b"\n_START_ARTICLE_\nOaxaca\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nFjellkjedene \xc3\x98stlige Sierra Madre, Sydlige Sierra Madre og den tversg\xc3\xa5ende Sierra Atravesada m\xc3\xb8tes i Oaxaca, og spesielt i nordvest er det h\xc3\xb8ye fjell. Midt i Oaxaca, ved hovedstaden Oaxaca by ligger Valles centrales, sentraldalene, i ca. 1500 meters h\xc3\xb8yde. Mot \xc3\xb8st har Oaxaca del av det varme, fuktige lavlandet Istmo de Tehuantepec, det smale eidet mellom Mexico-golfen og Stillehavet som utgj\xc3\xb8r Mexicos smale \xc2\xabmidje\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8ydeforskjellene gj\xc3\xb8r at klimaet er sv\xc3\xa6rt variert i Oaxaca. De h\xc3\xb8yeste fjellene er sn\xc3\xb8kledde om vinteren, mens kysten og Tehuantepec-eidet har et varmt og fuktig klima. I sentraldalene er klimaet sv\xc3\xa6rt behagelig, med lite nedb\xc3\xb8r og temperaturer som sjelden overstiger 30 grader.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet har bodd mennesker i Oaxaca i 11 000 \xc3\xa5r. Et mer avansert jordbrukssamfunn utviklet seg rundt 1200 f\xc3\xb8r Kristus i sentraldalene i Oaxaca. Her utviklet ogs\xc3\xa5 zapotek-h\xc3\xb8ykulturen seg i omr\xc3\xa5det i tida 900 til 1300. Dette var en av Mesoamerikas viktigste h\xc3\xb8ykulturer, og hadde sitt sentrum i Monte Alb\xc3\xa1n, som fungerte som politisk og seremonielt sentrum._NEWLINE_Etter p\xc3\xa5trykk fra mixtec-kulturen gikk zapotek-kulturen under i sentraldalene ca. \xc3\xa5r 1300. Mixtekerne overtok Monte Alb\xc3\xa1n og mange av kulturtrekkene til zapotekerne, men ble selv erobret p\xc3\xa5 1400-tallet av aztekerne. Lenger \xc3\xb8st, ved Tehuantepec-eidet, holdt derimot zapotekerne ut, og klarte \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 tilbake et angrep fra aztekerne i 1496._NEWLINE_Spanjolene m\xc3\xb8tte sterk motstand i Oaxaca, og f\xc3\xb8rst i 1529 bet de seg fast i den nygrunnlagte byen Oaxaca by. Conquistadoren Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s gav seg selv store jordegods i Oaxaca, og som overalt ellers m\xc3\xa5tte urbefolkningen arbeide hardt under slavelignende forhold p\xc3\xa5 de spanske storgodsene. Befolkningen gikk sterkt tilbake, det bodde ca. 150 000 mennesker i sentraldalene i 1568, 70 \xc3\xa5r senere var befolkningen redusert til 40\xe2\x80\x9350 000 mennesker. I kolonitiden var spesielt sentraldalene viktige for produksjonen av cochinille, en r\xc3\xb8dfarge som utvinnes av et spesielt tre._NEWLINE_Etter frigj\xc3\xb8ringen fra Spania har Oaxaca fostret viktige politiske st\xc3\xb8rrelser. Benito Ju\xc3\xa1rez, Mexicos store reformator ved midten av 1800-tallet, var en zapotek f\xc3\xb8dt i en landsby n\xc3\xa6r Oaxaca by. Diktatoren Porfirio Diaz var ogs\xc3\xa5 fra Oaxaca. Den sterke undertrykkingen av urfolket under Diaz' styre fram til 1910 gjorde motstanden mot det best\xc3\xa5ende ekstra sterkt i Oaxaca, og i 1913 tok en gruppe lokale oppr\xc3\xb8rsledere, kalt \xc2\xabjefes serranos\xc2\xbb (sjefer fra \xc3\xa5sene) makta i Oaxaca, og isolerte delstaten fra resten av landet. Oaxaca by gikk tapt for dem i 1916, men motstanden varte fram til 1920.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nOaxaca er en av Mexicos fattigste stater, og jordbruk er sv\xc3\xa6rt viktig. Det dyrkes sukkerr\xc3\xb8r, lime, appelsiner, alfalfa, mais, avokado, ananas, ris, melon, vannmelon, agave og tobakk. Turismen er ogs\xc3\xa5 viktig, b\xc3\xa5de til sentraldalene og til badesteder p\xc3\xa5 kysten. Steder som Puerto Escondido og Puerto Angel har mer og mindre grodd opp av seg selv, mens Bah\xc3\xadas de Huatulco lenger \xc3\xb8st er et gigantisk utbyggingsprosjekt som skal bringe \xc3\xb8kt aktivitet til en sv\xc3\xa6rt avsides del av Mexico.\n_START_SECTION_\nPolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nOaxaca er delt inn i 570 kommuner. Delstaten er en bastion for partiet PRI, det institusjonelle revolusjonspartiet, som hadde makten i Mexico fra 1920 til 2000.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nUrfolket i Oaxaca utgj\xc3\xb8r minst en million mennesker, og minst 14 ulike etno-spr\xc3\xa5klige grupper er representert. Fra sentraldalene mot \xc3\xb8st bor minst en halv million zapotekere, mens det bor omtrent like mange mixtekere fra sentraldalene og vestover. I fjellet i nord bor det over 100\xc2\xa0000 mazatekere, mens Mixe-nasjonen fra fjellene i nord\xc3\xb8st teller ca. 80\xc2\xa0000 mennesker.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nRegionen er kjent for sitt h\xc3\xa5ndverk. Innen keramikk lages det for eksempel svart og gr\xc3\xb8nn keramikk uten hjelp av dreiehjul. Alebrijes er figurer sk\xc3\xa5ret i tre og malt i str\xc3\xa5lende farger. Vevde kl\xc3\xa6r, tepper, belter og duker i sterke farger er en annen spesialitet, likesom smijern og figurer i blikk._NEWLINE_Folkedans har dype tradisjoner i Oaxaca, og staten oppviser en stor variasjon. La G\xc3\xbcelagetza er Oaxacas svar p\xc3\xa5 landskappleiken, og feires to mandager etter 16. juli. Dette er et fyrverkeri i folkedrakter og folkedans, og har r\xc3\xb8tter tilbake til f\xc3\xb8rkristen tid.\n_START_SECTION_\nKj\xc3\xb8kken\n_START_PARAGRAPH_\nOaxaca har et av de mest spennende kj\xc3\xb8kkener i hele Mexico. Tamales er like popul\xc3\xa6rt til frokost her som i resten av Mexico, men her pakker man maisdeigen inn i bananblader og ikke i maisblader. Moles er chilisauser til \xc3\xa5 ha over svinekj\xc3\xb8tt eller fugl, den r\xc3\xb8de er smaksatt med tomat, den svarte med sjokolade og den gule med karve. Osten queso oaxaque\xc3\xb1o er hard og tr\xc3\xa5dete, og smakssetter mange retter. Chapulines, gresshopper, er en prekolumbiansk, proteinrik spesialitet.\n_START_SECTION_\nInteressant i Oaxaca\n_START_PARAGRAPH_\nOaxaca er en av Mexicos mest fargerike og kulturelt rike delstater. De mange blomstrende kulturene har etterlatt arkeologiske steder som Monte Alb\xc3\xa1n, et anlegg med pyramider og store seremoniplasser. Ruinene i Mitla er fra et senere stadium. Oaxaca by imponerer med sitt velbevarte sentrum fra kolonitida, med en mengde kirker, klostre, palasser og hus, og har en livlig atmosf\xc3\xa6re og fine markeder for h\xc3\xa5ndverk. I fjellene ligger det en rekke befestede klostre fra den aller tidligste kolonitiden. I relativ avstand til dette ligger de avslappede strandstedene langs kysten. Puerto Escondido er et langh\xc3\xa5ret surfeparadis, mens Bah\xc3\xadas de Huatulco er et milj\xc3\xb8vennlig, smakfullt utbygd omr\xc3\xa5de av luksushoteller beregnet p\xc3\xa5 rike gjester fra nord. Hierve el Agua er helt spesielle steinformasjoner."