b"\n_START_ARTICLE_\nAlice Evans\n_START_SECTION_\nFaglig virke\n_START_PARAGRAPH_\nEvans utdanna seg f\xc3\xb8rst i hjemstaten og virka noen \xc3\xa5r som l\xc3\xa6rer, f\xc3\xb8r hun begynte \xc3\xa5 studere naturfag. I 1909 tok hun bachelorgraden i bakteriologi ved Cornell-universitetet i Itacha i New York og \xc3\xa5ret etter mastergraden ved Universitetet i Wisconsin (Madison). Hun blei sterkt anbefalt \xc3\xa5 fortsette studiene p\xc3\xa5 universitetets doktorgradsprogram, men hadde ikke \xc3\xb8konomi til dette. _NEWLINE_Evans fikk imidlertid tilsetting som forsker i Landbruksdepartementets meieriavdeling, der hun unders\xc3\xb8kte bakteriologien i melk og ost. Hun var den f\xc3\xb8rste kvinnelige forskeren som fikk ei fast stilling i departementet._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tida var det antatt at r\xc3\xa5melk fra ku var helsebringende. Evans oppdaga imidlertid i 1917 at bakterien Bacillus abortus, som en visste var \xc3\xa5rsak til spontanaborter hos kyr, kunne finnes i r\xc3\xa5melk og kunne for\xc3\xa5rsake sjukdommen brucellose (maltafeber) hos mennesker. Hun anbefalte sterkt pasteurisering av melk som et effektivt middel mot bakterien. Resultatene blei f\xc3\xb8rst ikke tatt p\xc3\xa5 alvor, dels fordi Evans var kvinne, dels fordi hun mangla doktorgrad. Funna blei seinere stadfesta av andre forskere, og etter en del motstand, blei det rundt 1930 p\xc3\xa5budt i USA med pasteurisering. Dermed gikk forekomsten av brucellose kraftig ned._NEWLINE_I 1918 gikk Evans over i den nasjonale, offentlige helsetjenesten (United States Public Health Service). Her dreiv hun med laboratorieforskning p\xc3\xa5 epidemisk hjernehinnebetennelse og influensa._NEWLINE_Evans blei i 1928 den f\xc3\xb8rste kvinna som blei valgt til president i Society of American Bacteriologists (n\xc3\xa5 American Society for Microbiology). Hun mottok etter hvert ogs\xc3\xa5 flere \xc3\xa6resdoktorater. I 1993 blei hun innvotert i National Women's Hall of Fame."