b'\n_START_ARTICLE_\nSt. Franciskus Xaverius kirke\n_START_SECTION_\nMenigheten\n_START_PARAGRAPH_\nDa menigheten ble stiftet var det kun to katolikker i Arendal, den ene var Fru Sigrid Boe som skrev til biskop Johannes Olav Fallize i 1895 og fortalte om sin overgang til katolisismen. Hun fikk svar tilbake hvor Fallize uttrykte et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 opprette menighet i byen. Det tok noen \xc3\xa5r, men 22. juli 1911 ble eiendommen med matrikkelnummer 236a og 294 p\xc3\xa5 totalt 4 000 kvadratmeter kj\xc3\xb8pt for 28 000 kr for \xc3\xa5 tilh\xc3\xb8re en ny menighet i Arendal. P\xc3\xa5 eiendommen var et trehus egnet som hospital, et stenhus tiltenkt som presteg\xc3\xa5rd, samt en paviljong og et uthus. Eiendommen ble overtatt 1. oktober samme \xc3\xa5r. Misjonsstasjonen startet opp  11. november 1912, med Karl Kjelstrup (1874-1946) som f\xc3\xb8rste sogneprest. Det ble holdt h\xc3\xb8ymesse denne dagen, med fullsatt kirke. Da Kjelstrup avtr\xc3\xa5dte stillingen som sogneprest i Arendal i 1921 var menigheten blant landets st\xc3\xb8rste. Fru Boe d\xc3\xb8de i 1954._NEWLINE_I 2017 hadde menigheten 1\xc2\xa0574 medlemmer fra 60 ulike nasjoner. I tillegg til kirken driver menigheten  St. Franciskus barnehage og stiller med skoleprest til St. Franciskus skole som for\xc3\xb8vrig er et selvstendig subjekt underlagt Oslo katolske bisped\xc3\xb8mme. Kirkesognet omfatter kommunene Arendal, Ris\xc3\xb8r, Grimstad, Gjerstad, Veg\xc3\xa5rshei, Tvedestrand, Froland og \xc3\x85mli i Aust-Agder, og Fyresdal og Nissedal i Telemark. Menigheten h\xc3\xb8rer inn under Oslo Katolske Bisped\xc3\xb8mme. Sogneprest fra 1973 til 2001 var pater Alan Cyril Littlewood og senere: pater Arne Dominique Fjeld OP (2001-2004), pater Sigurd Markussen (2004-2008), pater Nikolas Goryczka OFM (2008-2013), pater Grzegorz Gryz OFM (2013-2017), pater Sigurd Markussen (2017-).\n_START_SECTION_\nKirken\n_START_PARAGRAPH_\nMenighetens f\xc3\xb8rste kirke var en trekirke p\xc3\xa5 Tyholmen som ble bygget etter ordre fra biskop Fallize. Allerede i 1914 var kirken og skolen menigheten drev for liten, men planene om ny kirke ble skrinlagt grunnet den f\xc3\xb8rste verdenskrig. I 1935 fikk menigheten valget om ny kirke eller ny skole, valgte da ny skole. I 1947 fikk menigheten avslag p\xc3\xa5 tillatelse om \xc3\xa5 bygge ny kirke, da andre bygg ble prioritert f\xc3\xb8rst. Flere s\xc3\xb8knader ble s\xc3\xa5 avsl\xc3\xa5tt om ombygging f\xc3\xb8r en s\xc3\xb8knad endelig ble godkjent 3. juni 1952, men s\xc3\xb8knaden ble omhandlet som nybygg da ombyggingen var s\xc3\xa5pass omfattende._NEWLINE_24. januar 1954 ble s\xc3\xa5 en ny og st\xc3\xb8rre murkirke vigslet p\xc3\xa5 samme sted som den f\xc3\xb8rste kirken tidligere sto. Arkitekt var Ugland & Thorne. Kirken ble utvidet fra 110 sitteplasser til 150 i 2009 med nytt tilbygg til 5 millioner kroner. Nybygget ble tegnet av arkitket Kjell Jensen ved Arkitektkontoret Kjell Jensen AS. Det ble i samme omgang blant annet laget handikappheis, nye kontorer i etasjen under kirkerommet, lagt varmekabler i trappen ute, samt fundamentert ordentlig, da kirken sto p\xc3\xa5 en sprekk i fjellet. Innvielsen p\xc3\xa5 nybygget ble holdt 3. januar 2010, hvor kirken ble vigslet av biskop Bernt Ivar Eidsvig.\n_START_SECTION_\nKilder\n_START_PARAGRAPH_\nAgderpostens papirutgave, s. 10-11, 31. desember 2009'