b'\n_START_ARTICLE_\nNorsk bergindustrihistorie\n_START_PARAGRAPH_\nNorsk bergindustrihistorie utgj\xc3\xb8r st\xc3\xb8rstedelen av Norges industrihistorie. Bergverk er en prim\xc3\xa6rn\xc3\xa6ring, men sekund\xc3\xa6rn\xc3\xa6ringer som smelteverk og verkstedindustri vokste opp rundt gruvene. Lokalt bar dermed virksomheten preg av industrivirksomhet.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste spor av metallutvinning i Norge finnes i Oslofeltet der det sannsynligvis ble skjerpet p\xc3\xa5 s\xc3\xb8lv og jern fra 1200- til 1500-tallet. _NEWLINE_I middelalderen ble flere hundre steinkirker oppf\xc3\xb8rt for det meste av kalkstein eller kleberstein. Nidarosdomen var ferdig i 1320.\n_START_SECTION_\n1500-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste ordin\xc3\xa6re gruvedriften med ordnede privilegier skjedde ved Gullnes Kobberverk i Telemark, hvor kong Frederik I i 1524 utstedte kongelige privilegier til biskop Mogens av Hamar. Driften varte til i 1537. \xc3\x85ret etter tok kong Christian III kontakt med noen tyske bergfolk, og utstedte i 1538 de f\xc3\xb8rste mutingssedler (som m\xc3\xa5tte utstedes av bergmesteren for at eiendomsretten til funn skulle v\xc3\xa6re gyldig) for Norge. I 1539 ble s\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste bergordningen innf\xc3\xb8rt i Norge, med mutingssedler etter prinsipp av saksisk bergrett og i sin helhet skrevet p\xc3\xa5 tysk._NEWLINE_Akersberg gruve og gruvene i Telemark er nevnt i Agricolas publikasjon i 1556. De f\xc3\xb8rste jernverkene ble anlagt p\xc3\xa5 1540-tallet ved Fossum (Skien) 1542 og i Hakadal. Den f\xc3\xb8rste registrerte jerngruve fra 1538 finnes p\xc3\xa5 Hadeland Bergverksmuseum. En tid var det 18 sm\xc3\xa5 jernverk i drift fra en rekke sm\xc3\xa5, rike forekomster p\xc3\xa5 S\xc3\xb8r- og \xc3\x98stlandet. Noen av de viktigste jernverkene var Nes, Fossum, Ulefoss, Fritz\xc3\xb8e, B\xc3\xa6rum, Eidsvoll og Froland. De var basert p\xc3\xa5 trekullsmelting._NEWLINE_P\xc3\xa5 Ytter\xc3\xb8y i Trondheimsfjorden ble det utvunnet kobber allerede tidlig p\xc3\xa5 1500-tallet. 27. juli 1516 skriver erkebiskop Erik Valkendorf at han hadde f\xc3\xa5tt lokalisert et \xc2\xabKaaberbierg 8 store Miile fra Trundem\xc2\xbb. Historikere som Rolf Falck Muus, som har gransket kildematerialer for dette, mener det dreier seg om kobberfeltet p\xc3\xa5 Ytter\xc3\xb8y, i sin avhandling Ytter\xc3\xb8en Kaaberverk. Det arbeides n\xc3\xa5 med \xc3\xa5 kartlegge enda flere kilder rundt dette, som etter alt \xc3\xa5 d\xc3\xb8mme er landets eldste kobberdrift. Det var Christian II som fikk erkebiskop Erik Valkendorf til \xc3\xa5 lokalisere mineraler i Tr\xc3\xb8ndelagsregionen. Tautra Vitenskapelige Selskap arbeider med \xc3\xa5 samle og systematisere bibliografiske data knyttet til kobberdriften p\xc3\xa5 Ytter\xc3\xb8ya.\n_START_SECTION_\n1600-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nKobber-forekomstene i Tr\xc3\xb8ndelag ble drevet fra begynnelsen av 1600-tallet. Kvikne kobberverk startet \xc3\xa5r 1630, som et av landets f\xc3\xb8rste kobberverk av noen betydning. Senere kom det kobberverk p\xc3\xa5 R\xc3\xb8ros Kobberverk i 1644, L\xc3\xb8kken Verk i 1652, Selbu i 1713 og Folldal gruver i 1741._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste effektive masovn ble reist ved B\xc3\xa6rums Verk i 1622. Masovnen var den utl\xc3\xb8sende teknologiske faktor som gav jernverksdrift en rekke steder i Oslofeltet frem mot \xc3\xa5r 1700; og spesielt i Arendalsfeltet._NEWLINE_Det sensasjonelle s\xc3\xb8lvfunnet i Sandsv\xc3\xa6r i 1623 innvarslet et solid l\xc3\xb8ft for bergindustrien i Norge. Etableringen av Kongsberg s\xc3\xb8lvverk og bergstaden Konningsberg (Kongsberg) utviklet seg til landets st\xc3\xb8rste industrivirksomhet i f\xc3\xb8rindustriell tid. Omfanget av driften gjorde byen til Danmark-Norges senter for ekspertise p\xc3\xa5 gruvedrift. Norges f\xc3\xb8rste h\xc3\xb8yere utdanningsinstitusjon ble etablert p\xc3\xa5 Kongsberg. Bergseminaret var Europas f\xc3\xb8rste institusjon for h\xc3\xb8yere utdannelse i bergteknikk._NEWLINE_Hollenderne trengte stein til utfyllinger langs sj\xc3\xb8kanten og til stadig nye diker. Stein av god kvalitet (gneis og granitt) fantes i rikelige mengder og passe st\xc3\xb8rrelser i Norge, og ble av naturlige og geografiske \xc3\xa5rsaker hentet prim\xc3\xa6rt i fjordene langs s\xc3\xb8rlandskysten. Eksportmengden kan kanskje noe anekdotisk belyses med at flere av de eldre byomr\xc3\xa5dene i Amsterdam ble sagt \xc3\xa5 ligge p\xc3\xa5 norsk grunn._NEWLINE_I 1675 ble funnet kobberforekomster ved \xc3\x85sterudtjern p\xc3\xa5 Holleia i Ringerike, noe som f\xc3\xb8rte til regul\xc3\xa6r gruvedrift i omr\xc3\xa5det fra 1688 og framover.\n_START_SECTION_\n1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1700-tallet og frem til siste \xc3\xa5rtusenskifte var bergverkene hj\xc3\xb8rnesteinsbedrifter for bygdene og Norges \xc3\xb8konomi._NEWLINE_Fra 1737 til 1815 ble det brutt ut alunskifer ved Alunverket fra Ekebergskrenten i Oslo._NEWLINE_Fra 1753 ble det tatt ut marmor i Lier ved Drammen som blant annet leverte stein til Marmorkirken i K\xc3\xb8benhavn. Den f\xc3\xb8rste betong-konstruksjon i Norge var Farrisdammen i Larvik som ble bygget i 1767._NEWLINE_I 1773 ble Blaafarvev\xc3\xa6rket etablert som kongelig verk. Vervet utvant kobolt._NEWLINE_I 1789 ble ogs\xc3\xa5 gruvedriften ved \xc3\x85sterudtjern p\xc3\xa5 Holleia i Ringerike utvidet med blant annet produksjon av kobolt.\n_START_SECTION_\n1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nNorsk Jernverk ble etablert i 1946 og startet drift p\xc3\xa5 magnetitt og hematitt i Mo i Rana i 1964 p\xc3\xa5 malm fra Dunderlandsdalen. Aktieselskapet Sydvaranger ble etablert i 1907 og ble etterhvert Norges st\xc3\xb8rste bergverk._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet ble det brutt titan-malm i Krager\xc3\xb8feltet. Den f\xc3\xb8rste tiden var det rutil fra bl.a. Bl\xc3\xa5fjell gruver i Sogndal, men i 1916 ble det utviklet en metode for ilmenitt. Storgangen i Egersundfeltet gav store mengder ilmenitt, og i 1954 ble Tellnes-forekomsten funnet og satt i produksjon i 1960. A/S Titania driver p\xc3\xa5 denne forekomsten fremdeles._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet ble en rekke molybden-forekomster, spesielt i Flekkefjord-omr\xc3\xa5det satt i produksjon; Kvina og Knaben, og i Telemark; Dalen og Bandaksli. Utvinningen fra disse forekomstene dabbet av etter den annen verdenskrig, mest fordi der var andre felter i verden som var mere lettdrevet, og dermed \xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomme. Per 2008 er der igangsatt begrenset drift i det gamle dagbruddet p\xc3\xa5 Knaben._NEWLINE_P\xc3\xa5 Svalbard ble det igangsatt industriell bryting av steinkull i \xc3\xa5rene frem mot f\xc3\xb8rste verdenskrig. Store Norske Spitsbergen Kulkompani ble stiftet i 1916._NEWLINE_I 1931 ble det bygget et smelteverk i Thamshavn der svovel ble utvunnet direkte fra svovelkis._NEWLINE_Fra 1950-tallet ble en rekke kis- og kobberforekomster satt i produksjon: Bleikvassli, Skorovas, Tverrfjellet, Bidjovagge, Joma, Lergruvbakken p\xc3\xa5 R\xc3\xb8ros og Repparfjord._NEWLINE_I 1988 startet Nikkel & Olivin A/S brudd p\xc3\xa5 noritt i Ballangen i Nordland for utvinning av nikkel, kobber, olivin og pukk._NEWLINE_I dag utgj\xc3\xb8r naturstein st\xc3\xb8rst andel av inntektene fra bergindustrien. Larvikitt ble brutt fra 1880-\xc3\xa5rene og utgj\xc3\xb8r n\xc3\xa5 mesteparten av dette. Videre brytes granitt fra Iddefjord, Flisa og Trysil. Skifer brytes p\xc3\xa5 Otta og i Oppdal. I Tr\xc3\xb8ndelag og Nordland gir marmor st\xc3\xb8rst eksport-inntekt. I Alta brytes kvartsskifer. I Hellvik, mellom Egersund og Sirev\xc3\xa5g, drives ut kvitstein i form av labradoritt, som knuses til singel og eksporteres til flere land, der den brukes til veidekke (hvit asfalt) og i bygningsindustrien._NEWLINE_Det meste av kalksteinen i Norge g\xc3\xa5r til sementproduksjon. Frantzefoss Bruk A/S tar ut kalk i Brevik og B\xc3\xa6rum. I M\xc3\xb8re og Romsdal produseres Hustad-kalk. Videre produseres kalk i Verdal i Tr\xc3\xb8ndelag, og i Nordland produseres kalk fra Drevja i s\xc3\xb8r til Kj\xc3\xb8psvik i nord. Norsk Jernverk driver ogs\xc3\xa5 et kalkbrudd i Mo i Rana._NEWLINE_A/S Olivin ble etablert i 1948 og startet uttak av olivin (dunitt) i Vanylven._NEWLINE_Kvarts og feltspat med h\xc3\xb8y renhet til porselen-produksjon er tatt ut p\xc3\xa5 begge sider av Oslofjorden siden 1700-tallet. Pegmatitt-ganger gir r\xc3\xa5stoff til blant annet Porsgrunds Porsel\xc3\xa6nsfabrik som ble etablert i 1885. De senere \xc3\xa5r brukes i stedet nefelinsyenitt til keramisk industri. P\xc3\xa5 Stjern\xc3\xb8y i Troms startet North Cape Minerals produksjon i 1961.'