b'\n_START_ARTICLE_\nPostvesen\n_START_PARAGRAPH_\nEt postvesen er en organisasjon som driver befordring av brev, tidsskrifter og pakker. Det som sendes gjennom postvesenet kalles post._NEWLINE_Et postvesen kan v\xc3\xa6re privat eller offentlig. Som regel er imidlertid private postbefordrere bundet av statlige forskrifter. Siden 1800-tallet har nasjonale postverk som regel blitt etablert som statlige monopoler med forh\xc3\xa5ndsbetalt avgift i form av frimerker. De statlige monopolene omfatter vanligvis ikke bud- og kurertjenester. Fra 1990-tallet er det omfattende prosesser i gang i flere land for \xc3\xa5 avskaffe monopol p\xc3\xa5 postbefordring og privatisere postvesenet.\n_START_SECTION_\nPostvesen i ulike land\n_START_PARAGRAPH_\nDe nordiske postmonopolene er liberalisert._NEWLINE_I april 2008 ble det bekjentgjort at Posten AB i Sverige sl\xc3\xa5r seg sammen med Post Danmark AS. Det nye selskapet f\xc3\xa5r n\xc3\xa6rmere 40 millioner svenske kroner i omsetning og snaut 50\xc2\xa0000 ansatte._NEWLINE_Posten Norge hadde i 2007 driftsinntekter p\xc3\xa5 27,4 millioner kroner._NEWLINE_Posten i Finland blir markedsf\xc3\xb8rt under to merkevarer: Posten for privatpersoner og Itella for forretningskunder. Itella hadde i 2007 en omsetning p\xc3\xa5 rundt 14 milliarder kroner._NEWLINE_I 2008 etablerer Itella og Posten Norge et felles selskap innen elektronisk handel i Norge.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI 1685 ble det norske postvesen overdradd Ulrik Christian Gyldenl\xc3\xb8ve til forlening, et privilegium han innehadde til sin d\xc3\xb8d i 1719. Postvesenet ble da underlagt Generalpostamtet, som var opprettet i 1712. Fra 1694 var portoen for et brev fra Oslo til Trondheim satt til ti skilling, fra Trondheim og videre til Salten kostet det tolv skilling, til Troms\xc3\xb8 atten og til Finnmark 24 skilling._NEWLINE_En del brev kunne sendes portofritt, men reglene var strenge. Brev til kongen eller andre i kongefamilien ble sendt portofritt uten attest, men hvis brevene var av privat interesse, skulle porto betales. Andre brev m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re attestert av attestberettiget person, i motsatt fall m\xc3\xa5tte det betales porto._NEWLINE_Forordningen fra 1694 gj\xc3\xb8r klart at det kunne g\xc3\xa5 turbulent for seg p\xc3\xa5 postkontorene i de tider: \xc2\xabSkulde nogen understaae sig paa Post-Husene at gi\xc3\xb8re nogen Allarm med Buldren, Skieldsord eller Opr\xc3\xb8r, da maae Postmesterne have Myndighed til at lade samme Personer strax anholde og arrestere, hvilke siden andre saadanne til Exempel skal blive straffede efter Sagens Leilighed.\xc2\xbb_NEWLINE_De lokale fogdene fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 bedre betalingen for postbudene, slik som fogden Randulff i Salten som i innberetningen fra sitt embetsdistrikt rapporterte: \xc2\xab- lefver udi fattig Tilstand\xc2\xbb og \xc2\xabHans Tilstand er slet, har neppe Br\xc3\xb8d i Munden\xc2\xbb og \xc2\xab- lefver udi st\xc3\xb8rste Armod, eier ikke Gryde at kaage i\xc2\xbb. I 1720 var det norske postvesens bruttoinntekter ca. 15\xc2\xa0600 riksdaler; 1740 var de p\xc3\xa5 18\xc2\xa0770 riksdaler. Utgiftene bel\xc3\xb8p seg bare til en knapp fjerdedel, men det betydelige overskuddet skulle ikke komme nordmenn til gode. I stedet ble overskuddet anvendt til pensjoner for tidligere embetsmenn i Generalpostamtet, og fra 1732 ogs\xc3\xa5 til drift av Den ostindiske misjon slik at \xc2\xabde beskikkede Mission\xc3\xa6rer, om en eller anden af dem skulle finde det n\xc3\xb8digt sig i \xc3\x86gteskab at indlade, kunde tjene ved Evangeliets Pr\xc3\xa6diken uden Bekymring for Livets Ophold, og uden at tr\xc3\xa6nge til deres Hj\xc3\xa6lp, for hvilke de pr\xc3\xa6dikede\xc2\xbb._NEWLINE_Embetsmennene manglet ofte kjennskap til landsdelen de forvaltet. Amtmann Fries p\xc3\xa5 Vard\xc3\xb8hus presenterte 12. februar 1721 et forslag til postordning, der et brev skulle bruke bare to uker fra Steinkjer til Alta ved \xc3\xa5 legge ruten over fjellet. Samtidig ville man etter hans beregning f\xc3\xa5 lagt disse omr\xc3\xa5dene under sivilisasjonen, slik at \xc2\xabFinderne som der vandre omkring, blive bragt tilrette, og is\xc3\xa6r de vilde Lapper, som sv\xc3\xa6ve omkring p\xc3\xa5 Nordlandenes Fjelde, komme for Lyset\xc2\xbb._NEWLINE_Det var forbudt \xc3\xa5 sende brev ved leilighet eller utenom posten. 6. november 1751 innberetter Mandrup Alstrup, som stod for postgangen nordp\xc3\xa5, til Generalpostamtet at han hadde visitert budet Michel Pedersen Norman og derved funnet 35 brev og to pakker utenfor postvesken. Generalpostamtet \xc3\xa5pnet forsendelsene og bad magistraten i Trondheim innkalle synderne. Det utro budet fikk sparken. Saken vakte stor st\xc3\xa5hei fordi det bare var \xc2\xabconditionerte\xc2\xbb som hadde forsyndet seg, og kanskje var det derfor at Generalpostamtet frafalt kravet om mulkt. I stedet fikk magistraten i april 1752 instruks om for fremtiden \xc3\xa5 s\xc3\xb8rge for at det ved hjelp av trommer og oppslag av plakater Trondheim rundt ble bekjentgjort at posten gikk nordover fem ganger \xc3\xa5rlig, samt datoene for avgang._NEWLINE_Mandrup Alstrup fikk bevilget et bel\xc3\xb8p til innkj\xc3\xb8p og vedlikehold av postvesker, da det ble klaget over at posten kom frem v\xc3\xa5t og \xc2\xabbed\xc3\xa6rvet\xc2\xbb. I siderutene ble det imidlertid ikke brukt vesker overhodet._NEWLINE_Fra 1752 ble det norske postvesens overskudd anvendt til Frederiks hospital i K\xc3\xb8benhavn. En kongelig resolusjon av 22. desember 1756 meddelte at det norske postvesens overskudd til evig tid skulle g\xc3\xa5 til driften av Frederiks hospital. Bare i \xc3\xa5rene 1752-71 ble det overf\xc3\xb8rt bortimot 157.000 riksdaler fra posten i Norge til dette sykehuset. Likevel fikk amtmannen i Nordlandene i 1746 skarp kritikk av Generalpostamtet fordi han hadde betalt postb\xc3\xb8ndene i Senja og Troms\xc3\xb8 fogderier mer enn de bevilgede 21 riksdaler \xc3\xa5rlig, etter at de ble p\xc3\xa5lagt 12 \xc3\xa5rlige postomb\xc3\xa6ringer mot tidligere 6-8 postomb\xc3\xa6ringer, og Generalpostamtet reduserte fra 1747 postomb\xc3\xa6ringene til 4 ganger \xc3\xa5rlig. Mens posttjenestene i andre land stadig ble utvidet og forbedret, ble de i Norge satt tilbake for noen f\xc3\xa5 riksdaleres skyld, \xc2\xabsaaledes at Hands Kongl. Mayt. Casse icke med meere Udgift, end som derfore allerede er bevilget, herefter bliver besv\xc3\xa6ret\xc2\xbb. Til sammenligning var det i Norrbotten i Sverige p\xc3\xa5 samme tid to ukentlige postomb\xc3\xa6ringer \xe2\x80\x93 alts\xc3\xa5 104 i \xc3\xa5ret, mot 4 i Norge!_NEWLINE_I 1760 overtok Generalpostamtet postf\xc3\xb8rselen, og s\xc3\xb8rget for bare 3-4 \xc3\xa5rlige postomb\xc3\xa6ringer i Nord-Norge. Postkontroll\xc3\xb8r Jens Schanche p\xc3\xa5klaget denne karikatur av en postgang og nevnte spesielt straffesaker, som kunne bli liggende uavgjort i \xc3\xa5revis mens arrestantene satt fengslet, mens almuen m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8rge for vakthold av personer som kanskje ingenting galt hadde gjort. Fiskeriene ble ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt skadelidende, siden de n\xc3\xa6ringsdrivende aldri visste hvilke priser de kunne f\xc3\xa5 for sine produkter, eller hvilke varer som var etterspurt._NEWLINE_Noe uventet fikk landsdelen hjelp fra planeten Venus.  3. juni 1769 var det nemlig en Venus-passasje som ikke bare f\xc3\xb8rte til at Australia ble oppdaget, men som ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8rte til bedret postgang i Finnmark. Christian VII inviterte den \xc3\xb8sterrikske astronomen professor Maximilliam Hell til \xc3\xa5 observere passasjen fra Vard\xc3\xb8hus. Hell dro fra Wien v\xc3\xa5ren 1768, var i audiens hos kongen i K\xc3\xb8benhavn og ankom Vard\xc3\xb8hus 12. oktober, 86 dager etter at han forlot Oslo. Postmester Alstrup fikk i oppdrag \xc3\xa5 yte Hell assistanse i form av en utvidet postgang, og tilrettela for 8 \xc3\xa5rlige postavganger.  Imidlertid meldte han ikke fra om dette til stiftamtmann von Grambou i Trondheim, som i stedet leste om saken i Berlingske Tidende, og skrev en klage over det han mente var postmesterens egenmektige opptreden. Ordningen med 8 \xc3\xa5rlige postavganger ble imidlertid st\xc3\xa5ende ogs\xc3\xa5 etter Hells avreise fra Vard\xc3\xb8, og postkontroll\xc3\xb8r Schanche utarbeidet en plan der posten gikk fra Trondheim hver sjette tirsdag kl 12._NEWLINE_Svinnet fra pengebrev var s\xc3\xa5 stort at postvesenet i perioden 1760-63 m\xc3\xa5tte utbetale forsenderne en erstatning p\xc3\xa5 i alt over 7.900 riksdaler. Et st\xc3\xb8rre tap var likevel postinspekt\xc3\xb8r Bechs underslag ved kontoret i K\xc3\xb8benhavn. Dette ble etter hans d\xc3\xb8d i 1768 ansl\xc3\xa5tt til over 23.200 riksdaler._NEWLINE_Dyrtiden etter Napoleonskrigene ramte Norge hardt. Det ble nesten umulig \xc3\xa5 skaffe lakk, s\xc3\xa5 postvesenet godtok at man i stedet brukte oblater til \xc3\xa5 forsegle brev med. Inntil man fikk de nye danske riksbanksedlene \xc3\xa5 betale portoen med, m\xc3\xa5tte folk betale i dansk valuta med seksdobbelt bel\xc3\xb8p. F\xc3\xb8lgelig ble portoen for et brev fra Trondheim til Bod\xc3\xb8 hele 80 skilling og til Finnmark 132 skilling._NEWLINE_For vanlige mennesker var det derimot lite penger \xc3\xa5 hente i postvesenet. Ole Olsen Setnes ble av Finansdepartementet gjennom Romsdals Amtsformannskap p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 overta post\xc3\xa5pneriet i Veblungsnes mot en \xc3\xa5rsl\xc3\xb8nn p\xc3\xa5 6 spesiedaler.  Han ville ikke p\xc3\xa5ta seg arbeidet for en s\xc3\xa5 slett betaling, og ble da av fogden i Romsdal tiltalt ved en politirett til under daglig mulkt \xc3\xa5 etterkomme det av Finansdepartementet gjorte p\xc3\xa5legg. Setnes ans\xc3\xa5 en \xc3\xa5rsl\xc3\xb8nn p\xc3\xa5 30 spesiedaler som rimelig, men ble p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re arbeidet for 6 spesiedaler, stadfestet av H\xc3\xb8yesterett 9. januar 1838. _NEWLINE_Betalingen for postskyssen i Finnmark var d\xc3\xa5rligere enn i resten av Norge, p\xc3\xa5 tross av at skyssen var langt vanskeligere for budene enn s\xc3\xb8r i landet. Til overm\xc3\xa5l opererte myndighetene med uriktige avstander. Strekningen mellom Nesseby og Vard\xc3\xb8 var f.eks satt til ni mil.  I virkeligheten dreier det seg om ca. 13 mil._NEWLINE_Den samme gjerrighet gjenspeiles i Troms\xc3\xb8, hvor postens komme ble annonsert ved at man ringte med en kubjelle fordi postvesenet ikke s\xc3\xa5 seg r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 anskaffe et posthorn. I 1847 trykket lokalavisen en bitende harselas over fenomenet._NEWLINE_Troms\xc3\xb8 Tidende skrev i 1842 at postekspedit\xc3\xb8ren om bord i dampskipet ved en feil hadde satt posten til Troms\xc3\xb8 p\xc3\xa5 land i Trondenes, med det resultat at de som hadde sine p\xc3\xa5r\xc3\xb8rende p\xc3\xa5 lofotfiske, kom i \xc2\xaben r\xc3\xa6dselsfuld Tilstand\xc2\xbb, ettersom de fryktet at deres \xc2\xabelskede\xc2\xbb var omkommet \xe2\x80\x93 de h\xc3\xb8rte jo ikke fra dem._NEWLINE_Ulv var en plage for postrutene nordp\xc3\xa5, s\xc3\xa6rlig strekningen Karasjok-Polmak-Vads\xc3\xb8. Som v\xc3\xa5pen brukte en del av postb\xc3\xa6rerne flintb\xc3\xb8rser, og fra rundt 1850 sm\xc3\xa5, grovkalibrede pistoler._NEWLINE_Kolera var et annet problem postvesenet m\xc3\xa5tte forholde seg til. Finansdepartementet bestemte 16. juni 1831 at brev som kom fra smittede eller mistenkte steder, f\xc3\xb8r viderebefordring skulle gjennomstikkes p\xc3\xa5 flere steder med syl, v\xc3\xa6tes med eddik og deretter, stilt p\xc3\xa5 kant i en sil, r\xc3\xb8ykes i seks minutter over et fat der r\xc3\xb8yk utviklet seg fra en blanding av vitriolsyre, manganpulver og kj\xc3\xb8kkensalt.'