b'\n_START_ARTICLE_\nKonventikkel\n_START_PARAGRAPH_\nKonventikkel (fra latinsk conventiculum, diminutiv av conventus, \xc2\xabsammenkomst\xc2\xbb) er et begrep tidligere benyttet fremfor alt om religi\xc3\xb8se oppbyggelsesammenkomster av frikirkelig art._NEWLINE_Slike sammenkomster ble holdt s\xc3\xa6rlig i forbindelse med pietismen. Denne bevegelsens opphavsmann, Philipp Jakob Spener, forordnet sammenkomster av mer privat natur (collegia pietatis) blant annet for \xc3\xa5 fordype det religi\xc3\xb8se liv. De var ment for b\xc3\xb8nn og bibelrefleksjoner, og de kunne ledes av ikke-prester. Speners mening var p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5te \xc3\xa5 utl\xc3\xb8se noen splittelse fra den lovformelig etablerte kirke eller noen misaktelse mot dens presteskap, gudstjenester eller ordninger. Etter Speners d\xc3\xb8d (1705) viste det seg imidlertid at nettopp slikt mer og mer var blitt tilfelle. Allerede i hans levetid oppstod det som ble ansett som uorden under disse s\xc3\xa5kalte konventikler._NEWLINE_Kirkens presteskap opptr\xc3\xa5dte ofte fiendtlig mot dem og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 forhindre dem. Konventikler ble forbudt i England i 1664, et forbud som ble opphevet ved toleranseediktet av 1689. I Danmark-Norge ble det innf\xc3\xb8rt forbud mot konventikler i 1741, men dette ble opphevet i Norge i 1842 og i Danmark 1846._NEWLINE_I Sverige begynte konventikler \xc3\xa5 forekomme egentlig f\xc3\xb8rst i Karl XIIs regjeringstid, men i Finland ble allerede i 1689 tre menn, den tidligere prest Lars Ulstadius, magister Peter Schaefer og studenten Olof Ulhegius, anklaget av \xc3\x85bo domkapitel for \xc2\xabpietistiska villol\xc3\xa4ror och oordningar\xc2\xbb og satt i fengslig forvaring. I 1694 fant Karl XI seg foranlediget til \xc3\xa5 utstede et tyskskrevet edikt som forb\xc3\xb8d alle hans unders\xc3\xa5tter i de tyske provinser som l\xc3\xb8d under Sveriges krone, men i s\xc3\xa6rdeleshet prester og l\xc3\xa6rere, \xc3\xa5 anordne \xc2\xabhemmelige conventicula\xc2\xbb.'