b'\n_START_ARTICLE_\nSkandinaviske romanifolk\n_START_SECTION_\nEtnisk opphav\n_START_PARAGRAPH_\nNoen mener at taterne er gren av romanifolkene i Norge og Sverige, og noen teorier er at de deler etnisk og historisk opphav med andre folkegrupper som tradisjonelt kalles sig\xc3\xb8ynere. Andre teorier er at dette har v\xc3\xa6rt adskilte folkeslag fra begynnelsen. Denne teorien st\xc3\xb8ttes ved at spr\xc3\xa5ket til sig\xc3\xb8ynere og tatere er forskjellige, men har likheter p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som nordiske spr\xc3\xa5k har visse likheter._NEWLINE_Navnet tater har folkegruppen hatt siden de kom til Sverige 29. september 1512. Da taterne kom til Sverige p\xc3\xa5 1500-tallet ble de godt mottatt av befolkningen og ble omtalte som et staselig og flott folk. Navnet tater hadde ingen negativ betydning i folkets \xc3\xb8yne. _NEWLINE_P\xc3\xa5 engelsk omtales skandinaviske romanifolk med de brede samlebetegnelsene \xc2\xabRomani people\xc2\xbb og et skille mellom \xc2\xabtatere\xc2\xbb og \xc2\xabsig\xc3\xb8ynere\xc2\xbb finnes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 engelsk. I England brukes for det meste Rom om Sig\xc3\xb8ynerne og Gips/Travellers om Romanifolket som i Norge g\xc3\xa5r under Romanifolket/taterne/reisende._NEWLINE_Tatere levde historisk s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 landsbygda, der de ofte hadde et n\xc3\xa6rt forhold til bygdesamfunnet og jobbet som h\xc3\xa5ndverkere og lignende. Deres forhold til storsamfunnet har v\xc3\xa6rt preget av varierende grad av assimilasjon og forf\xc3\xb8lgelse, spesielt p\xc3\xa5 1900-tallet. Selv om en del tatere har holdt fast p\xc3\xa5 sin egen kultur opp til v\xc3\xa5r tid er det lang tradisjon for at romanifolk har g\xc3\xa5tt opp i det skandinaviske storsamfunnet, bl.a. gjennom ekteskap med nordmenn og svensker. Ikke alle etterkommerne kjente til sine romanir\xc3\xb8tter. _NEWLINE_Tatere er en folkegruppe med lange r\xc3\xb8tter i Norge. Romanifolk og sig\xc3\xb8ynere var ved siden av j\xc3\xb8der etniske grupper som ble forfulgt i Holocaust.\n_START_SECTION_\nTerminologi\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 1500-tallet har betegnelsen \xc2\xabtater\xc2\xbb gjerne blitt brukt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet om folk med et fremmed utseende, m\xc3\xb8rkt h\xc3\xa5r og m\xc3\xb8rke \xc3\xb8yne. P\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet har ogs\xc3\xa5 betegnelsen \xc2\xabfant\xc2\xbb v\xc3\xa6rt benyttet, som \xc2\xabsplint\xc2\xbb ble benyttet p\xc3\xa5 Vestlandet. I Nord-Norge var de kjent som \xc2\xabfark\xc2\xbb._NEWLINE_I Sverige velger mange \xc3\xa5 dem for \xc2\xabresande romer\xc2\xbb eller \xc2\xabresandefolket\xc2\xbb, som i dag er et samlebegrep for alle de fem romaniminoritetene i landet, og man kategoriseres etter eget \xc3\xb8nske som \xc3\xa9n eneste minoritet med undergrupper eller \xc2\xabstammer\xc2\xbb som man selv holder i system innad._NEWLINE_Taterne ble ogs\xc3\xa5 i stor utstrekning kalt \xc2\xabsig\xc3\xb8ynere\xc2\xbb med opprinnelse fra tysk \xc2\xabzige\xc3\xbcner\xc2\xbb basert p\xc3\xa5 det greske begrepet \xc2\xabathinganoi\xc2\xbb. Da medlemmer av den \xc3\xb8steuropeiske grenen av romanifolket ankom Norden p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet, ble betegnelsen \xc2\xabsig\xc3\xb8yner\xc2\xbb brukt om dem. N\xc3\xa5r det var snakk om \xc2\xabsig\xc3\xb8ynere\xc2\xbb f\xc3\xb8r slutten av 1800-tallet, er det tatere av typen romani eller sinti som omtales. I nyere historie brukes derimot betegnelsen ikke om romanifolk, men om den gruppen som n\xc3\xa5 kalles sig\xc3\xb8ynere. _NEWLINE_Selv brukte romanifolk andre betegnelser om seg selv, som f.eks. \xc2\xabromani/Tater\xc2\xbb, \xc2\xabromanis\xc3\xa6l\xc2\xbb, \xc2\xabvandriar\xc2\xbb, \xc2\xabdinglare\xc2\xbb og \xc2\xabtavringar\xc2\xbb eller \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 norsk \xe2\x80\x93 \xc2\xabreisende\xc2\xbb romanisel/sinti. Noen av taterne selv \xc3\xb8nsker at utenforst\xc3\xa5ende kaller dem \xc2\xabde reisende\xc2\xbb. I nyere tid, \xc3\xb8nsker Taternes landsforening \xc3\xa5 gi ordet tater en positiv betydning.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nRomanifolket i Norge og Sverige er den samme gruppen, og de samme slektene er representert p\xc3\xa5 begge sider av grensen. Mens taterne bor spredt utover hele Sverige, har de norske romanislektene tradisjonelt hatt tilhold p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, og i Tr\xc3\xb8ndelag og deler av nordvestkysten. Langs kysten p\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet og s\xc3\xb8rlig del av Vestlandet fantes ogs\xc3\xa5 andre reisende slekter, som tradisjonelt ikke blir betraktet som en del av romanifolket. I motsetning til romanifolket snakket de opprinnelig ikke romani, men spr\xc3\xa5ket rodi, og hadde ikke taternes romanikultur. Av romanifolket ble disse kalt \xc2\xabmeltravere\xc2\xbb, og av forskeren Eilert Sundt ble de kalt \xc2\xabsk\xc3\xb8yere\xc2\xbb eller \xc2\xabsk\xc3\xb8yerfolk\xc2\xbb._NEWLINE_Det finnes ingen oversikt over hvor mange med romanibakgrunn som bor i Norge. Dette henger sammen med at det ikke f\xc3\xb8res registre i Norge basert p\xc3\xa5 etnisk tilh\xc3\xb8righet. I St.meld. nr. 15 (2000-2001) ble folketallet ansl\xc3\xa5tt til noen tusen. Det nyeste anslaget, gjort av Europar\xc3\xa5dets kommiss\xc3\xa6r for menneskerettigheter, Nils Mui\xc5\xbenieks, anslo antallet til et sted mellom 4000 og 10 000. _NEWLINE_I Norge er det trolig flere tusen mennesker med tateridentitet i dag, men om en tar med alle som er av taterslekt m\xc3\xa5 tallet trolig tidobles. Romanisel-sinti-gruppen teller mellom ca. 4\xc2\xa0000-10\xc2\xa0000 p\xc3\xa5 landsbasis. I Sverige regner man med et antall p\xc3\xa5 15\xe2\x80\x9320\xc2\xa0000 \xc2\xabresande-romer\xc2\xbb (romanisel/sinti). _NEWLINE_Taterne selv hevder ofte \xc3\xa5 kunne gjenkjenne hverandre p\xc3\xa5 utseendemessige trekk, dialekt, klesstil, fremferd og andre s\xc3\xa6rpreg.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSig\xc3\xb8ynerne stammer if\xc3\xb8lge tradisjonen fra Rajasthanomr\xc3\xa5det i det nordvestlige India og kom til Europa p\xc3\xa5 1400-tallet og til Norge og Sverige fra 1500-tallet og fremover. Romanifolket utvandret trolig fra det nordlige India for omkring 1000 \xc3\xa5r siden. De har et spr\xc3\xa5klig opphav som har mye til felles med sanskrit (et d\xc3\xb8dt, men ikke utd\xc3\xb8dd indisk spr\xc3\xa5k) og flere asiatiske og europeiske spr\xc3\xa5k. Romanifolket/Taterne kom til Europa p\xc3\xa5 1300-tallet. De tilh\xc3\xb8rer den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabf\xc3\xb8rste vandring\xc2\xbb; dvs. den vestlige gren av romanifolket som \xe2\x80\x93 til forskjell fra rom \xe2\x80\x93 ankom Vest-Europa p\xc3\xa5 1400- og 1500-tallet. Romanifolk-sinti (sig\xc3\xb8ynerne) kom tidlig til Skandinavia \xe2\x80\x93 de ble f\xc3\xb8rst registrert i Danmark i 1505, og deretter i Sverige i 1512._NEWLINE_I flere romani-sinti-slekter (de som tidligere ble kalt \xc2\xabzigenare\xc2\xbb) var mennene leiesoldater og var kjent for \xc3\xa5 ha deltatt i mange av de store krigene i Europa p\xc3\xa5 1600-tallet og 1700-tallet, herunder ogs\xc3\xa5 den store nordiske krigen (1700\xe2\x80\x931721). Det fantes ogs\xc3\xa5 en egen garnison ved Vimmerby Regemente i Sverige som i sin helhet besto av romanisoldater. Det finnes dessuten sagn om at de var kongens elitesoldater._NEWLINE_I midten av 1500-tallet endret den politiske vinden seg i Europa og en nasjonalistisk politikk begynte \xc3\xa5 bre seg. Dette f\xc3\xb8rte til at alle som ble utmerket seg som \xc2\xabfremmende\xc2\xbb, ble oppfattet som en trussel mot landet. Fremmedfrykten begynte \xc3\xa5 bre seg helt opp til Norden og Norge. Dette f\xc3\xb8rte til en massiv forf\xc3\xb8lgelse av blant annet romanifolket og taterne. Opp gjennom \xc3\xa5rhundrene var folket stadig p\xc3\xa5 flukt fra kirken og myndighetene, som begge stod for \xc3\xa5 undertrykke og forf\xc3\xb8lge dette folket._NEWLINE_Kong Kristian Vs lov fra 1689 sier: "Tatere, som oml\xc3\xb8be og besvige Folk med deris Bedr\xc3\xa6geri, L\xc3\xb8gn, Tyveri og Troldom skulle af St\xc3\xa6dets \xc3\x98vrighed paagribis, hvor de kunde befindis, og de, som af Almuen paa Landet ertappis, skulle leveris til n\xc3\xa6ste Bonde L\xc3\xa6nsmand, som ved B\xc3\xb8ndernis Hielp skal f\xc3\xb8re dem til Fogden og alt hvis de have med at fare dennem fratagis, og deris Anf\xc3\xb8rere paa Livet straffis, og de andre inden vis Tid at r\xc3\xb8mme Riget fra n\xc3\xa6ste St\xc3\xa6der de kunde udkomme; Og hvis de efter den Tid sp\xc3\xb8rgis, eller overkommis kunde her i Riget, da som deris Anf\xc3\xb8rere at straffis paa Livet, og hvo dennem huser, eller herberger, b\xc3\xb8de til sit Herskab for hver Nat, og for hver Person, som den der huser fredl\xc3\xb8se".\n_START_SECTION_\nRomanifolkets dag\n_START_PARAGRAPH_\n8. april er globalt erkjent som \xc2\xabromanifolkets dag\xc2\xbb (nasjonaldag). Dagen ble offisielt erkl\xc3\xa6rt i 1990 i Serock, Polen, stedet for den fjerde verdenskongressen \xe2\x80\x93 \xc2\xabRomani Congress of International Romani Union\xc2\xbb (IRU) \xe2\x80\x93 til \xc3\xa6re for det f\xc3\xb8rste store internasjonale m\xc3\xb8tet av romani representanter, 7. til 12. april 1971 i Chelsfield i n\xc3\xa6rheten av London. _NEWLINE_Siden verdens romanifolk ble erkl\xc3\xa6rt i 2004 som en nasjon uten territorium av FN etter | krav fra ERRC krav fra ERRC, krevde FN p\xc3\xa5 Den Internasjonale Romani dagen 8. april 2014 at romanifolk skal ha full inkludering p\xc3\xa5 alle omr\xc3\xa5der i | avgj\xc3\xb8relser tatt av europar\xc3\xa5det avgj\xc3\xb8relser tatt av Europar\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nAssimileringspolitikken i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Regional- og kommunaldepartementets offisielle nettsider, skrev de i 2004: \xc2\xabRomanifolkets historie er ikke noe norske myndigheter har grunn til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re stolt av. Den omhandler tvangssterilisering, tvangsplassering av barn i fosterhjem og kriminalisering av romanifolkets livsform. Politikken som har v\xc3\xa6rt f\xc3\xb8rt har bidratt til \xc3\xa5 undergrave romanifolkets levesett og kultur, og har f\xc3\xb8rt til at mange selv i dag ikke \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 vedkjenne seg sin identitet og kulturbakgrunn. Norske myndigheter har ved flere anledninger de siste \xc3\xa5rene tatt et moralsk oppgj\xc3\xb8r med tidligere tiders politikk overfor gruppen, og ba i 1998 offisielt om unnskyldning for de grove overgrep romanifolket ble utsatt for\xc2\xbb. _NEWLINE_I senere tid har det v\xc3\xa6rt fokus p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten romanifolk og tatere har blitt behandlet p\xc3\xa5 i Norge, og det har s\xc3\xa5 langt blitt avdekket mange grusomme skjebner._NEWLINE_P\xc3\xa5 1900-tallet ble en sterk assimileringspolitikk satt i verk. \xc2\xabOmstreifere\xc2\xbb, herunder b\xc3\xa5de tatere, sig\xc3\xb8ynere og andre reisende folk, ble ansett som en moralsk trussel mot resten av samfunnet. Foreninger som Foreningen til Modarbeidelse av Omstreiferv\xc3\xa6senet, senere Norsk misjon blant hjeml\xc3\xb8se, ble etablert. Foreningen startet i 1908 arbeidskolonien Svanviken arbeidskoloni, der omstreiferfamilier skulle l\xc3\xa6re \xc3\xa5 leve et fastboende liv.  Fra 1928 skulle embetsmenn som f\xc3\xb8rte f\xc3\xb8dselsregistre og kirkeb\xc3\xb8ker, registrere alle \xc2\xabomstreifere\xc2\xbb samt bofaste av \xc2\xabomstreiferslekt\xc2\xbb og sende oppgavene til misjonen og Statistisk sentralbyr\xc3\xa5, og fra 1935 skulle politiet bist\xc3\xa5 verger\xc3\xa5dene i bortsettingen av \xc2\xabomstreiferbarn\xc2\xbb. Mellom 1900 og 1960 ble over 1500 barn tatt fra foreldrene sine og plassert p\xc3\xa5 egne barnehjem. _NEWLINE_Fra slutten av 1920-\xc3\xa5rene ble ogs\xc3\xa5 flere kvinner tvangssterilisert. Man mente \xc2\xabomstreiferkvinner\xc2\xbb var uskikket som m\xc3\xb8dre. En lov om sterilisering av personer som var uskikket til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 barn kom i 1934, men denne nevnte ikke omstreifere spesielt. Under 2. verdenskrig kom det derimot et tillegg til denne loven med bestemmelser om omstreifere. Spesielt foreningen Norsk misjon blant hjeml\xc3\xb8se og legen Johan Scharffenberg var p\xc3\xa5driver for sterilisering av omstreifere. M\xc3\xa5let med assimileringspolitikken var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 reisingen og de reisendes kultur, og gj\xc3\xb8re omstreiferne fastboende. Assimileringspolitikken kom under kritikk fra 1970-\xc3\xa5rene, og avviklet i 1986._NEWLINE_I 1935 ble det foresl\xc3\xa5tt \xc3\xa5 forby tatere \xc3\xa5 holde hester, under dekke av en ny lov om dyrevern. Man mente omstreiferne mishandlet hestene sine. Det var likevel tydelig at forslaget var et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 assimileringspolitikk. Forslaget ble da avvist av Stortinget. Under andre verdenskrig bestemte NS-regimet at taterne ikke skulle f\xc3\xa5 lov til \xc3\xa5 ha hester. Etter krigen ble forslaget reist p\xc3\xa5 nytt, med Norges Dyrebeskyttelsesforbund som initiativtaker. I 1951 ble forslaget vedtatt av Stortinget, selv om flere politikere var kritiske. Forbudet ble opphevet f\xc3\xb8rst i 1974._NEWLINE_Selv om utallige romanifolk eller tatere vokste opp uten \xc3\xa5 kjenne til sine egne familier og sin kultur, og andre frivillig lot seg assimilere inn i majoritetsbefolkningen, har allikevel hele romani- og taterslekter blitt bevart forholdsvis \xc2\xabur\xc3\xb8rt\xc2\xbb av assimilasjon. De har beholdt romanifolkets og taternes kultur, s\xc3\xa6regne livsformer og spr\xc3\xa5kene._NEWLINE_I 1994 begynte romanifolket i Norge \xc3\xa5 organisere seg. De ble tett fulgt av tilsvarende fors\xc3\xb8k i Sverige, der romanifolket har blitt utsatt for en forf\xc3\xb8lgelse lik den de fikk gjennomg\xc3\xa5 i Norge. I 1999 ble romanifolket anerkjent som nasjonal minoritet i Norge, p\xc3\xa5 lik linje med j\xc3\xb8der, kvener, rom (sig\xc3\xb8ynere) og skogfinner gjennom Norges tilslutning til Europar\xc3\xa5dets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter. Romanifolk har en 500 \xc3\xa5r lang historie i Norge, med et eget spr\xc3\xa5k og s\xc3\xa6rpreget kultur. Som en del av minoritetsgruppene ble ogs\xc3\xa5 det mange romanifolk oppfattet som norske sk\xc3\xb8yerslekter medregnet. Den nasjonale minoriteten romanifolket/taterne \xc3\xb8nsker ikke \xc3\xa5 bli forvekslet med romfolket/sig\xc3\xb8ynerne._NEWLINE_I Norge har man siden 2004 gitt offentlig st\xc3\xb8tte og oppreisning til befolkningen via stiftelsen Romanifolket/taternes kulturfond, ogs\xc3\xa5 kjent som \xc2\xabRT-fondet\xc2\xbb. I 2013 besluttet derimot b\xc3\xa5de Stoltenberg- og Solbergregjeringene \xc3\xa5 legge ned fondet, som da hadde 75 millioner kroner i fondskapital._NEWLINE_Over 1\xc2\xa0200 mennesker med romanibakgrunn har f\xc3\xa5tt rettferdsvederlag fra Statens sivilrettsforvaltning, fordi de enten har opplevd mobbing p\xc3\xa5 grunn av sitt opphav, tvangssterilisering eller opphold p\xc3\xa5 Svanviken arbeidskoloni/familiesenter._NEWLINE_I 2014 meldte avisen Gl\xc3\xa5mdalen om antatt diskriminering mot en som s\xc3\xb8kte jobb som drosjesj\xc3\xa5f\xc3\xb8r, der situasjonen ble politianmeldt.\n_START_SECTION_\nTvangssterilisering\n_START_PARAGRAPH_\nForsker Per Haave fremla h\xc3\xb8sten 2000 rapporten Sterilisering av tatere 1934-1977. En historisk unders\xc3\xb8kelse av lov og praksis. Steriliseringsloven fra 1934 \xc3\xa5pnet for sterilisering p\xc3\xa5 tre grunnlag, alle basert p\xc3\xa5 offentlig tillatelse._NEWLINE_I rapporten blir det dokumentert at 125 personer av romanislekt \xe2\x80\x93 109 kvinner og 16 menn \xe2\x80\x93 ble sterilisert med hjemmel i steriliseringsloven av 1934 og folke\xc3\xa6ttloven av 1942. Romanikvinner som ble definert som \xc2\xabomstreiferkvinner\xc2\xbb, ble oftere enn andre kvinner underkastet sterilisering, mer eller mindre med tvang._NEWLINE_Haave mener at mer enn 230 romanikvinner ble sterilisert utenfor lovens rammer, og at over 300 romanikvinner ble sterilisert fra 1930- til 1970-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsvirksomhet\n_START_PARAGRAPH_\nTradisjonelt livn\xc3\xa6rte romanifolket seg som omreisende handelsmenn og h\xc3\xa5ndverkere. De reiste omkring i hele Sverige, p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, i Tr\xc3\xb8ndelag og langs deler av nordvestkysten. Det vanlige var at romanifolket reiste med hest og kjerre, ofte i grupper p\xc3\xa5 flere familier, men i noen av slektene i skj\xc3\xa6rg\xc3\xa5rden i Bohusl\xc3\xa4n, langs kysten av Tr\xc3\xb8ndelag og p\xc3\xa5 nordvestlandet, reiste man med hest om v\xc3\xa5ren og h\xc3\xb8sten, mens man om sommeren reiste med b\xc3\xa5t. Mange var bofaste hele \xc3\xa5ret, noen om vinteren, og det fantes familier som drev butikker vinterstid, men reiste p\xc3\xa5 sommerhalv\xc3\xa5ret. (For informasjon om de reisende p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rlands- og vestlandskysten. For de mange romanifamilier var det dog viktig at barna fikk g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skole for \xc3\xa5 l\xc3\xa6re \xc3\xa5 lese og skrive og disse ble da ofte utsatt for sterk diskriminering fra b\xc3\xa5de voksne og medelever. _NEWLINE_Romanifolk ble kjent som spesialister p\xc3\xa5 hestehandel, og var ogs\xc3\xa5 dyktige knivmakere, blikkenslagere, klokkemekanikere, tinnsmeder og musikere. En del romanifolk oppn\xc3\xa5dde ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fast arbeid i tillegg til tradisjonell handel og h\xc3\xa5ndverk._NEWLINE_Romanikvinnene lagde og solgte ofte h\xc3\xa5ndarbeid, slik som hjemmelagede duker og tr\xc3\xa5dsl\xc3\xb8ydarbeider, til bondefamiliene._NEWLINE_I moderne tid har romanifolk byttet ut kjerre og hest med moderne bil og campingvogn. Kulturen har overlevd, men blitt tilpasset samfunnsendringene. Fortsatt st\xc3\xa5r hesten allikevel sterkt i romanikulturen, som et symbol og et minne om fortiden. Mange romanifolk, ogs\xc3\xa5 unge, driver med hestesport eller eier hest. De fleste tradisjonelle romanifamiliene fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 ha frie yrker, slik at de har muligheten til \xc3\xa5 reise om sommeren og v\xc3\xa6re sine egne arbeidsgivere. I dag reiser mange romanifamilier i perioden april-oktober, andre er p\xc3\xa5 farten hele sommerhalv\xc3\xa5ret (til sn\xc3\xb8en faller), mens andre kun er p\xc3\xa5 farten i sommerferien. De fleste romanifamilier f\xc3\xb8lger meget strengt skolenes ferier som de benytter til reiser og sammenkomst med familie og slekt. En del er ogs\xc3\xa5 i fast arbeid og da begrenser denne reiseaktiviteten seg naturlig.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nRomanifolket snakker sitt eget spr\xc3\xa5k romani, og i Norge brukes tillegg av gruppen som kaller seg tatere en s\xc3\xa6regen form for norsk med innslag av romani som kalles \xc2\xabrotipa\xc2\xbb. Romanifolket f\xc3\xb8lger tradisjonelt de samme skikker for sterkt familiesamhold som andre grupper (romanifolket og andre rom). Andre viktige verdier er sang og musikk, frihet og reiseliv._NEWLINE_Sentralt i romanikulturen st\xc3\xa5r et sterkt indre samhold og lojalitetsf\xc3\xb8lelse. Storfamilien, og deretter slekten, er den viktigste institusjon i romanifolkets og taternes liv._NEWLINE_I Norge har romanifolket fungert som kulturb\xc3\xa6rere, da de har bidratt til \xc3\xa5 holde deler av den norske folkemusikken i live. Noen var omreisende musikanter, romani var spesielt dyktige spillemenn som bevarte og spredte musikken utover landet. En av de mest kjente er spillemannen Fant-Karl. I nyere tid har romaniartistene Elias Akselsen og Laila Yrvum engasjert seg for \xc3\xa5 bevare og spille inn romanifolkets egne, tradisjonelle viser som ofte er mollstemte versjoner av norske folkeviser, med et eget romanipreg. Ogs\xc3\xa5 \xc3\x85ge Aleksandersen er av romanislekt. I Sverige er flere viktige kulturpersonligheter romani, men mange av disse har valgt \xc3\xa5 ikke st\xc3\xa5 frem med sin etniske identitet._NEWLINE_Sentralt i romanikulturen st\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 kristendommen, da gjerne en f\xc3\xb8lelsesladet religionsform og et intimt, personlig forhold til bibelens Gud, samt konservative moralske verdier, som st\xc3\xa5r i tr\xc3\xa5d med taternes tradisjonelle kultur. Sv\xc3\xa6rt mange romani er tilknyttet pinsebevegelsen, der de ofte har f\xc3\xa5tt muligheten til \xc3\xa5 tilbe Gud og uttrykke sin kristentro innen rammen av sin egen kultur. Evangelisten Ludvig Karlsen, grunnleggeren av Evangeliesenteret, var romanisel og en sentral religi\xc3\xb8s og kulturell lederskikkelse for hele Nordens romanifolk. Romano-/tatergruppen har som oftest tilh\xc3\xb8righet til de mer etablerte kirkesamfunn.'