b'\n_START_ARTICLE_\nKulturpsykologi\n_START_PARAGRAPH_\nKulturpsykologi er studiet av hvordan psykologiske og atferdsmessige tendenser er forankret og nedfelt I kulturen. Kulturpsykologiens hovedforutsetning er at tenkem\xc3\xa5te og kultur er uatskillelige og gjensidig skapende, noe som betyr at mennesker formes av sin kultur og kulturen skaper menneskene selv. Som, en av de fremste talsmenn for fagfeltet, Richard Shweder, skriver: \xc2\xabkulturpsykologi er studiet av m\xc3\xa5ten kulturelle tradisjoner og sosial praksis regulerer, uttrykker, og endrer den menneskelige psyke p\xc3\xa5, noe som resulterer i mindre ensformig fellesskap blant menneskeheten enn etnisk differensiering i tanker, selvet og f\xc3\xb8lelser\xc2\xbb._NEWLINE_Innenfor amerikansk psykologi har kulturpsykologien sine r\xc3\xb8tter i 1960- og 1970-tallet, men har i de senere ti\xc3\xa5r blitt mer framtrendende. Noen av de klassiske tekstene som fremmer kulturpsykologien er Shweder og Levine (1984), Triandis (1989), Bruner (1990), Shweder (1991), Markus og Kitayama (1991), Cole (1996), Nisbett og Cohen (1996), Shore (1996), Fiske, et al. (1998), Nisbett, et al. (2001) og Nisbett (2003). Kulturpsykologer bruker generelt sett enten etnografiske eller eksperimentelle metoder (eller en kombinasjon) i sin datainnsamling. Lev Vygotskij regnes ogs\xc3\xa5 som en representant for kulturpsykologi. _NEWLINE_Kulturpsykologien er adskilt fra kryss-kulturell psykologi ettersom selve gyldigheten av universaliteten til de psykologiske prosesser som testes problematiseres._NEWLINE_Professor Arnulf Kolstad ved NTNU har arbeidet mye med kulturpsykologiske problemstillinger. H\xc3\xb8gskolen i Telemark tilbyr et studium i kulturpsykologi.\n_START_SECTION_\nForhold til andre deler av psykologien\n_START_PARAGRAPH_\nKulturpsykologi blir ofte forvekslet med tverr-kulturell psykologi. Imidlertid er kulturpsykologi forskjellig fra tverr-kulturell psykologi ved at tverr-kulturell psykologi generelt bruker kultur som en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 teste den universelle gyldigheten av psykologiske prosesser i stedet for \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re hvordan lokal kulturell praksis former psykologiske prosesser. Mens en tverr-kulturell psykolog kan sp\xc3\xb8rre hvorvidt Jean Piagets stadier for utvikling er universelt gyldige p\xc3\xa5 tvers av en rekke kulturer, vil en kulturpsykolog v\xc3\xa6re interessert i hvordan den sosiale praksisen til et spesifikt utvalg kulturer former utviklingen p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter. _NEWLINE_Kulturpsykologisk forskning kan bidra til \xc3\xa5 belyse flere omr\xc3\xa5der i psykologien, som sosialpsykologi, kulturhistorisk psykologi, utviklingspsykologi og kognitiv psykologi. Imidlertid s\xc3\xb8ker den relativistiske tiln\xc3\xa6rmingen i kulturpsykologi, der kulturpsykologer sammenlikner tankem\xc3\xa5ter og atferd innenfor og p\xc3\xa5 tvers av kulturer, \xc3\xa5 ha en tendens til \xc3\xa5 komme i konflikt med den universelle tiln\xc3\xa6rmingen som det er vanlig \xc3\xa5 anlegge p\xc3\xa5 de fleste omr\xc3\xa5der i psykologi, der man s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 finne psykologiske sannheter som kan v\xc3\xa6re gyldige p\xc3\xa5 tvers hele menneskeheten.\n_START_SECTION_\nBehovet for mer kulturforskning\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Richard Schweder har det funnet sted en gjentatt manglende evne til \xc3\xa5 replikere vestlige psykologiske laboratoriefunn i ikke-vestlige sammenhenger. Derfor er et hovedm\xc3\xa5l for kulturpsykologi \xc3\xa5 la mange og varierte kulturer bidra til grunnleggende psykologiske teorier for \xc3\xa5 sikre riktigheten av disse teoriene, slik at de blir mer relevante for prediksjon, beskrivelse og forklaring av all menneskelig atferd og ikke bare vestlig atferd._NEWLINE_Akronymet W.E.I.R.D. beskriver populasjoner som er vestlige, utdannete, industrialiserte, rike og demokratiske. Hittil har W.E.I.R.D. populasjoner blitt vesentlig overrepresentert i psykologisk forskning. Funn fra psykologisk forskning som prim\xc3\xa6rt benytter W.E.I.R.D-populasjoner blir ofte antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re universelle og blir upassende brukt p\xc3\xa5 andre kulturer._NEWLINE_Nyere forskning viser at kulturer er forskjellige p\xc3\xa5 mange omr\xc3\xa5der, for eksempel i logisk resonnering og sosiale verdier. Evidensen om at grunnleggende kognitive og motivasjonelle prosesser varierer p\xc3\xa5 tvers av populasjoner har blitt stadig vanskeligere \xc3\xa5 ignorere. For eksempel har mange studier vist at amerikanere, kanadiere og vestlige europeere er avhengige av analytiske resonneringsstrategier, noe som skiller objekter fra sine sammenhenger for \xc3\xa5 forklare og forutsi atferd. Sosialpsykologer henviser til \xc2\xabden grunnleggende attribusjonsfeil\xc2\xbb eller tendensen til \xc3\xa5 forklare menneskers atferd i form av interne, iboende personlighetstrekk snarere enn eksterne, situasjonelle hensyn (for eksempel attribuere et tilfelle av rasende atferd som en sint personlighet). Utenfor W:E.I.R.D.-kulturer er imidlertid dette fenomenet mindre framtredende, slik at mange ikke-W.E.I.R.D.-populasjoner har en tendens til \xc3\xa5 fokusere mer p\xc3\xa5 sammenhengen hvor en bestemt atferd forekommer. Asiater har en tendens til \xc3\xa5 resonnere holistisk, for eksempel ved \xc3\xa5 vurdere menneskers atferd mer etter deres situasjon (for eksempel kan noens raseri bli sett p\xc3\xa5 rett og slett som et resultat av en frustrerende dag). Likevel er mage langlivede teorier om hvordan mennesker tenker basert p\xc3\xa5 viktigheten av analytisk tenkning._NEWLINE_Ved \xc3\xa5 utelukkende studere W.E.I.R.D.-populasjoner mislykkes psykologer i \xc3\xa5 ta hensyn til en betydelig mengde av mangfoldet i verdens befolkning. \xc3\x85 anvende funnene fra W.E.I.R.D.-populasjoner kan f\xc3\xb8re til en feiloppfatning av psykologiske teorier og kan hindre psykologers evne til \xc3\xa5 isolere grunnleggende kulturelle s\xc3\xa6rtrekk.\n_START_SECTION_\nStereotypier\n_START_PARAGRAPH_\nEn av de mest betydningsfulle temaer i de senere \xc3\xa5rene har v\xc3\xa6rt kulturelle forskjeller mellom \xc3\xb8stasiater og nordamerikanere i oppmerksomhet, persepsjon, kognisjon, og sosialpsykologiske fenomener som selvopplevelse. Noen psykologer, som for eksempel Turiel, har argumentert for at denne forskningen er basert p\xc3\xa5 kulturelle stereotypier. Psykologen Per Gjerde sier at kulturpsykologi har en tendens til \xc3\xa5 \xc2\xabgeneralisere menneskelig utvikling p\xc3\xa5 tvers av nasjoner og kontinenter\xc2\xbb og at \xc3\xa5 tildele en kultur egenskaper fremmer en mangel p\xc3\xa5 respekt for heterogenitet og minimerer enkeltindividets rolle. Gjerde hevder at individer utvikler flere perspektiver p\xc3\xa5 sin kultur, noen ganger handler de i tr\xc3\xa5d med sin kultur uten \xc3\xa5 dele de kulturelle oppfatningene, og noen ganger handler de helt annerledes enn sin egen kultur. Stereotypier viser dermed bare individer som homogene produkter av kultur.\n_START_SECTION_\nFeilaktig metodikk\n_START_PARAGRAPH_\nSelvrapportering av data er en av de enkleste og mest tilgjengelige metoder for st\xc3\xb8rre datainnsamlinger, s\xc3\xa6rlig i kulturpsykologi. Men \xc3\xa5 legge for mye vekt p\xc3\xa5 tverrkulturelle sammenlikninger av selvrapporterte holdninger og verdier kan f\xc3\xb8re til relativt ustabile og endelig til misvisende data.\n_START_SECTION_\nKulturelle modeller\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabEn m\xc3\xa5te vi organiserer og forst\xc3\xa5r v\xc3\xa5r sosiale verden p\xc3\xa5 er gjennom bruk av kulturelle modeller eller kulturelt formete kart. Kulturelle modeller er bygget opp av kulturelt avledet ideer og praksis som er nedfelt, vedtatt og innstiftet i hverdagen\xc2\xbb. Kulturpsykologer utvikler modeller for \xc3\xa5 kategorisere kulturelle fenomener.\n_START_SECTION_\n4 jeg-kultursyklus\n_START_PARAGRAPH_\n4-jegkulturmodellen ble utviklet av Hazel Rose Markus og Benedicte Conner i sin bok \xc2\xabClash! 8 Cultural Conflicts That Make Us Who We Are\xc2\xbb (Sammenst\xc3\xb8t! 8 kulturkonflikter som gj\xc3\xb8r oss til den vi er). Markus og Conner viser til gjensidig konstituerende naturer til kultur og individ som en \xc2\xabkulturell syklus\xc2\xbb. Den kulturelle syklusen best\xc3\xa5r av fire lag av kulturell p\xc3\xa5virkning som bidrar til \xc3\xa5 forklare samspillet mellom seg selv og kultur.\n_START_SECTION_\nIndividet\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste laget, \xc2\xabjeg-et\xc2\xbb, dreier seg om hvordan et individ tenker og uttrykker seg. Studier viser at i USA har enkeltpersoner st\xc3\xb8rre sjanse for \xc3\xa5 tenke p\xc3\xa5 seg selv som \xc2\xabuavhengig\xc2\xbb, \xc2\xablik\xc2\xbb og \xc2\xabindividualistisk\xc2\xbb. Individer har egenskaper som er konsistente p\xc3\xa5 tvers av tid og situasjon. N\xc3\xa5r amerikanere bli bedt om \xc3\xa5 beskrive seg selv er det mer sannsynlig at de bruker adjektiver for \xc3\xa5 beskrive sine personligheter som \xc2\xabenergisk\xc2\xbb, \xc2\xabvennlig\xc2\xbb eller \xc2\xabhardtarbeidende\xc2\xbb. I Japan har studier vist at individer har st\xc3\xb8rre sjanse for \xc3\xa5 tenke p\xc3\xa5 seg selv som \xc2\xabforpliktet av samfunnet\xc2\xbb, \xc2\xabavhengig av hverandre\xc2\xbb og \xc2\xabhensynsfull\xc2\xbb. \xc2\xabSelvet er tilpasningsdyktig til situasjonen. Japanske individer har derfor st\xc3\xb8rre sannsynlighet for \xc3\xa5 beskrive seg selv i forhold til andre, for eksempel \xe2\x80\x98Jeg pr\xc3\xb8ver ikke \xc3\xa5 uroe noen\xe2\x80\x99 eller \xe2\x80\x98Jeg er en far, en s\xc3\xb8nn og en bror\xe2\x80\x99\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nSamhandling\n_START_PARAGRAPH_\nSamhandling med andre mennesker og menneskelige produkter forsterker kulturell atferd p\xc3\xa5 daglig basis. Historier, sanger, arkitektur og reklame er alle metoder for samhandling som leder individer i en kultur for \xc3\xa5 fremme bestemte verdier og l\xc3\xa6re enkeltpersoner hvordan de skal oppf\xc3\xb8re seg. I Japan, for eksempel, har r\xc3\xb8yking-forbudt-skilt vektlagt p\xc3\xa5virkningen r\xc3\xb8yking har p\xc3\xa5 andre ved \xc3\xa5 illustrere omr\xc3\xa5det r\xc3\xb8yken kan p\xc3\xa5virke folk omkring. I USA fokuserer r\xc3\xb8yking-forbudt-skilt p\xc3\xa5 individuell handling ved \xc3\xa5 rett og slett si \xc2\xabR\xc3\xb8yking forbudt\xc2\xbb. Disse skiltene reflekterer underliggende kulturelle normer og verdier og n\xc3\xa5r folk ser dem, oppfordres de til \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re seg i samsvar med de st\xc3\xb8rre kulturelle verdiene.\n_START_SECTION_\nInstitusjoner\n_START_PARAGRAPH_\nDet neste laget av kulturen best\xc3\xa5r av de institusjonene der daglig samhandling finner sted. Institusjoner bestemmer og h\xc3\xa5ndhever regler for et samfunn og inkluderer rettssystemet, styresmaktene, og \xc3\xb8konomiske, vitenskapelige og religi\xc3\xb8se institusjoner. Institusjoner oppmuntrer til bestemte praksiser og menneskelige produkter, mens de motarbeider andre. I japanske barnehager l\xc3\xa6rer barn om viktige kulturelle verdier som gruppearbeid, gruppeharmoni og samarbeid. Under \xc2\xabm\xc3\xa5nedlig bursdagsfeiring\xc2\xbb feirer for eksempel klassen alle barn som har bursdag den aktuelle m\xc3\xa5neden. Denne institusjonelle praksisen understreker betydningen av gruppen som overordnet enkeltpersonen. I amerikanske barnehager l\xc3\xa6rer barn sin egenverdi n\xc3\xa5r de feirer sine bursdager \xc3\xa9n etter \xc3\xa9n, noe som opprettholder den kulturelle verdien av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re unik og individualisme. Hverdagens institusjonelle praksiser som klasseroms bursdagsfeiring utbrer fremtredende kulturelle temaer.\n_START_SECTION_\nWhitings modell\n_START_PARAGRAPH_\nArbeidet til Dr. John Whiting og Dr. Beatrice Blyth Whiting er anerkjent og respektert innenfor psykologien og antropologien. Paret har sammen med sine studenter ved Harvard University utviklet \xc2\xabWhitings modell\xc2\xbb for barns utvikling i l\xc3\xb8pet av 1970- og 1980-\xc3\xa5rene som setter et spesielt fokus p\xc3\xa5 hvordan kultur p\xc3\xa5virker utvikling._NEWLINE_Paret Whitings innf\xc3\xb8rte begrepet \xc2\xabkulturelle l\xc3\xa6ringsmilj\xc3\xb8\xc2\xbb for \xc3\xa5 beskrive omgivelsene som p\xc3\xa5virker et barn i utvikling. Beatrice Whiting definerte et barns milj\xc3\xb8messige kontekst som \xc2\xabpreget av en aktivitet som p\xc3\xa5g\xc3\xa5r, et fysisk avgrenset rom, en karakteristisk gruppe mennesker og normer for atferd\xc2\xbb. Dette milj\xc3\xb8et best\xc3\xa5r av flere lag: Barnets omgivelser (klima, flora og fauna) p\xc3\xa5virker storsamfunnets historie (migrasjon, utveksling av materielle goder og oppfinnelser) som resulterer i vedlikeholdssystemer (bosetningsm\xc3\xb8nster, rettssystemet, sosial kontroll og arbeidsdeling) som danner et kulturelt l\xc3\xa6ringsmilj\xc3\xb8. Disse faktorene p\xc3\xa5virker l\xc3\xa6rt atferd eller progressive uttrykkssystemer som tar form av religion, magiske forestillinger, ritualer og seremonier, kunst, rekreasjon, spill og lek eller kriminalitet._NEWLINE_Mange forskere har bygget videre p\xc3\xa5 Whitings modell og modellens innflytelse er tydelig i b\xc3\xa5de moderne psykologi og antropologi. If\xc3\xb8lge en artikkel av Thomas Weisner i Jorunal of Cross-Cultural Psychology \xc2\xabAlle disse [nyere] tiln\xc3\xa6rminger deler et felles intellektuelt prosjekt: \xc3\x85 ta kultur og kontekst p\xc3\xa5 dypeste alvor i studier av menneskelig utvikling\xc2\xbb.'