b'\n_START_ARTICLE_\nLysebotn II kraftverk\n_START_SECTION_\nVannmagasiner\n_START_PARAGRAPH_\nDet st\xc3\xb8rste vannmagasinet i anlegget er innsj\xc3\xb8en Lyngsvatnet som reguleres mellom 686,4 og 636,4 moh. Lyngvatnet er en del av \xc3\x85rdalsvassdraget og innsj\xc3\xb8ens naturlige utl\xc3\xb8p er til Lyngs\xc3\xa5na, som renner ned Rykanfossen og flyter senere sammen med Stor\xc3\xa5na ved g\xc3\xa5rden Nes i Hjelmeland. Innsj\xc3\xb8ens utl\xc3\xb8p til Lyngs\xc3\xa5na reguleres derfor av et damanlegg. Til Lyngsvatnet overf\xc3\xb8res det vann fra vannmagasinet Breiavatnet (ogs\xc3\xa5 kalt Breiavad), som ligger i en annen gren av \xc3\x85rdalsvassdraget. Breiavad reguleres mellom 648 og 693 moh. Til Breiavatnet reguleres det st\xc3\xb8rre vannmagasinet Nilsebuvatnet gjennom Breiava kraftverk. Nilsebuvatnet kan reguleres mellom 717,4 og  731,4 moh. Til Nilsebuvatnet overf\xc3\xb8res det en rekke mindre sm\xc3\xa5vann p\xc3\xa5 Viglesdalsheia, M\xc3\xa5g\xc3\xa5vassheia og Oddaheia. Dette er et fjellomr\xc3\xa5de vest for innsj\xc3\xb8en._NEWLINE_Strandvatnet i Lysevassdraget er det tredje store vannmagasinet i anlegget. Dette reguleres mellom 615,7 og 634 moh. Til Strandvatnet overf\xc3\xb8res vannmagasinet Storetj\xc3\xb8rn (615,7-634 moh) og vannmagasinet Guritj\xc3\xb8rn (732 moh). I tillegg blir flere elver fra omr\xc3\xa5det s\xc3\xb8rvest for Lysekammen overf\xc3\xb8rt til Strandvatnet gjennom en takrenne-tunnel. En av elvene som blir overf\xc3\xb8rt renner fra Kamsvatnet.\n_START_SECTION_\nDammer\n_START_PARAGRAPH_\nAnlegget best\xc3\xa5r av flere dammer. Lyngsvatnet demmes opp av tre steinfyllingsdammer, to ved innsj\xc3\xb8ens utl\xc3\xb8p i vest, Lyngsvatn Hoveddam og Norddammen, og en mot s\xc3\xb8r, H\xc3\xa5hellerdammen. Damanleggene i vest ble f\xc3\xb8rst bygd i 1963, men ble i 1975 oppgradert til 10 meter h\xc3\xb8yere. Ogs\xc3\xa5 i 1975 ble H\xc3\xa5hellerdammen bygd. Strandvatnet demmes opp av en betongdam (1954) ved innsj\xc3\xb8ens utl\xc3\xb8p til St\xc3\xb8ls\xc3\xa5na. Breiavad demmes opp av en dam p\xc3\xa5 tvers av fjellkl\xc3\xb8ften Kr\xc3\xa5keholet \xc3\xb8verst i Musdalen. Ogs\xc3\xa5 dette er en betongdam. Dammen er 60 meter h\xc3\xb8y og sto ferdig i 1965. Nilsebuvatnet demmes opp av en 84 000 m\xc2\xb3 stor steinfyllingsdam (1968) som er plassert p\xc3\xa5 tvers av innsj\xc3\xb8ens naturlige utl\xc3\xb8p til Breiavad.\n_START_SECTION_\nTunneler\n_START_PARAGRAPH_\nTotalt p\xc3\xa5 anlegget er det over 25 kilometer med vanntunneler, for \xc3\xa5 samle og lede vannet til vannmagasinene og til kraftverket. Tunnelen fra inntaksmagasinene Lyngsvatnet og Strandvatnet til kraftstasjonen er den nyeste. Den er fra 2018, tverrsnittet er 45 m\xc2\xb2. Overf\xc3\xb8ringen av vann fra Breiavad til Lyngsvatnet skjer gjennom en 6\xc2\xa0km lang vanntunnel fra 1963 og med et tverrsnitt p\xc3\xa5 35 m\xc2\xb2. Denne faller kun 1:1000, noe som f\xc3\xb8rer til at vannstanden i begge innsj\xc3\xb8ene kan stige i takt. Tunnelen har et tverrslag til Raunlia i St\xc3\xb8lsdalen, denne kan brukes for direkte overf\xc3\xb8ring av vann til Strandvatnet._NEWLINE_For \xc3\xa5 kunne utnytte energien i elvene i omr\xc3\xa5det s\xc3\xb8rvest for Lysekammen, ble det bygd en 6,5\xc2\xa0km lang takrenne-tunnel kalt Kamsvatn-tunnelen (1968). Tunnelen henter vann fra 6 ulike elver, inkludert utl\xc3\xb8pselva fra Kamsvatnet. Tunnelen munner ut i Strandvatnet ved Lysest\xc3\xb8len._NEWLINE_Overf\xc3\xb8ringen av nedb\xc3\xb8rsfeltet vest for Nilsebuvatnet skjer gjennom tre vanntunneler fra 1982 (Stakken-anlegget). Tunnelene g\xc3\xa5r mellom Grytetj\xc3\xb8rna og Stakkavatnet (4,4\xc2\xa0km), mellom Bj\xc3\xb8rndalen og Stakkavatnet (2,1\xc2\xa0km) og mellom M\xc3\xa5gavatnet og Grytetj\xc3\xb8rna (725 m).\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rdalsvassdraget\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rdalsvassdraget eller Stor\xc3\xa5na er en god lakseelv, og vassdraget har i ettertid v\xc3\xa6rt gjenstand for mye uenighet. Fortsatt i dag er det strid om hvor mye vann som skal slippes fra dammen ved Breiavad og ut i elva nedover Musdalen.'