b'\n_START_ARTICLE_\nDingja\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nInnsj\xc3\xb8en Dingevatnet ligger rett \xc3\xb8st for Dingja._NEWLINE_G\xc3\xa5rden Dingja ligger ved bunnen av en stor v\xc3\xa5g, Dingev\xc3\xa5gen som skj\xc3\xa6rer seg inn fra Sognesj\xc3\xb8en.  P\xc3\xa5 nordsiden av v\xc3\xa5gen ligger Dingeneset og ytterst p\xc3\xa5 det  er en fyrlykt. En kort elv, Dingjaelva renner fra Dingevatnet ned til Dingev\xc3\xa5gen. Trolig er det elven Ding som er opphavet til navnet. Skrivem\xc3\xa5ten var Dingen i 1611, 1667 og 1723.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet kan ha bodd folk i Dingja siden gamle tider. Det er funnet en murt, helledekket grav her, og en sk\xc3\xa5l fra yngre jernalder er ogs\xc3\xa5 funnet her._NEWLINE_Dingja har en god havn og utenfor har det i alle \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt fiskerikt. Skipsleden g\xc3\xa5r lite utenfor. Inne i landet er det skoger og vann og vilt._NEWLINE_Skriftlige kilder forteller at skogen ble fredet i 1686._NEWLINE_Fra 1897 hadde Fylkesb\xc3\xa5tane  Dingja som stoppested og brukte plassen til korrespondanse mellom Sogne- og Sunnfjord-rutene. _NEWLINE_Under andre verdenskrig ble Dingja brukt som base for tyske vaktb\xc3\xa5ter som opererte i Sognefjorden. B\xc3\xa5tene bunkret her og l\xc3\xa5 i perioder ved kai._NEWLINE_Det var dampskipstoppested i 1897, Dingja fikk rikstelefon forbindelse i 1910 og det vart \xc3\xa5pnet postopneri  f\xc3\xb8rste april i 1912. Skolen som tilh\xc3\xb8rte kretsen ble \xc3\xa5pnet i Sm\xc3\xa5v\xc3\xa5gane i 1923.  (nedl. ca. 1950 )\n_START_SECTION_\nDingevatnet\n_START_PARAGRAPH_\nDingevatnet ligger p\xc3\xa5 26 moh., og er det st\xc3\xb8rste vannet i Gulen kommune med sine 2,810 km\xc2\xb2. En liten elv skiller Dingevatnet fra Brosvikvatnet, og Brosvikvatnet er rundt halvdelen s\xc3\xa5 stort som Dingevatnet. I 1913 ble 20 meter av fallh\xc3\xb8gda til Dingevatnet bygget ut til fordel for et vannkraftanlegg som leverte elektrisk kraft.\n_START_SECTION_\nDingen t\xc3\xb8nne- og trevarefabrikk\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Iverson Steine  flyttet i 1912 til Dingja. Han var snekker og tok med seg maskiner og annet utstyr fra \xc3\x85rdal der han hadde en snekkerfabrikk. Steine kj\xc3\xb8pte eiendom og rettigheter i Dingja etter Behrens & Kahrs. S\xc3\xa5 begynte han \xc3\xa5 bygge opp det som skulle bli Dingen t\xc3\xb8nne- og trevarefabrikk. _NEWLINE_Ved elven, som han hadde rettigheter til, satte han opp en kraftstasjon, som i tillegg til \xc3\xa5 forsyne fabrikken med kraft, gav alle i Dinjen elektrisk str\xc3\xb8m._NEWLINE_Trevarefabrikken laget t\xc3\xb8nner, d\xc3\xb8rer og vindu, og etter den store Bergensbrannen i 1916 fikk fabrikken mye \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. I 1918  ble fabrikken solgt til Peder Strand som utvidet og moderniserte. Han drev virksomheten i mange \xc3\xa5r og hadde p\xc3\xa5 det meste 18 mann tilsatt. Fabrikken ble drevet til 1963. Da ble det \xc3\xa5pnet landhandel og postkontor i lokalene. Dingja Landhandel  holder n\xc3\xa5 til i en bygning p\xc3\xa5 kaien. Fabrikkbygningen er tatt i bruk som forsamlingslokale, kaf\xc3\xa9, overnatting og serviceanlegg for blant annet b\xc3\xa5tfolk.\n_START_SECTION_\nVei Sollibotn\xe2\x80\x93Dingja\n_START_PARAGRAPH_\nDet var et sterkt \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bygget en vei til Eivindvik. En \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 revitalisere bygden og \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re reisetiden til skolen i Eivindvik mindre. Fylkeskommunen bevilget 12 millioner og Gulen kommune 8 millioner. BKK hadde i 2001 bevilget et l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 3,2 millioner. Resten av pengene ble samlet inn blant grunneiere og andre lokalt._NEWLINE_11. mai 2007 fikk fylkesordf\xc3\xb8rer Nils R. Sandal og ordf\xc3\xb8rer Trude Brosvik sammen med Leif Nyhammer \xc3\xa6ren av \xc3\xa5 \xc3\xa5pne fylkesvegen Sollibotn-Dingja.'