b'\n_START_ARTICLE_\nValgkollegium\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nValgkollegium benyttes blant annet ved presidentvalg i USA. Det historiske argumentet for opprettelse av valgkollegium i USA var en blanding av frykt for intriger og fraksjonering dersom presidenten ble valgt av en liten gruppe menn som m\xc3\xb8ttes jevnlig, samt at slaveriet i s\xc3\xb8rstatene gjorde direktevalg vanskelig \xc3\xa5 f\xc3\xa5 vedtatt. Et valgkollegium best\xc3\xa5ende av samme antall valgmenn som antall senatorer og kongressmenn, og samtidig var uavhengig av disse, ble opprettet. Hver stat vedtok selv lovene for hvordan valgmennene skulle velges. I 2000 bidro ordningen til at George W. Bush ble valgt til president fremfor Al Gore, selv om et flertall av befolkningen st\xc3\xb8ttet Gore. Valgkollegiumsystemet, som ikke er helt proporsjonalt, f\xc3\xb8rte til at Bush hadde et flertall blant valgmennene.\n_START_SECTION_\nAndre land\n_START_PARAGRAPH_\nMens blant annet valgkollegiene i USA velges med presidentvalget som eneste oppgave, er valgkollegier i andre land institusjoner med flere oppgaver. I land der det for eksempel er parlamentet som velger presidenten fungerer parlamentet som valgkollegium. Valgkollegier benyttes ogs\xc3\xa5 innenfor andre typer organisasjoner._NEWLINE_Estland har en ordning der nasjonalforsamlingen velger president i flere runder, og fjerde og siste runde avgj\xc3\xb8res av et valgkollegium. Finland valgte frem til 1988 sin president ved bruk av valgmenn.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nNorge hadde et system med valgmenn frem til 1905. Det var \xc3\xa8n valgmann per 50 stemmeberettigede i byene og \xc3\xa8n per 100 p\xc3\xa5 landet. I Norge utpekes partiledere og partienes statsministerkandidater av partienes landsm\xc3\xb8ter, som er et valgkollegium med flere oppgaver. Statsministeren utpekes formelt av kongen, men m\xc3\xa5 ha flertall i Stortinget, som reelt fungerer som et valgkollegium som velger statsminister.'