b'\n_START_ARTICLE_\nYams\n_START_PARAGRAPH_\nYams er rotgr\xc3\xb8nnsaker som tilh\xc3\xb8rer slekten Dioscorea. Knollene er rike p\xc3\xa5 stivelse og brukes mye p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som maniok, s\xc3\xb8tpotet og taro. De dyrkes og brukes s\xc3\xa6rlig mye i Vest-Afrika, blant annet til \xc3\xa5 lage fufu._NEWLINE_93\xc2\xa0% av verdens yamsproduksjon finner sted i Vest-Afrika, med Nigeria som st\xc3\xb8rste produsent, men yams dyrkes ogs\xc3\xa5 i andre deler av verden, s\xc3\xa6rlig S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia. Det finnes flere hundre ulike varianter.\n_START_SECTION_\nForskjell mellom yams og s\xc3\xb8tpotet\n_START_PARAGRAPH_\nI deler av USA og Canada kalles noen varianter av s\xc3\xb8tpotet ogs\xc3\xa5 yams, men plantene er sv\xc3\xa6rt ulike botanisk sett. Mens yams er enfr\xc3\xb8bladete planter i familien Dioscoreaceae, er s\xc3\xb8tpotet en tofr\xc3\xb8bladet plante i familien Convolvulaceae. Kulinarisk sett har yams h\xc3\xb8yere stivelsesinnhold og er t\xc3\xb8rrere enn s\xc3\xb8tpotet.\n_START_SECTION_\nKultiverte arter\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes rundt 60 arter som har blitt dyrket for matform\xc3\xa5l, men de fleste i lite omfang. De viktigste artene er omtalt under.\n_START_SECTION_\nD. alata\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea alata (\xc2\xablilla yam\xc2\xbb, \xc2\xabhvit yam\xc2\xbb, \xc2\xabvannyam\xc2\xbb og en rekke andre navn) er en kultivert art som f\xc3\xb8rst og fremst dyrkes i S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia. Plantens lianer kan n\xc3\xa5 15 meters h\xc3\xb8yde, og knollene er typisk 5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0kg. Knollene f\xc3\xa5r typisk en sylindrisk form hvis dyrket i myk jord, men i hard jord vil formen variere mye. Kj\xc3\xb8ttet er ofte lavendelfarget, men kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re hvitt. Noen kultiverte varianter gir kj\xc3\xb8tt med dyp r\xc3\xb8dlilla farge._NEWLINE_Konsistensen er mer vannaktig enn D. rotundata og kalles derfor \xc2\xabvannyam\xc2\xbb noen steder. P\xc3\xa5 Filippinene kalles den \xc2\xabube\xc2\xbb og brukes blant annet i dessertene \xc2\xabube halaya\xc2\xbb og \xc2\xabhalo-halo\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nD. opposita\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea opposita, \xc2\xabkinesisk yam\xc2\xbb\xc2\xbb, vokser vilt i Kina. Den er mindre enn D. rotundata og D. alata, t\xc3\xa5ler frost og kan vokse i langt kj\xc3\xb8ligere forhold enn de andre yams-artene. Den dyrkes i Kina, Korea og Japan, og h\xc3\xb8stes etter 6 m\xc3\xa5neder.\n_START_SECTION_\nD. bulbifera\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea bulbifera, \xc2\xabluftpoteten\xc2\xbb, finnes b\xc3\xa5de i Afrika og Asia. Selv om den produserer knoller, er det de sm\xc3\xa5 l\xc3\xb8kene dens som vanligvis brukes som matvare. Disse har omtrent samme st\xc3\xb8rrelse som poteter. Den gir avling etter bare fire m\xc3\xa5neder, men dyrkes i liten grad kommersielt fordi smaken ikke er s\xc3\xa6rlig popul\xc3\xa6r i forhold til andre yams.\n_START_SECTION_\nD. esculenta\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea esculenta var en av de f\xc3\xb8rste yam-artene som ble dyrket. Det vokser vilt i S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia, og er den tredje mest dyrkede arten der, selv om den er dyrket sv\xc3\xa6rt lite i andre deler av verden. Lianene blir sjelden lengre enn 3 meter i lengde, og knollene er ganske sm\xc3\xa5 i forhold til andre yam-arter.\n_START_SECTION_\nD. dumetorum\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea dumetorum (\xc2\xabbitteryam\xc2\xbb), dyrkes en del i Vest-Afrika. Den ville varianten er sv\xc3\xa6rt giftig, men bl\xc3\xb8tlegging og koking kan fjerne giften. Arten regnes som mindre arbeidskrevende \xc3\xa5 dyrke frem enn andre yam-arter.\n_START_SECTION_\nD. trifida\n_START_PARAGRAPH_\nDioscorea trifida vokser vilt i Guyana-regionen i S\xc3\xb8r-Amerika og dyrkes i flere land i de nordlige delene av S\xc3\xb8r-Amerika. Siden den har sin opprinnelse i tropisk regnskogklima er vekstsyklusen mindre knyttet til \xc3\xa5rstider enn andre yam-arter. Knollene h\xc3\xb8stes vanligvis etter 10\xe2\x80\x9311 m\xc3\xa5neder.'