Sophie Amalie Pettersen og sammen fikk de barna Johan, Signe, Alf og Olaf._NEWLINE_Som 14-\xc3\xa5ring begynte han i l\xc3\xa6re hos snekkermester Reinert Abrahamsen, l\xc3\xa6retiden varte i fem \xc3\xa5r. I 1874 reiste han til K\xc3\xb8benhavn for \xc3\xa5 l\xc3\xa6re mer og arbeide. Der ble han i 15 m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r reisen gikk videre til Stockholm, hvor han oppholdt seg like lenge. Ved hjemkomsten til Bergen tok han ut borgerskap som snekker._NEWLINE_Med flid, dyktighet og vekt p\xc3\xa5 kvalitet og detaljer oppn\xc3\xa5dde Knag raskt et godt ry som m\xc3\xb8belsnekker. Han deltok ved flere verdens- og landsutstillinger, og han leverte m\xc3\xb8bler til Bergens H\xc3\xa5ndverks- og Industriforenings lotterier. Videre leverte han m\xc3\xb8bler og annet utstyr til flere offentlige institusjoner, som Vestlandske Kunstindustrimuseum, Kunstforeningen og Bergens Museum._NEWLINE_Etter hvert ble Knag spesielt kjent for m\xc3\xb8bler med intarsia. Han utf\xc3\xb8rte intarsia i b\xc3\xa5de tre, metall og perlemor, men det var m\xc3\xb8bler med intarsia i farget og naturlige tresorter han ble mest kjent for. Til de ulike utstillingene sendte han m\xc3\xb8bler i dragestil og i art nouveau, begge stiltypene med intarsia._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste utstillingen Christoffer Knag deltok p\xc3\xa5 var Landsutstillingen i Bergen 1898, hvor han vant s\xc3\xb8lvmedalje. Han stilte med et skap i dragestil, rikt dekorert med intarsia. Alle  flater var dekorert med ulike bilder inspirert av norsk folkekunst. Neste utstilling Knag deltok i var verdensutstillingen i Paris i 1900 . Her deltok han med samme skap som p\xc3\xa5 landsutstillingen og et til i samme stil. P\xc3\xa5 denne utstillingen vant han gullmedalje. Til verdensutstillingen i St. Louis i 1904 _NEWLINE_stilte Knag med et skap likt det han lagde til landsutstillingen i Bergen, samt et bord,  \xc3\xa5tte stoler, to mindre skap og en benk. For denne m\xc3\xb8belserien oppn\xc3\xa5dde han Grand Prix, den h\xc3\xb8yeste utmerkelsen._NEWLINE_I 1914 ble det holdt en Jubileumsutstilling i Kristiania, i anledning 100-\xc3\xa5rsjubileet for den norske grunnloven av 1814. Knag deltok p\xc3\xa5 utstillingen med to skap i art nouveau-stil, med innlagt intarsia. Knag var en av fem snekkere som fikk gullmedalje for sine bidrag. Den siste utstillingen Knag deltok i var Verdensutstillingen i Rio de Janeiro 1923. Her deltok ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8nnen Alf Knag. Christoffer deltok med to skap i art nouveau-stil og Alf deltok med m\xc3\xb8blene til konferansesalen. Sistnevnte m\xc3\xb8bler ble lagd i eik og utf\xc3\xb8rt i nybarokk stil._NEWLINE_Utstillingsm\xc3\xb8blene lagde han stort sett p\xc3\xa5 fritiden sin. I verkstedets \xc3\xa5pningstid m\xc3\xa5tte han forholde seg til kundenes stil\xc3\xb8nsker, som hovedsakelig fulgte moten. P\xc3\xa5 1800-tallet og et stykke inn p\xc3\xa5 1900-tallet var det historismen som var gjeldende._NEWLINE_Christopher Knag var i en \xc3\xa5rerekke medlem av styret i Vestlandske Kunstindustrimuseum og var mesteparten av sitt yrkesaktive liv medlem av Bergen Haandv\xc3\xa6rks- og Industriforening. Da Snekkermestrenes Fagforening ble stiftet i 1892 ble han valgt inn i styret som sekret\xc3\xa6r og bibliotekar, senere ble han valt inn som formann. I 1920 ble Knag tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull for sitt arbeid til h\xc3\xa5ndverkets fremme._NEWLINE_Fram til 1929 stod Christopher Knag for ledelsen av bedriften Chr. Knag. Litt inn p\xc3\xa5 1900-tallet blir han ogs\xc3\xa5 godt  hjulpet av s\xc3\xb8nnene sine, Johan og Alf. Det var meningen at eldstes\xc3\xb8nnen, Johan, skulle overta bedriften. I 1914 d\xc3\xb8r imidlertid Johan, dermed blir det Alf som i 1929 overtar driften. Christopher Knag fortsatte likevel \xc3\xa5 ha sine gj\xc3\xb8rem\xc3\xa5l i bedriften fram til sin d\xc3\xb8d i 1942._NEWLINE_Arkivet etter Christopher og Alf Knag er oppbevart ved Bergen byarkiv. Chr. Knag var spesielt kjent for m\xc3\xb8bler med innlagt intarsia, bilder i tre. Arkivet inneholder derfor en del fine pr\xc3\xb8ver av intarsia.'