b'\n_START_ARTICLE_\nCamilo Polavieja y del Castillo\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nCamilo Polavieja ble f\xc3\xb8dt i Madrid 13. juni 1838 av en fattig familie med adelsbakgrunn. Han meldte seg frivillig som soldat i 1858, 20 \xc3\xa5r gammel, og steg raskt i gradene til han ble brigadegeneral i 1876.\n_START_SECTION_\nTjeneste i Cuba, Andalucia og Puerto Rico\n_START_PARAGRAPH_\nI 1880 ble han generall\xc3\xb8ytnant p\xc3\xa5 Cuba. \xc3\x85ret etter ble han forfremmet til generalkaptein for Andaluc\xc3\xada og i 1888 ble han det samme i Puerto Rico. Fra 1890 til 1892 var han generalguvern\xc3\xb8r og generalkaptein p\xc3\xa5 Cuba. Han trakk seg i protest da en politiker med ry p\xc3\xa5 seg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re meget korrupt, Romero de Robledo, ble koloniminister.\n_START_SECTION_\nGeneralguvern\xc3\xb8r p\xc3\xa5 Filippinene 1896-1897\n_START_PARAGRAPH_\nHan fikk senere generalguvern\xc3\xb8rembedet p\xc3\xa5 Filippinene den 13. desember 1896, da forgjengeren Ramon Blanco ble fjernet fordi han ble oppfattet for \xc3\xa5 ha mislykkes under den p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende filippinske revolusjon. Til tross for henrettelsen av den filippinske forfatteren og reformisten Jose Rizal den 30. desember 1896, noe som skulle vise seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et feilgrep fordi det bare oppildnet filippinerne, vant Polavieja en viss popularitet i pressen i Spania og blant katalanske konservative og i geistligheten. Under sin korte periode som generalguvern\xc3\xb8r i Manila foretok han en rekke offentlige henrettelser. P\xc3\xa5 Filippinene ble det fortalt at Jose Rizals mor, Do\xc3\xb1a Teodora Alonzo Mercado, hadde kr\xc3\xb8pet opp trappene i Malaca\xc3\xb1angpalasset for \xc3\xa5 trygle Camilo Polavieja om n\xc3\xa5de for s\xc3\xb8nnen. Han truet senere Rizals enke, Josephine Bracken (irsk\xc3\xa6ttet f\xc3\xb8dt i Hongkong) som etter henrettelsen hadde sluttet seg til de revolusjon\xc3\xa6re men ble tatt til fange, men tortur dersom hun ikke forlot landet. Truslene gjorde inntrykk, hun dro til Hongkong._NEWLINE_P\xc3\xa5 slagmarken hadde hans general Lechambre hatt visse fremganger i Cavite, etter at de hadde f\xc3\xa5tt store forsterkninger. I Cavite rykket de frem med 16\xc2\xa0000 menn bev\xc3\xa6pnet med mausere. Polaviejas brutale fremferd f\xc3\xb8rte til at den spanske statsminister C\xc3\xa1novas avl\xc3\xb8ste ham etter f\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder. (P\xc3\xa5 Filippinene oppgav de naturligvis en annen grunn, nemlig hans svekkede helse.)\n_START_SECTION_\nPolitisk karriere i Spania 1898-1899\n_START_PARAGRAPH_\nDa han kom tilbake fra Filippinene allerede i mai 1897 st\xc3\xb8ttet kardinal Cascajares hans kandidatur til lederskapet av en katolsk politisk bevegelse. Hans brutalitet p\xc3\xa5 Filippinene var ikke allment kjent, og han ble hyllet som el general cristiano._NEWLINE_Da Spania hadde tapt den spansk-amerikanske krig, begynte Polavieja \xc3\xa5 overveie et milit\xc3\xa6rkupp., men general Valeriano Weyler og dronningregenten klarte \xc3\xa5 forhindre det. Polavieja offentliggjorde den 1. september 1898 forslag for reformer av jordbruket, milit\xc3\xa6ret, det regionale og provinsielle styre, og av rettsvesenet. Han anbefalte administrativ desentralisering av Catalonia. I mars 1899 lot han seg noe motvillig utnevne til krigsminister for regjeringen Silvela, men gikk av allerede den 30. september i protest mot finansminister Fernandez Villaverdez kutt i milit\xc3\xa6rbudsjettet. Han hadde heller ikke lykkes \xc3\xa5 f\xc3\xa5 parlamentet til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 de spesielle unntak som ble gitt ved innkalling til milit\xc3\xa6rtjeneste. Derimot fikk han til en viss grad innf\xc3\xb8rt en politikk som etterhvert fikk bukt med offisersoverskuddet i h\xc3\xa6ren. Han forordnet at bare halvparten av de offisersstillinger som etterhvert ble ledige, skulle besettes med nyutnevnte. _NEWLINE_Han trakk seg tilbake fra politikken og d\xc3\xb8de i Madrid den 5. januar 1914.'