b'\n_START_ARTICLE_\nDen norske forening for Nationernes Liga\n_START_PARAGRAPH_\nDen norske forening for Nationernes Liga var en norsk forening som ble opprettet i 1918 for \xc3\xa5 bidra til opprettelsen av en fredsliga mellom nasjonene etter f\xc3\xb8rste verdenskrig._NEWLINE_Mot slutten av f\xc3\xb8rste verdenskrig, som endte i november 1918, vant den amerikanske presidenten Woodrow Wilsons fjorten punkter stor oppsikt over hele verden, ogs\xc3\xa5 i Norge. Tanken om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 i stand et forbund mellom statene som skulle hindre en ny verdenskrig, ble ivrig diskutert. P\xc3\xa5 denne bakgrunnen ble \xc2\xabDen norske forening for Nationernes Liga\xc2\xbb stiftet i oktober 1918. Fridtjof Nansen holdt hovedtalen p\xc3\xa5 stiftelsesm\xc3\xb8te og ble foreningens formann. Blant styremedlemmene var Johan Castberg, Johan Bredal, Ole Olsen Lian og Arnold R\xc3\xa6stad, mens Christoffer Hornsrud, Wilhelm Keilhau og Halvdan Koht var blant medlemmene. Foreningen gikk straks i gang med \xc3\xa5 skrive et forslag til prinsipper som et slikt forbund skulle bygge p\xc3\xa5. Resultatet var utgivelsen \xc2\xabPincipper for Nationernes Liga\xc2\xbb, som var ferdig 30. januar 1919 og ble trykt p\xc3\xa5 flere spr\xc3\xa5k. Her ble det fremsatt en rekke krav medlemslandene i en slik liga m\xc3\xa5tte oppfylle. Den \xc3\xb8verste myndigheten for ligaen skulle v\xc3\xa6re en verdenskongress, og den ut\xc3\xb8vende myndigheten skulle innehas av et r\xc3\xa5d med 15 medlemmer. Wilhelm Keilhau kaller de norske prinsippene \xc2\xabdet mest demokratiske og f\xc3\xb8lgeriktige av alle de forslag om et folkeforbund som blev utarbeidet i disse adventsm\xc3\xa5nedene, da menneskeheten h\xc3\xa5pet p\xc3\xa5 at den nye tid skulde bli f\xc3\xb8dt.\xc2\xbb_NEWLINE_Nansen reiste til London for \xc3\xa5 legge frem prinsippene , og talte for en tilsvarende engelsk forening, League of Nations Union i Criterion Hall. P\xc3\xa5 samme tid var de allierte seierherrenes delegasjoner p\xc3\xa5 fredskonferansen i Paris i ferd med \xc3\xa5 planlegge Folkeforbundet. Nansen fl\xc3\xb8y derfor dit for \xc3\xa5 benytte seg av sin innflytelse p\xc3\xa5 fredskonferansen. Siden planene for Folkeforbundet alt var lagt, fikk han ikke utrettet stort, men han vant likevel geh\xc3\xb8r for at de n\xc3\xb8ytrale statene skulle f\xc3\xa5 anledning til \xc3\xa5 uttale seg f\xc3\xb8r planene om forbundet ble fastsatt i fredstraktaten.'