b'\n_START_ARTICLE_\nKosmisk str\xc3\xa5ling\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisk str\xc3\xa5ling betegner innenfor astrofysikk partikler som stammer fra en kilde utenfor jorden og som treffer jordens atmosf\xc3\xa6re med h\xc3\xb8y hastighet, gjerne n\xc3\xa6r lysets hastighet, men den kinetiske energien til partiklene varierer mye. P\xc3\xa5 det meste kan energien v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb0\xc2\xa0 elektronvolt, som er mye h\xc3\xb8yere enn hva vi mennesker greier \xc3\xa5 akselerere partikler til i partikkelakseleratorer._NEWLINE_Rundt 90\xc2\xa0% av disse partiklene er protoner, 9\xc2\xa0% er heliumkjerne, ogs\xc3\xa5 kjent som alfapartikler. Den resterende 1\xc2\xa0% inkluderer elektroner og kjernene av tyngre element.\n_START_SECTION_\nKilder til kosmisk str\xc3\xa5ling\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste partiklene stammer fra kilder utenfor solsystemet, slik som roterende n\xc3\xb8ytronstjerner, supernovaer og svarte hull. Noe av den sterkeste str\xc3\xa5lingen kommer ogs\xc3\xa5 fra kilder utenfor v\xc3\xa5r galakse. M\xc3\xa5ten den sterkeste str\xc3\xa5lingen lages p\xc3\xa5 er enn\xc3\xa5 ikke fullt ut forst\xc3\xa5tt._NEWLINE_Kosmisk str\xc3\xa5ling med energi over 10 GeV (1 Giga elektronVolt = 10\xe2\x81\xb9 eV) str\xc3\xa5ler inn mot jorden like mye fra alle kanter. Dette tror man skyldes at v\xc3\xa5r galakses magnetiske felt endrer retningen til partiklene. Dette gj\xc3\xb8r kosmisk str\xc3\xa5ling mindre interessant i astronomi, siden vi ikke kan se hvor den kommer fra. Under 10 GeV p\xc3\xa5virkes partiklene s\xc3\xa5pass av jordens magnetfelt at dette p\xc3\xa5virker retningen._NEWLINE_Kosmisk str\xc3\xa5ling skapes ogs\xc3\xa5 av solen; disse partiklene har lav energi, rundt 10-100 keV. Mengden og styrken kan \xc3\xb8ke ved utbrudd (flares) p\xc3\xa5 solen. Solvinden kan ogs\xc3\xa5 skjerme for kosmisk str\xc3\xa5ling som kommer utenfra solsystemet. Man tror ogs\xc3\xa5 at en del kosmisk str\xc3\xa5ling blir bremset opp ved heliopausen ved grensen av solsystemet og at dette er den s\xc3\xa5kalte anormale str\xc3\xa5lingen, med uventet lav energi. (Anomalous cosmis rays).\n_START_SECTION_\nDeteksjon\n_START_PARAGRAPH_\nPartiklene kolliderer med atmosf\xc3\xa6ren og i kollisjonen skapes en rekke mesoner, kortlivede partikler som henfaller til myoner. Myonene vekselvirker ikke like lett med atmosf\xc3\xa6ren og myonenes h\xc3\xb8ye hastighet forlenger levetiden deres, utfra Einsteins relativitetsteori. Dette gj\xc3\xb8r at myonene kan rekke \xc3\xa5 n\xc3\xa5 ned til bakken. Myonene opptrer som ioniserende str\xc3\xa5ling, det vil si at de river l\xc3\xb8s elektroner fra atomer de passerer. Dette gj\xc3\xb8r at de kan detekteres med enkle midler, for eksempel kan de ses som tynne streker av t\xc3\xa5ke i t\xc3\xa5kekamre.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5virkning av atmosf\xc3\xa6ren\n_START_PARAGRAPH_\nAt kosmisk str\xc3\xa5ling kan f\xc3\xa5 vann til \xc3\xa5 kondensere p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten, har f\xc3\xa5tt enkelte til \xc3\xa5 spekulere i om kosmisk str\xc3\xa5ling kan p\xc3\xa5virke dannelsen av skyer._NEWLINE_Det er uansett allment akseptert at kosmisk str\xc3\xa5ling har holdt niv\xc3\xa5et av karbon-14 konstant i atmosf\xc3\xa6ren, i alle fall de siste 100\xc2\xa0000 \xc3\xa5r. Dette er viktig for bruken av C14-datering i arkeologi.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 mennesker\n_START_PARAGRAPH_\nKosmisk str\xc3\xa5ling utgj\xc3\xb8r en liten del av bakgrunnstr\xc3\xa5lingen vi utsettes for. En unders\xc3\xb8kelse fant at kosmisk str\xc3\xa5ling utgjorde 10% av bakgrunnsstr\xc3\xa5lingen i Australia. prosentandelen i Norge vil trolig v\xc3\xa6re lavere, da geologiske forhold gj\xc3\xb8r at Norge har en bakgrunnsstr\xc3\xa5ling over gjennomsnittet._NEWLINE_Kosmisk str\xc3\xa5ling vil derimot kunne v\xc3\xa6re en stor fare under bemannede romferder.'