b'\n_START_ARTICLE_\nBestandspleie\n_START_PARAGRAPH_\nBestandspleie best\xc3\xa5r av ulike tiltak for \xc3\xa5 optimalisere skogproduksjonen.\n_START_SECTION_\nUngskogpleie\n_START_PARAGRAPH_\nUngskogpleie omfatter stell av ungskogen etter etableringen (foryngelsesfasen). Ungskogpleie skal b\xc3\xa5de hindre at konkurrerende tr\xc3\xa6r hemmer framtidstr\xc3\xa6rne, og sikre h\xc3\xb8g verdi p\xc3\xa5 skogproduksjonen ved \xc3\xa5 sette igjen framtidstr\xc3\xa6r av god kvalitet. Antall tr\xc3\xa6r av hovedtreslaget er etter ungskogpleie oftest 200-250 per dekar. Ungskogpleie utf\xc3\xb8res normalt fram til bestandet er 6-7 meter h\xc3\xb8gt.\n_START_SECTION_\nSkogspr\xc3\xb8yting\n_START_PARAGRAPH_\nDer mekaniske metoder for fjerning av u\xc3\xb8nsket vegetasjon ikke strekker til i ungskogpleien, kan spr\xc3\xb8yting vurderes for \xc3\xa5 hindre at gras-, urte-, og lauvvegetasjon \xc3\xb8delegger gjenveksten av det \xc3\xb8nskede treslaget. Dette kan v\xc3\xa6re tilfelle p\xc3\xa5 arealer med god bonitet. Skogspr\xc3\xb8yting foreg\xc3\xa5r oftest med ryggb\xc3\xa5ret luftspr\xc3\xb8yte eller med helikopter. Begge deler gir god spredningspresisjon. Roundup (glyfosat) anvendes som spr\xc3\xb8ytemiddel. Spr\xc3\xb8yting utf\xc3\xb8res p\xc3\xa5 en sv\xc3\xa6rt liten del av skogarealet som \xc3\xa5rlig hogges. N\xc3\xa5r det spr\xc3\xb8ytes skjer det som regel bare en gang i l\xc3\xb8pet av hele skogoml\xc3\xb8p (60\xe2\x80\x93120 \xc3\xa5r). Det er klare regler for utf\xc3\xb8relse av spr\xc3\xb8yting, og tiltaket er regulert gjennom \xc2\xabForskrift om spredning av plantevernmidler i skog\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nStammekvisting\n_START_PARAGRAPH_\nStammekvisting er et tiltak som har til hensikt \xc3\xa5 \xc3\xb8ke trevirkets verdi ved at kvisten fjernes fra nedre del av trestammen p\xc3\xa5 unge tr\xc3\xa6r. Dette foreg\xc3\xa5r mens tr\xc3\xa6rne enda er i ungskogfasen. _NEWLINE_Oftest m\xc3\xa5 kvistingen foreg\xc3\xa5 i to omganger fordi det ikke b\xc3\xb8r kvistes mer enn halve treh\xc3\xb8yden av gangen. Total kvisteh\xc3\xb8yde er normalt 4-5 meter.  _NEWLINE_\xc3\x85rringene med ved som etter kvisting dannes p\xc3\xa5 denne delen av trestammen vil v\xc3\xa6re kvistfritt. Stammekvisting blir prioritert p\xc3\xa5 treslag som gir godt betalt for kvistfritt virke (oftest furu og lauvtr\xc3\xa6r).\n_START_SECTION_\nTynning\n_START_PARAGRAPH_\nTynningshogst er f\xc3\xb8rste tradisjonelle h\xc3\xb8sting fra bestandet. Tynning foreg\xc3\xa5r etter de samme produksjonsprinsipper som ungskogpleie ved at man setter igjen et tilstrekkelig antall framtidstr\xc3\xa6r av god kvalitet. Dette skjer oftest n\xc3\xa5r bestandets h\xc3\xb8yde er 14 \xe2\x80\x93 18 meter. Det vil si at man g\xc3\xa5r inn i bestandet og fjerner en del av tr\xc3\xa6rne slik at de tr\xc3\xa6rne som st\xc3\xa5r igjen, f\xc3\xa5r bedre vilk\xc3\xa5r til \xc3\xa5 utvikle seg. I et bestand som blir st\xc3\xa5ende ur\xc3\xb8rt fra foryngelse til foryngelseshogst vil det skje naturlig tynning ved at mange av de svakeste og minste tr\xc3\xa6rne vil d\xc3\xb8 i konkurransen med naboene. N\xc3\xa5r man tynner utnyttes derfor virke som ellers vil r\xc3\xa5tne og veksten konsentreres p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6r med bedre kvalitet._NEWLINE_Det som skjer biologisk ved tynning er at konkurransen om lys, vann og n\xc3\xa6ringsstoffer mellom tr\xc3\xa6rne reduseres. Det blir ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8kt n\xc3\xa6ringsomsetning n\xc3\xa5r lys og varme slippes ned til bakken. I tillegg oppn\xc3\xa5s utvalgseffekt n\xc3\xa5r de gjenst\xc3\xa5ende tr\xc3\xa6rne som er av best kvalitet blir st\xc3\xa5ende igjen. De gjenst\xc3\xa5ende tr\xc3\xa6rne vokser ogs\xc3\xa5 raskere_NEWLINE_For skogeieren vil tynning i gran- og furuskog gi noe st\xc3\xb8rre tr\xc3\xa6r ved oml\xc3\xb8pets slutt. Samtidig vil tynning gi mindre produksjon per areal og f\xc3\xb8re til redusert h\xc3\xb8stingsvolum ved hovedhogsten med 5 til 20 prosent. Med dagens t\xc3\xb8mmerpris og driftskostnader vil verdien av tynningen i liten grad kompensere verdien av volumtapet. I tillegg m\xc3\xa5 \xc3\xb8kt risiko for spredning av rotr\xc3\xa5te ved tynning i gran tas med beslutningsvurderingen. Ei tynningsinntekt kan for skogeieren v\xc3\xa6re betydningsfull fordi den kommer lenge f\xc3\xb8r hovedinntekten ved oml\xc3\xb8pets slutt, selv om tynning ogs\xc3\xa5 kan medf\xc3\xb8re nedgang i senere inntekt. I tillegg til drifts\xc3\xb8konomi er det ogs\xc3\xa5 andre forhold som kan virker inn n\xc3\xa5r beslutninger om tynning skal gj\xc3\xb8res. For eksempel opplever ofte turg\xc3\xa5eren at skog som er tynnet er mer \xc3\xa5pen og innbydende enn utynnet skog. Det kommer mer lys ned til bakken og innslaget av artsmangfold kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re st\xc3\xb8rre. P\xc3\xa5 den annen side gir utynnet skog ofte mer skjul for viltet som er i omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nGj\xc3\xb8dsling\n_START_PARAGRAPH_\nGj\xc3\xb8dsling har til hensikt \xc3\xa5 \xc3\xb8ke produksjonen av trevirke p\xc3\xa5 treslag hvor store dimensjoner blir godt betalt. I dag benyttes gj\xc3\xb8dsling oftest i eldre furuskog, 10-15 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r hovedhogsten._NEWLINE_I skog brukes grovgranulert skoggj\xc3\xb8dsel som ofte spres med helikopter p\xc3\xa5 middels gode boniteter. En gj\xc3\xb8dselsmengde tilsvarende ca. 15 kg nitrogen tilf\xc3\xb8res per dekar. Gj\xc3\xb8dselsvirkingen er borte etter ca. 10 \xc3\xa5r. Gj\xc3\xb8dslingen f\xc3\xb8rer til en mertilvekst p\xc3\xa5 ca. 0,1-0,2 m\xc2\xb3 trevirke per dekar i \xc3\xa5ret, i en 6-10 \xc3\xa5rs periode. L\xc3\xb8nnsomheten er meget god, mellom 10 \xe2\x80\x93 15\xc2\xa0% (internrente). I dag utf\xc3\xb8res gj\xc3\xb8dsling i begrenset omfang i de etablerte skogstr\xc3\xb8kene.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xb8fting\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb8fting i skog har til hensikt \xc3\xa5 drenere vannet vekk for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt grunnvannsspeil og dermed d\xc3\xa5rlig vekst p\xc3\xa5 skogen. Gr\xc3\xb8fting er i dag kun aktuelt p\xc3\xa5 skogsmark (fastmark), f.eks. hvis grunnvannsspeilet \xc3\xb8ker etter hogst. Nygr\xc3\xb8fting av myr eller sumpskog for skogproduksjon skal ikke utf\xc3\xb8res i henhold til \xc2\xabForskrift om Berekraftig skogbruk\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xb8fterensk\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 gamle gr\xc3\xb8ftefelt vil gr\xc3\xb8ftene av forskjellige \xc3\xa5rsaker gro igjen og gr\xc3\xb8ftel\xc3\xb8pet snevres inn. Dette f\xc3\xb8rer til at dreneringen blir d\xc3\xa5rlig, med den konsekvens at skogproduksjonen avtar.  \xc3\x85 renske bunnen i gr\xc3\xb8ftene for jord og annet skogsavfall er da n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 \xc3\xa5pne for bedre vannf\xc3\xb8ring.'