b'\n_START_ARTICLE_\nVoeren\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5kstriden\n_START_PARAGRAPH_\nI omr\xc3\xa5det som i dag utgj\xc3\xb8r Voeren ble det tradisjonelt snakket limburgsk, ei nederlandsk dialekt, men p\xc3\xa5 grunn av kommunens beliggenhet p\xc3\xa5 grensa mellom fransk og nederlandsk og fransks status som administrativt spr\xc3\xa5k i Li\xc3\xa8ge, hadde kommunen i 1947 et knapt flertall av fransktalende innbyggere. Da spr\xc3\xa5kgrensa mellom fransk og nederlandsk ble fastlagt i 1963 gikk de kommunene som i dag utgj\xc3\xb8r Voeren fra \xc3\xa5 ligge i den vallonske provinsen Li\xc3\xa8ge til \xc3\xa5 bli en limburgsk enklave mellom Li\xc3\xa8ge i s\xc3\xb8r og Nederland i nord. Dette skjedde mot de fransktalende innbyggernes og de pro-Li\xc3\xa8ges vilje og kommunen ble en av spr\xc3\xa5kstridens eple. Mellom 1979 og 1987 n\xc3\xa5dde konflikten sitt klimaks, med voldsomme demonstrasjoner, gatekamper, nedtaging av tospr\xc3\xa5klige veiskilt og regjeringsskifte i Belgia. I 1994 fikk kommunen et eget fransk kultursenter, men konflikten kulminerte f\xc3\xb8rst i 2000 da det nederlandskspr\xc3\xa5klige partiet fikk flertall i kommunestyret, mye p\xc3\xa5 grunn av at de tilflyttede nederlenderne hadde f\xc3\xa5tt stemmerett fordi EU-borgere i 1999 hadde f\xc3\xa5tt stemmerett ved lokalvalg.'