b'\n_START_ARTICLE_\nTjensvoll\n_START_PARAGRAPH_\nTjensvoll er en gammel g\xc3\xa5rd og bydel som i dag regnes som et delomr\xc3\xa5de i Hillev\xc3\xa5g bydel i Stavanger._NEWLINE_Delomr\xc3\xa5dets areal er 2,68 km\xc2\xb2 og innbyggertallet i 2005 var 5\xc2\xa0756 personer. _NEWLINE_Tjensvoll slik vi regner det i dag er begrenset av Madlaveien, Mosvatnet, Ullandhaugveien, Folkeviseveien og gr\xc3\xb8ntarealet ned til krysset mellom Morgedalsveien og Madlaveien. Fra gammelt strakte g\xc3\xa5rden Tjensvoll seg over Madlaveien, til det som var Lassatjernet og som n\xc3\xa5 er fotballbanene p\xc3\xa5 Lassa. Tjensvoll strakte seg ogs\xc3\xa5 et lite stykke langs Eiganesveien mot byen. Grensen mot Ullandhaug gikk parallelt med Ullandhaugveien, men ikke helt bort. Fra 1950 har Tjensvoll endret seg fra \xc3\xa5 best\xc3\xa5 av g\xc3\xa5rder, til \xc3\xa5 bli en tettbygd bydel. _NEWLINE_For Tjensvoll historie, se artikkelen om Tjensvolls historie.\n_START_SECTION_\nNavnet Tjensvoll\n_START_PARAGRAPH_\nUttalen var omkring 1900 \xc2\xabKj\xc3\xa6\xe2\x80\x99nnsv\xc3\xa5dl\xc2\xbb. Uttalen har med tiden blitt mer lik skrivenormalen. _NEWLINE_Navnet kommer av hankj\xc3\xb8nnsordet \xc2\xabhjalmr\xc2\xbb som kan bety hjelm, h\xc3\xb8ystakk eller stakkformet h\xc3\xb8yde. N\xc3\xa5r navnet som her forekommer sammen med hannkj\xc3\xb8nnsordet \xc2\xabvollr\xc2\xbb eller et annet ord av samme betydning, mente Oluf Rygh at det var mest naturlig \xc3\xa5 tenke seg betydningen \xc2\xabstakk\xc2\xbb. I s\xc3\xa5fall har Tjensvoll da det fikk sitt navn, trolig v\xc3\xa6rt brukt som eng hvor en hadde h\xc3\xb8ystakker. Vi kan nok likevel ikke se helt bort fra at navnet kan vise til en stakkformet h\xc3\xb8yde. Tjensvoll er neppe det opprinnelige gardsnavnet, men et stedsnavn som overtok som gardsnavn._NEWLINE_Gamle stedsnavn er ogs\xc3\xa5 borte. J\xc3\xb8rpelandsmarka er blitt til Siddishall-omr\xc3\xa5det. Stemmehagen, Litla Mosvatnet og Snippen er blitt parkeringsplass og plass for sirkus og tivoli.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nBerggrunnen p\xc3\xa5 Tjensvoll best\xc3\xa5r av fylitt (leirglimmerskifer). Det er en bergart som er lett \xc3\xa5 smuldre opp, den inneholder ofte kalk og gir godt jordsmonn for plantevekst. L\xc3\xb8smassene over fjellet best\xc3\xa5r av delvis forvitrede masser, rester fra l\xc3\xb8smasser som var i eller under isen da den forsvant for over 10\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden og p\xc3\xa5 toppen som regel et lag med organisk materiale, som mold.\n_START_SECTION_\nFra landsbygd til drabantby\n_START_PARAGRAPH_\nI 1900 var innvirkningen av byen stor. Folketallet p\xc3\xa5 Tjensvoll hadde vokst kraftig de siste ti\xc3\xa5rene og var p\xc3\xa5 171 personer. I tillegg til b\xc3\xb8nder og de som var knyttet direkte til jordbruksaktiviteter finner vi folk som arbeidet p\xc3\xa5 vognfabrikken p\xc3\xa5 Hillev\xc3\xa5g, hermetikkfabrikker og gartneri, som t\xc3\xb8mmermann, handelsmenn, kontorist, redakt\xc3\xb8ren i avisa Stavangeren (H\xc3\xa5kon Moe), l\xc3\xa6rer, kj\xc3\xb8rer, sj\xc3\xb8mann og skredder, og med husflid. Endringene fra tellingen i 1865 var markert. Det var som vi husker bare en mann p\xc3\xa5 Tjensvoll som hadde et \xc2\xabby-yrke\xc2\xbb i 1865. Endringen har kommet i l\xc3\xb8pet av 1870- og 1880-\xc3\xa5rene. _NEWLINE_I 1914 h\xc3\xb8rer vi for f\xc3\xb8rste gang om industrivirksomhet p\xc3\xa5 Tjensvoll. Tjensvoll Iskompani skar is i Mosvatnet p\xc3\xa5 vinterstid som ble fraktet til hermetikkindustrien i byen._NEWLINE_I 1865 kj\xc3\xb8pte Stavanger kommune Mosvatnet, som drikkevannskilde for byen. I 1928 ble Tjensvollbassenget vedtatt utbygd. Det er et stort vannbasseng, som fortsatt er i bruk og som ligger mot grensen til Madla. Det er sprengt ned i fjellet og 22\xc2\xa0000 kubikkmeter stein ble fjernet. I mai 1930 kunne en pumpe opp vann fra Stokkavatnet til bassenget. Fra bassenget fikk en trykk p\xc3\xa5 vannet n\xc3\xa5r det skulle videre ned i Stavanger. Mosvatnet hadde til da v\xc3\xa6rt drikkevann for Stavanger, men med Tjensvollbassenget ble det slutt. I 1959 ble Stokkavatnet erstattet med vann fra Gjesdal, men bassenget p\xc3\xa5 Tjensvoll ble beholdt. N\xc3\xa5 er det bygd en ny tilf\xc3\xb8rselsledning til bassenget gjennom Haugtussa. Det f\xc3\xb8rte til stor diskusjon om tras\xc3\xa9valget. Selve bassenget ble ogs\xc3\xa5 kraftig utvidet med sprengningsarbeider omkring 2000._NEWLINE_Hetland kommune (herred) var en kommune som l\xc3\xa5 rundt Stavanger. Den dekket blant annet by\xc3\xb8yene, Tasta, Stokka, Tjensvoll, Ullandhaug og Hillev\xc3\xa5g. I 1953 fikk Stavanger en del av Tjensvoll. Det var omr\xc3\xa5det mellom dagens Tjensvoll skole og Mosvatnet. I \xc3\xa5rene etter ble dette omr\xc3\xa5det bygd ut \xe2\x80\x93 i stor grad rekkehus finansiert gjennom husbanken. I 1970 bodde det over 800 mennesker i dette omr\xc3\xa5det._NEWLINE_I 1965 ble Madla og Hetland, med blant annet Tjensvoll og Ullandhaug en del av Stavanger. Folkeveksten de neste to ti\xc3\xa5rene kom da ogs\xc3\xa5 i disse nye bydelene. I 1969 ble det laget en utbyggingsplan for Tjensvoll. I 1972 startet utbyggingen og fram til 1980 var Tjensvoll i hovedsak utbygd, slik vi kjenner bydelen i dag. Tjensvoll blir fra denne tiden en drabantby til Stavanger. Noe av det mest s\xc3\xa6regne av husbyggingen p\xc3\xa5 Tjensvoll er Haugtussa. Byggestilen med tette lave hus var noe helt nytt i landet. _NEWLINE_Folketallet p\xc3\xa5 Tjensvoll n\xc3\xa5dde en topp i 1980. Siden har den v\xc3\xa6rt rimelig stabil, stort sett med i underkant av 6\xc2\xa0000 innbyggere. I 1987 sluttet Tjensvoll formelt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en egen bydel. Tjensvoll ble en del av Hillev\xc3\xa5g bydel. Mange opplever denne oppdeling som sv\xc3\xa6rt kunstig, og de fleste har Madla Amfi som sitt n\xc3\xa6rmeste kj\xc3\xb8pesenter og ikke omr\xc3\xa5det omkring Kilden. Tjensvoll er hengt p\xc3\xa5 Hillev\xc3\xa5g bydel, for at Hillev\xc3\xa5g bydel ikke skal bli for liten._NEWLINE_Offentlig ansatte i stat, fylkeskommune og kommune er den klart st\xc3\xb8rste gruppen av sysselsatte p\xc3\xa5 Tjensvoll. Den nest st\xc3\xb8rste gruppen er de som ansatt med handelsvirksomhet._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste elleve m\xc3\xa5nedene i 1998 kom om lag 5% av alle politianmeldelser i Stavanger fra Tjensvoll. I forhold til folkemengden, var tallet p\xc3\xa5 anmeldelser n\xc3\xa6r gjennomsnittet for Stavanger. Den klart st\xc3\xb8rste gruppen av anmeldelser er tyverier. Det anmeldes nesten ett tyveri fra Tjensvoll hver dag. Ser en derimot p\xc3\xa5 skadeverk og tagging ble det de f\xc3\xb8rste elleve m\xc3\xa5nedene i 1998 bare anmeldt 28 saker. Det er nok vesentlig mindre enn det var omkring 1990. Tallet p\xc3\xa5 anmeldte legemsskader er sv\xc3\xa6rt lavt, \xe2\x80\x93 mindre enn en i m\xc3\xa5neden. _NEWLINE_Med sosial boligbygging, hvor det var viktigst \xc3\xa5 skaffe mange og funksjonelle boliger, var det ikke grunnlag for store eller dyre boliger. Finansieringen av utbyggingen gikk i stor grad gjennom Husbanken, og innen de rammer som banken satte til st\xc3\xb8rrelser. Det var mange unge innflyttere og det var mange arbeidsfolk. Mange som fikk bolig var ogs\xc3\xa5 folk med sosiale problemer. Ved valg markerte Tjensvoll seg tidlig som en \xc2\xabr\xc3\xb8d\xc2\xbb bydel. Mange stemte Arbeiderpartiet og partiet hadde ogs\xc3\xa5 i mange \xc3\xa5r sitt eget lokallag p\xc3\xa5 Tjensvoll. Tjensvoll er fortsatt \xc2\xabr\xc3\xb8dere\xc2\xbb enn gjennomsnittet for Stavanger. Trenden i resultatene er likevel at forskjellene mot resten av Stavanger jevner seg ut.\n_START_SECTION_\nFra religi\xc3\xb8s ensretting til mangfold\n_START_PARAGRAPH_\nTjenvoll h\xc3\xb8rte til Mariakirken i tidlig middelalder og Domkirken fra senmiddelalderen. I 1849 ble den en del av Frue sokn. I 1854 ble Hetlandskirken p\xc3\xa5 Storhaug ferdig. Den var sognekirke for Tjensvoll. P\xc3\xa5 gravlunden rundt kirken er det fortsatt flere graver fra Tjensvoll. I 1930 ble Tjensvoll igjen lagt til Domkirken. Tjensvoll prestegjeld ble opprettet 15. februar 1967. _NEWLINE_Tjensvoll kirke ble tegnet av Byarkitekten i Stavanger og den ble innviet 4. mai 1978. Siden er kirken bygget ut i retning mot Solborg folkeh\xc3\xb8gskole. Den er bygget som arbeidskirke. Det er og har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt mange tilsluttede foreninger: sangkor, speideren, barnehage og f\xc3\xb8rskole i kjelleren, barneforeninger, s\xc3\xb8ndagsskole, ungdomsklubber, kirkeringer, opplegg for eldre p\xc3\xa5 dagtid, julemesser, ferieklubb og mye annet. _NEWLINE_Ved slutten av 1970-tallet ble Den norske kirkes autoritet og s\xc3\xa6rstilling svekket. \xc3\x85rsaken var i hovedsak knyttet til kvinnebevegelsens kamp for selvbestemt abort, men ogs\xc3\xa5 til indre stridstemaer i kirken som demonutdrivelser og kvinners likestilling. Utover fra 1980-tallet har vi f\xc3\xa5tt et st\xc3\xb8rre mangfold. Flere er blitt medlemmer av sekter, vi har f\xc3\xa5tt innflyttere med andre religioner og en del er utenfor alle religi\xc3\xb8se organisasjoner._NEWLINE_8. mars 1996 s\xc3\xb8kte tre iranere tilflukt i Tjensvoll kirke. De hadde f\xc3\xa5tt sitt andre avslag p\xc3\xa5 oppholdstillatelse og skulle ut av landet dagen etter. De ble boende i kjelleren p\xc3\xa5 kirken i over ett \xc3\xa5r, til 3. juli 1997. De som bodde i kirken var i stadig fare for \xc3\xa5 bli arrestert og sendt tilbake til Iran. Mens de bodde p\xc3\xa5 Tjensvoll lot de seg d\xc3\xb8pe. Motivering og handlingen ble grundig diskutert i pressen da konverterte muslimer er i fare, dersom de returnerer til Iran. Penger til mat fikk de av frivillige gaver. I november 1998 ble fem iranere sittende igjen i Tjensvoll kirke etter gudstjenesten \xe2\x80\x93 to voksne og tre barn, som \xc3\xb8nsket asyl i Norge. _NEWLINE_I 1965 ble Tjensvoll gravlund anlagt, og i 1995 ble kapellet innviet. Det ble i lokalpressen argumentert mot et st\xc3\xa5lkors som var hengt opp i lokalet. Kirkevergen hadde lovet at det skulle bli tatt hensyn til ulike livssyn i utsmykkingen av kapellet. Korset ble da sett p\xc3\xa5 som et l\xc3\xb8ftebrudd. Diskusjonen ble dempet da det ble anskaffet et teppe, som kunne henges over korset ved ikke kristne gravferder. Tjensvoll kapell ble det f\xc3\xb8rste kapellet i Norge, som er innviet til bruk for Human-Etisk Forbund. _NEWLINE_Vi har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt det f\xc3\xb8rste kirkebygget p\xc3\xa5 Tjensvoll, som ikke er knyttet til Den norske kirke. Apostolisk Tro, som er mest kjent for lysskiltet \xc2\xabJesus verdens lys\xc2\xbb, har bygget sin kirke ved siden av Tjensvoll skole. Bydelshuset har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt benyttet av flere menigheter som ikke har egne kirkebygg.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabWelcome to this mess\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDen gamle forsnakkelsen fra statsminister Odvar Nordli\xc2\xa0: \xc2\xabWelcome to this mess\xc2\xbb, er nok slik mange p\xc3\xa5 Tjensvoll opplever Oljemessa. Fra 1974 har det v\xc3\xa6rt Offshore Northern Sea-messe (ONS). Hvert andre \xc3\xa5r er det oljemesse i Stavanger. Mange p\xc3\xa5 Tjensvoll har opplevd det som en mulighet til \xc3\xa5 leie ut hus eller rom for god betaling. For andre er det trafikkaos og parkerte biler over alt, hvor de ikke burde v\xc3\xa6re._NEWLINE_Siddissenteret omfatter et 80 m\xc3\xa5l stort omr\xc3\xa5de. En stor del at messeomr\xc3\xa5det er anlagt p\xc3\xa5 ei myr, og delvis ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en gammel fyllplass. Fyllplassen var Litla Mosvatnet som ble fylt igjen omkring 1970. _NEWLINE_P\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det st\xc3\xa5r huset Hansons minne etter tegnel\xc3\xa6rer og kunstneren Bernhard Fredrik Hanson p\xc3\xa5 Kongsg\xc3\xa5rd skole (f\xc3\xb8dt 1821 og d\xc3\xb8d 1883). Han forvandlet omr\xc3\xa5det til et eventyrrike. _NEWLINE_Siddishallen ble bygd f\xc3\xb8rst, senere har en f\xc3\xa5tt flere andre bygg. St\xc3\xb8rst er Stavanger Idrettshall, med st\xc3\xa5plass til 4000 p\xc3\xa5 tribunene. Det har v\xc3\xa6rt opp til 8000 personer i hallen samtidig. \xc3\x85rlig er det omkring 180\xc2\xa0000 bes\xc3\xb8kende. Tennishallen har \xc3\xa5rlig omkring 100\xc2\xa0000 bes\xc3\xb8kende og Siddishallen 60\xc2\xa0000._NEWLINE_Stavanger Indremisjon har har bygd en m\xc3\xb8te- og konferansesal med plass til n\xc3\xa6rmere 2000 personer like ved Stavanger Idrettshall og tilknyttet Scandic Forum hotell._NEWLINE_DNB Arena som er hjemmebane til ishockeylaget Stavanger Oilers \xc3\xa5pnet i oktober 2012 og kostet 210 millioner kroner.\n_START_SECTION_\nSkolene\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1885 fikk Tjensvoll skolebygg i Tjensvollkrysset \xe2\x80\x93 i Eiganesveien 175. Den var for Stokka og Tjensvoll skolekretser. I 1897 ble det vedtatt en endring av skolekretsene. F\xc3\xb8lgen av det var at en bygde Holen skole i Schankeholen. I 1907 ble det en ny kretsregulering og Holen skole nedlagt. I 1916 ble det bygget et nytt skolebygg p\xc3\xa5 Eiganesveien. Fortsatt st\xc3\xa5r denne bygningene like ovenfor Essostasjonen, og brukes n\xc3\xa5 til barnehage. I 1949 var det om lag 150 elever fordelt p\xc3\xa5 5-6 l\xc3\xa6rere._NEWLINE_F\xc3\xb8rste byggetrinn p\xc3\xa5 dagens Tjensvoll skole var ferdig i august 1956. Det var da 12 klasser. I 1966 ble andre byggetrinn ferdig med blant annet administrasjonsfl\xc3\xb8yen. I 1977 ble det forel\xc3\xb8pig siste byggetrinnet ferdig. Det er den delen som gymnastikkhallen og biblioteket er i._NEWLINE_Barnekullene p\xc3\xa5 1970-tallet var sv\xc3\xa6rt store. Mange unge hadde etablert seg, og det var behov for mer plass enn det Tjensvoll skole hadde. I 1977 var elevtallet p\xc3\xa5 Tjensvoll skole rekordh\xc3\xb8yt med 621 elever. Etter hvert ble det s\xc3\xa5 god plass p\xc3\xa5 skolen, at det h\xc3\xb8sten 1993 ogs\xc3\xa5 ble en nederlandsk avdeling. Den nederlandske avdelingen hadde i 1996 tjue barn. I dag har Tjensvoll skole om lag 400 elever._NEWLINE_Skolen har hatt problemer med inneklimaet. En innemilj\xc3\xb8unders\xc3\xb8kelse i 1991 viste at Tjensvoll kom d\xc3\xa5rligst ut av alle skoler i Stavanger. Like f\xc3\xb8r jul 1995 ble det bevilget 7,6 millioner kroner p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utbedre skolen, blant annet for \xc3\xa5 bedre inneklimaet. I 1996 og 1997 ble det utf\xc3\xb8rt en omfattende ombygging av skolen._NEWLINE_I 1993 tok Tjensvoll skole imot sine f\xc3\xb8rste seks\xc3\xa5ringer, som pr\xc3\xb8veskole. Obligatorisk skole for seks\xc3\xa5ringer begynte ved skolestart i august 1997. P\xc3\xa5 utsiden av skolen har dette resultert i en liten lekeplass i et hj\xc3\xb8rne av skoleg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Grendeskolene Mosvoll 1 og 2 ble brukt for de minste. Det startet uoffisielt i 1975, men fra fullt i 1976. Det var p\xc3\xa5 det meste om lag 90 elever. Skolene ble s\xc3\xa5 nedlagt, og ungene ble h\xc3\xb8sten 1986 overf\xc3\xb8rt til Tjensvoll skole. Mosvoll 1 er i dag bydelshus for Tjensvoll og Mosvoll 2 som l\xc3\xa5 like ved Haugtussa, er et beboelseshus._NEWLINE_I oktober 1919 begynte Solborg Folkeh\xc3\xb8gskole. Det var misjonsorganisasjonene i Stavanger og omegn som sto for tiltaket. F\xc3\xb8rste skole\xc3\xa5r var det 63 elever. N\xc3\xa5 har skolen 130 elever. _NEWLINE_I 1967 startet byggingen av Tjensvoll gymnas. Det har senere f\xc3\xa5tt navnet St. Svithun gymnas, og i dag St. Svithun videreg\xc3\xa5ende skole._NEWLINE_Tjensvoll skolekorps ble stiftet 9. september 1949. I starten var det to velbrukte basser og seks trompeter. Det var i starten bare gutter med i korpset. Korpset har gjennom \xc3\xa5rene deltatt i flere konkurranser i inn- og utland. De har blant annet vunnet f\xc3\xb8rste divisjon i NM for brassband, Tonica Champion, kretsmesterskap, en internasjonal musikkfestival i Nederland, f\xc3\xa5tt pris som beste brassband p\xc3\xa5 en internasjonale ungdomsmusikkfestivalen i Wien, og f\xc3\xa5tt andre pris i brassbandfestivalen i Gen\xc3\xa8ve. I 1996, 1998, 2002 og 2006 vant de sin klasse i Stavanger Open. 17. mai 1997 vant de premien som best korps i barnetoget. I 1989 laget den kjente britiske komponisten Roy Steadman Alan en komposisjon som hyllest til korpsets 40-\xc3\xa5rsjubileum, og til dirigenten gjennom mange \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 Nils Haara. \xc2\xabTjensvollsangen\xc2\xbb er ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt knyttet til Tjensvoll skole og skolekorpset. Den ble laget av Helene Hanssen, og ble framf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8rste gang ved korpsets skolekonsert 17. mars 1986. Siden har den v\xc3\xa6rt sunget ved mange arrangementer ved skolen.\n_START_SECTION_\nFra kveghandler til Tjensvollsenteret og Brustabua\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste gang vi h\xc3\xb8rer om handelsvirksomhet p\xc3\xa5 Tjensvoll var i 1891. Da det bodde en kveghandler her. Han reiste nok omkring og kj\xc3\xb8pte opp husdyr som han solgte videre._NEWLINE_Handelsvirksomheten p\xc3\xa5 Tjensvoll er i dag konsentrert om Tjensvollsenteret. Det har likevel v\xc3\xa6rt kolonialforretningen noen andre steder \xe2\x80\x93 Tjensvollveien, Henrik Ibsens gate og i Kunstl\xc3\xb8pveien. Fra 1948 var J. Medhus kolonial p\xc3\xa5 Tjensvollveien, s\xc3\xa5 var det S Finnestad Kolonial. Den er n\xc3\xa5 nedlagt. Omkring 1920 var Skankeholen forbruksforretning i Schankeholen. Senere ble det \xc3\x98konom._NEWLINE_ _NEWLINE_Leas kolonial ble til Tjensvoll Snarkj\xc3\xb8p. I mars 1997 anmeldte formannsskapet Tjensvoll Snarkj\xc3\xb8p til politiet fordi butikken hadde \xc3\xa5pent p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ndager. Bensinstasjoner og storkiosker kunne selge dagligvarer p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ndager, men ikke butikker. I juli 1997 henla politiet saken. V\xc3\xa5ren 1998 vedtok Stortinget Sylvia Brustads forslag om at dagligvareforretninger under 100 kvadratmeter kan holde \xc3\xa5pent s\xc3\xb8ndager, og dagligvarebutikken p\xc3\xa5 Tjensvoll befant seg med ett fire kvadratmeter innenfor lovens grense. I august 1998 skiftet Tjensvoll Snarkj\xc3\xb8p navn og ble til Stavangers og landets f\xc3\xb8rste Brustadbu._NEWLINE_Fram til 1985 het den store matvarebutikken p\xc3\xa5 Tjensvollsenteret Mattorget A/S og Mattorget Tjensvoll Supermarked A/S. S\xc3\xa5 ble den til Goggen. I september 1989 gikk Goggen konkurs og Mauritz Helland overtok. Senere solgte Mauritz aksjene og \xc2\xabMauritz\xc2\xbb ble en del av Hakongruppen, men navnet ble beholdt. I 1996 ble navnet endret til ICA-Mauritz, med samme eiere, men med nytt navn for \xc3\xa5 bedre profileringen. Senere har det v\xc3\xa6rt flere navneskifter med variasjoner rundt navnet ICA, men ogs\xc3\xa5 en kort periode som ._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet var Tjensvollgjengen godt kjent. Ungdommer fra hele Stavanger samlet seg p\xc3\xa5 Tjensvoll og gjorde h\xc3\xa6rverk med blant annet knusing av ruter og \xc3\xb8deleggelse av telefonautomater. I november 1990 var det organisert 30 voksne p\xc3\xa5 Tjensvoll som gikk rundt p\xc3\xa5 Tjensvoll annen hver fredag (\xc2\xabNatteravnene\xc2\xbb). De gikk rundt i bydelen i grupper fra klokka 18 til 24 annen hver fredag. Voksenkontakten f\xc3\xb8rte snart til at gjengen forsvant. Herjingene var slik at mange butikker sluttet og flyttet ut. Ved ruteknusing var egenandelene s\xc3\xa5 store at utleggene ble sv\xc3\xa6rt store. Da Madlatorget sto ferdig flyttet mange butikker dit, og Tjensvollsenteret ble en \xc2\xabsp\xc3\xb8kelsesby\xc2\xbb. Mulige kj\xc3\xb8pere og leieboere ble skremt av Tjensvollgjengen og kundene sviktet Tjensvoll. P\xc3\xa5 det som i en periode var et \xc2\xabutd\xc3\xb8dd\xc2\xbb senter kom optimismen tilbake, og en lang rekke butikker \xc3\xa5pnet. Noen klarte seg bra, mens andre bare ble en kort periode. Da Madla amfi, \xc3\xa5pnet ble det igjen stille p\xc3\xa5 Tjensvollsenteret da flere butikker flyttet dit._NEWLINE_Sommeren 1995 hadde postkontoret for f\xc3\xb8rste gang sommerstengt i tre uker. De sluttet ogs\xc3\xa5 med \xc3\xa5 motta og levere ut postpakker. Etter det ble det en kraftig nedgang i omsetning ved kontoret. H\xc3\xb8sten 1995 var det en underskriftskampanje, mot \xc3\xa5 nedlegge postkontoret. Det ble ogs\xc3\xa5 holdt folkem\xc3\xb8ter, for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 beholde kontoret. Maureen MacGregor reiste rundt til rikspolitikere og postverket for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 stanset nedleggingen, men til ingen nytte. Det ble ogs\xc3\xa5 samlet inn 3000 underskrifter, som protesterte mot nedleggingen. Det er del av en rasjonalisering, som har foreg\xc3\xa5tt for Postvesenet over hele Norge. 1. juni 1996 skulle postkontoret nedlegges for godt. Det ble startet forhandlinger med Mauritz om at de skulle drive postkontoret, men uten resultat. 31. desember 1996 ble kontoret nedlagt for godt. 31. desember 1996 ble det lagt ned krans foran postkontoret. Et trettitalls pensjonister sluttet da opp om en prosesjon til Postkontoret. Det ble holdt appeller og sunget selvkomponerte sanger til kjente salmetekster. Etter noen \xc3\xa5r ble det igjen postkontor p\xc3\xa5 Brustadbua, og fra 2008 flyttet den til ICA.\n_START_SECTION_\nHoteller\n_START_PARAGRAPH_\nUnder krigen ble det bygget et tysk offiserskasino p\xc3\xa5 Tjensvoll. Etter krigen overtok Hetland kommune bygningen. I denne bygningen ble Alstor Hotell startet av Arne Storhaug, derav navnet Alstor. L-en i Alstor er forbokstaven til Leif Storhaug, som var bror til Arne. De f\xc3\xb8rste gjestene kom 30. mai 1950. Fra 1976 drev s\xc3\xb8nnen Per Storhaug hotellet fram til 1998. I februar 1998 gikk hotellet inn som ett av First-hotellene i Norge. I 2015 ble hotellet brukt som asylmottak._NEWLINE_I 1970 ble Esso motorhotell \xc3\xa5pnet ved Tjensvollkrysset. Siden er det blitt boligblokker p\xc3\xa5 tomta._NEWLINE_Rica Forum Hotel, som \xc3\xa5pnet 7. september 2001, er Stavangers st\xc3\xb8rste kongresshotell. Det elipseformete hotellet er dekket med glass og aluminium. Det er med sine 21 etasjer og 60 meter over bakken, Stavangers h\xc3\xb8yeste bygning._NEWLINE_20. august 2014 \xc3\xa5pnet Clarion Hotel Energy i krysset Madlaveien og Morgedalsveien. Med 400 rom er det Stavangers st\xc3\xb8rste hotell.\n_START_SECTION_\nTrafikksituasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nMange deler p\xc3\xa5 Tjensvoll er regulert som bilfrie og det har skapt et godt oppvekstmilj\xc3\xb8 for barna. Madlaveien er inntegnet p\xc3\xa5 et kart alt i 1791. Det var da en gang- og ridevei. Madlaveien ble s\xc3\xa5 bygd som kj\xc3\xb8revei i 1895-1896. I 1898 ble det vedtatt \xc3\xa5 bygge vei fra bygrensen til Skankeholen og videre til Auglend. I 1899 ble Ullanhaugveien p\xc3\xa5begynt, men ble ikke ferdig f\xc3\xb8r i 1906-07. S\xc3\xa5 seint som p\xc3\xa5 1950-tallet var det to grusveier som m\xc3\xb8ttes i Tjensvollkrysset. _NEWLINE_Generell trafikk\xc3\xb8kning, men ogs\xc3\xa5 utbyggingen av Rennfast, har f\xc3\xb8rt til en kraftig trafikk\xc3\xb8kning p\xc3\xa5 Tjensvoll, og s\xc3\xa6rlig i Tjensvollkrysset, p\xc3\xa5 Madlaveien, Tjensvollveien og Henrik Ibsens gate. I 1997 var det daglig 40\xc2\xa0000 biler som passerte Tjensvollkrysset. Krysset er ombygd i flere omganger for \xc3\xa5 kunne ta den \xc3\xb8kende trafikken._NEWLINE_Tjensvollkrysset hadde tidligere broer for fotgjengere og syklister, men erstattes med en sirkul\xc3\xa6r bro over hele krysset, som p\xc3\xa5 folkemunnet har f\xc3\xa5tt navnet "Glorien". Den ble tatt i bruk sommeren 2010.\n_START_SECTION_\nGrunnkretser\n_START_PARAGRAPH_\nTjensvoll er administrativt inndelt i ni grunnkretser: 11032001 Felt a, 11032004 Solborg/felt c, 11032005 Felt e, 11032007 Felt d, 11032008 Felt f, 11032009 Haugtussa 1, 11032010 Haugtussa 2, 11032011 Ullandhaug 1, 11032012 Ullandhaug 2 og 11032000 Tjensvoll. Felt d, Haugtussa 1 og Ullandhaug 1 tilh\xc3\xb8rer Madla bydel.'