b'\n_START_ARTICLE_\nJeg er ingen engel!\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nTira jobber p\xc3\xa5 et sirkus som sangerinne og l\xc3\xb8vetemmer. Hun har hatt et forhold til lommetyven Slick Wiley, men er ikke interessert i ham lenger. Hun fl\xc3\xb8rter med de fleste menn som hun treffer, f\xc3\xb8rst og fremst rike menn som gir henne dyre gaver._NEWLINE_En kveld er hun p\xc3\xa5 hotellrommet sitt sammen med Ernest Brown, en mann som hun fattet interesse for da hun s\xc3\xa5 at han hadde p\xc3\xa5 seg en stor diamantring. Plutselig kommer Slick stormende inn og hevder at han og Tira er kj\xc3\xa6rester. Ernest f\xc3\xb8ler seg lurt og vil g\xc3\xa5, men blir sl\xc3\xa5tt ned av Slick. Da han ligger ur\xc3\xb8rlig p\xc3\xa5 gulvet antar Tira at han er drept og ber Slick plassere liket ute i gangen, slik at hun ikke blir innblandet. Slick benytter samtidig muligheten til \xc3\xa5 stjele diamantringen. Ikke lenge etterp\xc3\xa5 blir Ernest, som slett ikke er d\xc3\xb8d, funnet, og forteller at han har blitt ranet. Slick blir arrestert og Tira innser at hun m\xc3\xa5 f\xc3\xa5 seg en advokat. Hun ringer vennen Benny Pinkowitz som sier ja til \xc3\xa5 stille opp for henne. Problemet er at hun ikke har noen penger, og i desperasjon lover hun lederen for sirkuset \xc3\xa5 jobbe mer i l\xc3\xb8veburet. Hun sier seg til og med villig til \xc3\xa5 stikke hodet sitt inn i l\xc3\xb8vens munn. Lederen for sirkuset mener at dette er en str\xc3\xa5lende id\xc3\xa9, og p\xc3\xa5peker at hvis de kan sette opp en slik forestilling s\xc3\xa5 kommer hun til \xc3\xa5 bli rik._NEWLINE_Slick havner i fengsel og Tira reiser til New York der hennes nye nummer med l\xc3\xb8vene blir en sensasjon. Hun tjener seg rik og flytter inn i en luksuri\xc3\xb8s leilighet, kj\xc3\xb8per seg dyre kl\xc3\xa6r og ansetter tjenestepiker. Etter en forestilling blir hun introdusert for Kirk Lawrence, en velst\xc3\xa5ende mann som er sv\xc3\xa6rt betatt av henne. Han over\xc3\xb8ser henne med dyre gaver, som hun villig tar imot. Familien hans derimot, er ikke like forn\xc3\xb8yd med at han har forelsket seg i en sirkusartist, spesielt ikke med tanke p\xc3\xa5 at han allerede er forlovet. Kirks fetter, Jack Clayton, bestemmer seg for \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke Tira for \xc3\xa5 overtale henne til \xc3\xa5 avslutte forholdet. Han ender med \xc3\xa5 bli interessert i henne, og f\xc3\xb8lelsen er gjensidig. Ikke lenge etter har de to forlovet seg. Tira er overlykkelig og \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 slutte p\xc3\xa5 sirkuset etter at hun er har blitt gift. Lederen for sirkuset legger imidlertid en plan sammen med Slick, som nylig har sluppet ut fra fengselet, for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 avsluttet forholdet._NEWLINE_En kveld Jack kommer for \xc3\xa5 m\xc3\xb8te Tira i leiligheten hennes har det blitt arrangert slik at hun er forsinket. Jack blir i stedet m\xc3\xb8tt av Slick som er if\xc3\xb8rt en silkepysjamas og hevder at han er kj\xc3\xa6resten til Tira og at hun ikke er interessert i Jack lenger. Jack tror p\xc3\xa5 ham og forlater leiligheten. Tira, som ikke vet hva som har skjedd, fortsetter \xc3\xa5 planlegge bryllupet. Mens hun pr\xc3\xb8ver brudekjolen f\xc3\xa5r hun beskjed om at Jack har brutt forlovelsen og reist bort. Tira kontakter Benny Pinkowitz og forteller at hun \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 saks\xc3\xb8ke Jack for l\xc3\xb8ftebrudd._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av rettssaken blir b\xc3\xa5de Ernest, Kirk og Slick innkalt for \xc3\xa5 vitne mot Tira og danner et negativt bilde av henne. Hun f\xc3\xa5r imidlertid tillatelse av dommeren til \xc3\xa5 sp\xc3\xb8rre dem ut selv, og da m\xc3\xa5 de alle innr\xc3\xb8mme at hun ikke har utnyttet dem p\xc3\xa5 noen m\xc3\xa5te. Tjenestepiken hennes, Beulah Thorndyke, blir ogs\xc3\xa5 innkalt som vitne. Hun kan fortelle at Tira var trofast mot Jack og at hun var sv\xc3\xa6rt forelsket i ham. Jack gir advokaten sin beskjed om \xc3\xa5 g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 Tiras krav. Senere opps\xc3\xb8ker han henne hjemme i leiligheten hennes og de bestemmer seg for \xc3\xa5 fortsette forholdet.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nJames Wingate, lederen for Motion Picture Producers and Distributors of Americas Studio Relations Committee, krevde at de mange seksuelle hentydningene i sangene m\xc3\xa5tte tones ned. I tillegg m\xc3\xa5tte tittelen p\xc3\xa5 sangene \xc2\xabNobody Does It Like a Dallas Man\xc2\xbb og \xc2\xabTake Me\xc2\xbb endres til \xc2\xabNobody Loves Me Like a Dallas Man\xc2\xbb og \xc2\xabI Want You, I Need You\xc2\xbb. Etter \xc3\xa5 ha sett filmen konkluderte Wingate med at den var \xc2\xabmye bedre enn forventet\xc2\xbb, og han trodde ikke at den kom til \xc3\xa5 skape noen s\xc3\xa6rlige problemer._NEWLINE_Jeg er ingen engel! var en av de f\xc3\xb8rste filmene som fremstilte afroamerikanere positivt. Til tross for at de afroamerikanske kvinnene i filmen spiller tjenestepiker, fremstilles de ogs\xc3\xa5 som gode venninner av Wests rollefigur Tira. I en scene blir det ogs\xc3\xa5 vist en collage med bilder av Tiras tidligere elskere, og blant dem er en afroamerikansk mann. Dette var ikke tillatt i Hollywood-filmer, men ble hverken oppdaget av sensurmyndighetene eller filmselskapet.\n_START_SECTION_\nMottakelse\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen ble en stor suksess blant publikum og satte kinorekorder i flere amerikanske byer. Den fikk imidlertid blandet mottakelse av kritikerne. Variety mente filmen var en f\xc3\xb8rsteklasses studioproduksjon, med god regi fra Ruggles og en solid prestasjon fra West. Den gode humoren i filmen ble trukket frem og ble i f\xc3\xb8rste rekke tilegnet Wests skuespillerprestasjoner. Mordaunt Hall i The New York Times beskrev filmen som \xc2\xabhurtigskytende underholdning, med skaml\xc3\xb8s, men sv\xc3\xa6rt smittsom humor\xc2\xbb. B\xc3\xa5de regiss\xc3\xb8r Ruggles og hovedrolleinnehaverne fikk ros for deres innsats. Scenene med rollefiguren Slick ble imidlertid trukket frem som de svakeste i filmen, ettersom Hall mente at filmen var best n\xc3\xa5r den hadde en mer lystig tone._NEWLINE_Mange konservative personer var imidlertid oppr\xc3\xb8rt over det de ans\xc3\xa5 som umoral i filmen. Jeg er ingen engel! nevnes ofte som en av filmene som f\xc3\xb8rte til at sensurloven ble strengere h\xc3\xa5ndhevet fra 1934. I oktober 1935 fikk ikke Paramount godkjent filmen p\xc3\xa5 nytt p\xc3\xa5 grunn av dette. I 1949 fikk filmen avslag for andre gang.'