b'\n_START_ARTICLE_\nSt\xc3\xb8yskjerm\n_START_PARAGRAPH_\nEn st\xc3\xb8yskjerm (engelsk: noise barrier, sound barrier m.fl.) er en tett skjerm som settes opp mellom en st\xc3\xb8ykilde og et omr\xc3\xa5de som skal beskyttes mot st\xc3\xb8y. En st\xc3\xb8yvoll har samme funksjon og best\xc3\xa5r av en jordvoll, med eller uten en st\xc3\xb8yskjerm p\xc3\xa5 toppen. Ogs\xc3\xa5 en bygning mellom en motorvei eller annen st\xc3\xb8ykilde kan fungere som st\xc3\xb8yskjerm overfor mer st\xc3\xb8yf\xc3\xb8lsom bebyggelse som boliger eller sykehus. Hvis veien g\xc3\xa5r gjennom en skj\xc3\xa6ring, vil denne dempe st\xc3\xb8yen. Vantet i en ballbinge kan ogs\xc3\xa5 virke som st\xc3\xb8yskjerm, likes\xc3\xa5 en tribune p\xc3\xa5 en fotballbane. Skal en st\xc3\xb8yskjerm virke etter hensikten, m\xc3\xa5 den v\xc3\xa6re tett, og st\xc3\xb8ykilden m\xc3\xa5 ikke v\xc3\xa6re synlig fra det stedet som skal skjermes; ved skjerming mot veitrafikkst\xc3\xb8y b\xc3\xb8r st\xc3\xb8yskjermen g\xc3\xa5 minst 1 m over frisiktlinjen. Videre er det lettere \xc3\xa5 skjerme mot h\xc3\xb8yfrekvent lyd (f.eks. kurveskrik fra et tog, st\xc3\xb8y fra bildekk p\xc3\xa5 v\xc3\xa5t vei eller en vinkelsliper) enn mot lavfrekvent st\xc3\xb8y, infralyd og strukturlyd (vibrasjoner) som en lastebil p\xc3\xa5 tomgang eller basslyd fra et diskotek. Av samme \xc3\xa5rsak vil en st\xc3\xb8yskjerm ogs\xc3\xa5 endre lydbildet ved at st\xc3\xb8yen ikke bare blir svakere, men mer dominert av dype toner (bass). I tillegg til st\xc3\xb8ydemping vil en st\xc3\xb8yskjerm mot en bilvei ogs\xc3\xa5 redusere mengdene av svevest\xc3\xb8v og (i mindre grad) eksos i omr\xc3\xa5dene som skjermes.\n_START_SECTION_\nHvor brukes st\xc3\xb8yskjermer?\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8yskjermer kan brukes mot de fleste bakken\xc3\xa6re st\xc3\xb8ykilder. De settes s\xc3\xa6rlig opp mot veier, bl.a. fordi veitrafikk for\xc3\xa5rsaker n\xc3\xa6rmere 80\xc2\xa0% av st\xc3\xb8yplagene i Norge. De brukes ogs\xc3\xa5 for \xc3\xa5 beskytte mot st\xc3\xb8y fra f.eks. jernbaner, havner, godsterminaler osv. fotballbaner og andre bakken\xc3\xa6re kilder. Derimot har de liten eller ingen virkning mot f.eks. flyst\xc3\xb8y (unntatt n\xc3\xa5r flyene befinner seg p\xc3\xa5 bakken) og st\xc3\xb8y fra vindturbiner da disse st\xc3\xb8ykildene er h\xc3\xb8yt hevet over bakkeniv\xc3\xa5. Siden st\xc3\xb8yskjermer m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re tette, har en hekk liten virkning mot st\xc3\xb8y, men den kan gj\xc3\xb8re at st\xc3\xb8yen f\xc3\xb8les mindre sjenerende fordi en knapt kan se st\xc3\xb8ykilden, i tillegg til at plantene filtrerer ut svevest\xc3\xb8v og skaper generell trivsel.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa5r skal st\xc3\xb8yskjerm settes opp?\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge krever T-1442, Milj\xc3\xb8verndepartementets retningslinje for st\xc3\xb8y i arealplanlegging, st\xc3\xb8yskjerm eller andre avb\xc3\xb8tende tiltak ved gjennomsnitsst\xc3\xb8y fra veitrafikk p\xc3\xa5 55-65 dBA ved ytterveggen. Ved gjennomsnittsst\xc3\xb8y over 65 dBA skal st\xc3\xb8yf\xc3\xb8lsom bebyggelse unng\xc3\xa5s. Ogs\xc3\xa5 for mange andre st\xc3\xb8ykilder finnes krav om tilsvarende tiltak hvis st\xc3\xb8ygrensene overskrides. T-1442 gjelder bare for bebyggelse eller anlegg oppf\xc3\xb8rt i 2005 og senere, og den er juridisk bindende bare hvis den innarbeides i kommunens arealplan. Men ogs\xc3\xa5 ellers kan den brukes veiledende._NEWLINE_For \xc3\xb8vrig viser st\xc3\xb8ykart fra bl.a. Statens vegvesen at gjennomsnittsst\xc3\xb8yen langs en del veier overskrider 65 dBA. De mest utsatte stedene utsettes for gjennomsnittsst\xc3\xb8y p\xc3\xa5 over 80 dBA, dvs. at selv en st\xc3\xb8yskjerm neppe er tilstrekkelig for \xc3\xa5 komme under grenseverdiene.\n_START_SECTION_\nVirkning\n_START_PARAGRAPH_\nDer st\xc3\xb8ykilden er usynlig, kan en st\xc3\xb8yskjerm i flatt terreng redusere veitrafikkst\xc3\xb8yen med ca. 10 dBA (desibel-A) i lav bebyggelse. \xc3\x98rene v\xc3\xa5re oppfatter dette som omtrent en halvering av st\xc3\xb8yen, men lydenergien reduseres med ca. 90\xc2\xa0%, dvs. som om en hadde fjernet ni av ti biler. For optimal virkning m\xc3\xa5 skjermen settes opp n\xc3\xa6rmest mulig st\xc3\xb8ykilden, noe som krav om siktlinjer ofte gj\xc3\xb8r vanskelig i f.eks. et veikryss \xe2\x80\x93 eller n\xc3\xa6rmest mulig stedet som skal beskyttes. Lydbildet bak en st\xc3\xb8yskjerm blir ogs\xc3\xa5 mer dominert av dype toner, da st\xc3\xb8yskjermen er mest effektiv mot h\xc3\xb8yfrekvent st\xc3\xb8y. Lavfrekvent st\xc3\xb8y dempes mest effektivt hvis st\xc3\xb8yskjermen lages av tunge materialer, f.eks. betong. Hvis st\xc3\xb8yskjermen krummes eller b\xc3\xb8yes ned over st\xc3\xb8ykilden, blir virkningen antagelig sterkere, men slike st\xc3\xb8yskjermer er sjeldne i Norge. I hvilken grad st\xc3\xb8yen reflekteres eller absorberes, bestemmes av materialet i st\xc3\xb8yskjermen, og ikke minst overflaten, f.eks. ved at en glatt overflate reflekterer mye st\xc3\xb8y.\n_START_SECTION_\nDimensjoner og materialer\n_START_PARAGRAPH_\nI prinsippet kan alle slags materialer brukes til st\xc3\xb8yskjermer, s\xc3\xa5 sant de t\xc3\xa5ler klimaet p\xc3\xa5 stedet, s\xc3\xb8lesprut, p\xc3\xa5kj\xc3\xb8rsler osv. Som regel brukes betong og/eller tre, ofte ved at en trevegg settes opp\xc3\xa5 en solid betongmur. Noen st\xc3\xb8yskjermer har gjennomsiktige ruter av f.eks. herdet glass, polykarbonatforbindelser._NEWLINE_En st\xc3\xb8yskjerm mot en vei er som regel 2-3\xc2\xbd m h\xc3\xb8y, men m\xc3\xa5 ofte bygges h\xc3\xb8yere hvis den skal beskytte beboere i 3. etasje og h\xc3\xb8yere i flatt terreng, eller hvis veien er sv\xc3\xa6rt bred. Mot motorveier i utlandet finnes st\xc3\xb8yskjermer p\xc3\xa5 8-10 m. En st\xc3\xb8yskjerm mot en fotballbane m\xc3\xa5 gjerne bygges ganske h\xc3\xb8y. Det skyldes b\xc3\xa5de at st\xc3\xb8ykildene ofte befinner seg et stykke borte, og at de viktigste st\xc3\xb8ykildene \xe2\x80\x93 spillere, trenere og publikum som skriker og skr\xc3\xa5ler, samt baller som sl\xc3\xa5r i vantet med stor hastighet \xe2\x80\x93 gjerne befinner seg et stykke over bakken. Mot togst\xc3\xb8y har derimot selv en lav st\xc3\xb8yskjerm god virkning fordi den kan settes opp sv\xc3\xa6rt n\xc3\xa6r den viktigste st\xc3\xb8ykilden (hjul mot skinnegang), og fordi mye av st\xc3\xb8yen dannes p\xc3\xa5 bakkeniv\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nKostnader og ulemper\n_START_PARAGRAPH_\nKostnadene ved \xc3\xa5 sette opp st\xc3\xb8yskjermer varierer innen vide grenser. En 2-2\xc2\xbd m h\xc3\xb8y treskjerm av enkleste type koster 2\xc2\xa0000\xe2\x80\x933\xc2\xa0000 kr per m ferdig montert, mens h\xc3\xb8yere og/eller mer forseggjorte st\xc3\xb8yskjermer kan koste det mnagedobbelte. Likevel utgj\xc3\xb8r de vanligvis en liten andel av kostnadene ved \xc3\xa5 bygge en vei \xe2\x80\x93 f.eks. er E18 ved Spydeberg, i lett terreng, beregnet \xc3\xa5 koste ca. 1,3 milliarder kr for 8 km, eller over 160\xc2\xa0000 kr/m._NEWLINE_Kostnadene ved en st\xc3\xb8yvoll varierer mye med terrenget, og hvor massene m\xc3\xa5 hentes fra. I tillegg kommer kostnadene ved vedlikehold.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nI USA, hvor massebilismen slo gjennom tidligere enn i Europa, begynte en \xc3\xa5 sette opp st\xc3\xb8yskjermer midt p\xc3\xa5 1900-tallet. I Norge kom de f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8yskjermene langs veiene i 1970-\xc3\xa5rene \xe2\x80\x93 dels som f\xc3\xb8lge av voksende interesse for st\xc3\xb8ybekjempelse, dels pga. en voldsom \xc3\xb8kning i biltrafikken. Ordene st\xc3\xb8yskjerm og st\xc3\xb8yskjerming er kjent i norsk siden 1972.'