b'\n_START_ARTICLE_\nTaqi al-Din\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nTaq\xc4\xab al-D\xc4\xabn ble f\xc3\xb8dt i Damaskus den 14. juni 1526 og d\xc3\xb8de i Konstantinopel i 1585. Hans etnisitet har blitt beskrevet som ottomansk-arabisk, ottomansk-tyrkisk og syrisk. Encyclopaedia of Islam gir ingen omtale av hans etnisitet, men omtaler ham som \xc2\xab[...] den viktigste astronom i det Ottomanske Tyrkia\xc2\xbb._NEWLINE_Taqi ad-Din fikk sin f\xc3\xb8rste utdanning i teologi noe som var vanlig p\xc3\xa5 denne tiden. Hen fikk etter en tid interesse for de konkrete vitenskaper. Han bestemte seg derfor for \xc3\xa5 begynne og studere naturvitenskap i Damaskus og Kairo. I l\xc3\xb8pet av denne tiden studerte han sammen med sin far Ma\xca\xbfruf Efendi. Etter studiene fortsatte Al-D\xc4\xabn \xc3\xa5 undervise p\xc3\xa5 ulike madaris (skoler), samt at han fungerte som qadi, eller dommer, i Palestina, Damaskus og Kairo. Hans arbeid innenfor disse naturvitenskapene skulle vise seg \xc3\xa5 bli viktige for hans senere liv._NEWLINE_Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn opprettholdt et sterkt b\xc3\xa5nd med representanter fra Ulamaen, alts\xc3\xa5 de bokl\xc3\xa6rde innenfor islam, samt ogs\xc3\xa5 med embetsfolk. Han fortalte til Sultan Murad III om astronomi, noen han hadde interessere for. Sultanen ble fortalt at det fantes observasjonelle feil gjort av sultanene og astronomen Ulugh Beg. Taq\xc4\xab Al-D\xc4\xabn foreslo at disse feilene kunne bli rettet opp hvis det ble utf\xc3\xb8rt nye observasjoner. Han foreslo et observatorium i Istanbul for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re disse m\xc3\xa5lingene. Murad III ville bli den h\xc3\xb8ye beskytter av det f\xc3\xb8rste observatorium i Istanbul. Han responderte raskt p\xc3\xa5 ideen, og fikk raskt satt i gang bygging av det nye observatoriet. Siden Murad III ble beskytter av observatoriet ville han ogs\xc3\xa5 hjelpe til med finansieringen av prosjektet._NEWLINE_Grunnleggelsen av observatoriet i Istanbul begynte da Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn kom tilbake til Istanbul i 1570, etter \xc3\xa5 ha tilbrakt 20 \xc3\xa5r i Egypt, der han fikk sine kunnskaper om astronomi og matematikk. Kort etter at han returnerte, utnevnte Sultan Sel\xc4\xabm II Taqi\xc4\xab al-D\xc4\xabn som sjefsastronom (M\xc3\xbcneccimbasi), etter d\xc3\xb8dsfallet til den forrige sjefsastronomen Mu\xe1\xb9\xa3\xe1\xb9\xadaf\xc4\x81 ibn \xd2\x81Al\xc4\xab al-Muwaqqit i 1571._NEWLINE_Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn fortsatte sine studier ved Galata-t\xc3\xa5rnet mens byggingen foregikk. Hans studier fortsatte inntil 1577, da det nye observatoriet var nesten komplett. Det ble ble kalt Dar al-Rasad al-Jadid, og hadde et bibliotek med b\xc3\xb8ker innenfor astronomi og matematikk. Observatoriet som ble oppf\xc3\xb8rt i den h\xc3\xb8yere delen av Tophane i Istanbul var satt sammen av to separate bygninger. Taq\xc4\xab Al-D\xc4\xabn eide noen av  instrumentene som ble brukt i det gamle Islamske observatoriene. Han fikk disse gamle  instrumentene kopiert, samt at han ogs\xc3\xa5 konstruerte noen nye. Der nye observatoriet hadde en besetning p\xc3\xa5 16 personer. \xc3\x85tte av dem var observat\xc3\xb8rer eller rasids, fire av dem var sekret\xc3\xa6rer og de fire siste var assistenter._NEWLINE_Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn n\xc3\xa6rmet seg sine observasjoner p\xc3\xa5 en kreativ m\xc3\xa5te. Han fant nye svar p\xc3\xa5 astronomiske problemer p\xc3\xa5 grunn av den strategier han tenkte ut, i tillegg til at det nye utstyret ogs\xc3\xa5 var til hjelp. Han ville lage trigonometriske tabeller basert p\xc3\xa5 desimalfraksjoner. Disse tabellene plasserte ekliptikken ved 23\xc2\xb0 28\' 40", mens den egentlig var 23\xc2\xb0 27. Dette viser at al-D\xc4\xabn\'s instrumenter og metoder var mer presise. Al-D\xc4\xabn brukt en ny metode for \xc3\xa5 beregne solare parametere. Han  bestemme ogs\xc3\xa5 st\xc3\xb8rrelsen av den \xc3\xa5rlige bevegelse av solens maksimale avstand fra jorden (apogee) til 63 sekunder. Den verdien som brukes i dag er 61 sekunder. Til sammenligning fant Nikolaus Kopernikus denne verdien til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 24 sekunder, mens Tycho Brahe hadde funnet bevegelsen til 45 sekunder, dermed var observasjonene til al-D\xc4\xabn mer n\xc3\xb8yaktig enn disse._NEWLINE_Hovedform\xc3\xa5let bak observatoriet var \xc3\xa5 im\xc3\xb8tekomme astronomenes behovene, i tillegg til \xc3\xa5 kunne tilby et bibliotek og et verksted for \xc3\xa5 utvikle nye instrumenter. Dette observatoriet skulle bli et av de st\xc3\xb8rste i den Islamske verden. Det var ferdig i 1579. Det var i drift frem til 22. januar 1580 da det ble \xc3\xb8delagt. Noen sier at religi\xc3\xb8se argumenter var grunnen til at det ble \xc3\xb8delagt, men det var egentlig politiske forhold som l\xc3\xa5 bak. Et skriv fra storvesir Sinan Pasha til Sultan Murad III forteller  hvordan sultanen og storvesiren fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 holde al-D\xc4\xabn bort fra de l\xc3\xa6rde, kalt ulama, og \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ham stilt for retten for kjetteri. Storvesiren informerer sultanen om at Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 reise til Syria, uavhengig av sultanens ordre. Visieren advarte ogs\xc3\xa5 sultanen at hvis Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn reiste ditt, er det en mulighet for at han ville bli lagt merke til av ulamaen som ville  f\xc3\xb8re han for retten._NEWLINE_Til tross for Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn\'s originalitet, syntes hans innflytelse \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6re begrenset. Det er bare et lite antall gjenlevende eksemplarer av hans verker slik at en ikke var i stand til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et bredt spekter av hans bidrag. Imidlertid ble noen av hans verker kjent i Vest-Europa, samt at deler av hans boksamling ogs\xc3\xa5 fant vegen til Europa. Hans arbeider ble kjent takket v\xc3\xa6re manuskriptgransking utf\xc3\xb8rt av den nederlandske professoren i arabisk og matematikk, Jacob Golius ved Universitetet i Leiden p\xc3\xa5 1600-tallet.\n_START_SECTION_\nObservatoriet i Istanbul\n_START_PARAGRAPH_\nTaq\xc4\xab al-D\xc4\xabn var grunnlegger og leder for observatoriet i Istanbul, ogs\xc3\xa5 kjent som observatoriet i Konstantinopel. Dette observatoriet holdes for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et av Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabns viktigste bidrag til 1500-tallets islamske og osmanniske astronomi. Det er kjent som et av de st\xc3\xb8rste observatoriene i islamsk historie. Det blir ofte sammenlignet med Tycho Brahes Uraniborg, som skal ha v\xc3\xa6rt utstyrt med de beste instrumentene i datidens Europa. Brahe og Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn blir ofte sammenlignet for sitt bidrag til 1500-tallets astronomi._NEWLINE_Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn arbeidet b\xc3\xa5de i Galata-t\xc3\xa5rnet, samt i en bygning med utsikt over Tophane i de tidlige \xc3\xa5rene av sin stilling som sjefsastronom. Mens han hadde sitt virke i disse bygningene, fikk han gradvis \xc3\xb8kt tillit og hjelp fra innflytelsesrike tyrkiske embetsmenn. Disse nye relasjonene f\xc3\xb8rte til en keiserlig edikt i 1569 fra Sultan Murad III, som besluttet byggingen av observatoriet i Istanbul. I dette nye observatoriet hadde en mange viktige b\xc3\xb8ker og instrumenter, samt at mange anerkjente forskere hadde tilhold der. Selv om det ikke mye er kjent om bygningens arkitektur, finnes det flere beskrivelser av de som hadde sitt virke der og instrumentene som de hadde tilgang til._NEWLINE_Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn brukt en rekke avanserte hjelpemidler i sitt observatorium. Noen var instrumenter som allerede var i bruk av europeiske astronomer, mens andre hadde han funnet opp selv. Mens han arbeider i observatoriet hadde Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn ikke bare brukt gamle instrumenter og teknikker, men han utviklet ogs\xc3\xa5 en rekke nye. En av disse er nye oppfinnelsene var en klokke som regnes som en av de viktigste oppfinnelsene ved Istanbul observatoriet. Andre instrumenter som han fant opp var: en parallell-linjal; en kvadrant-linjal som var et instrument med to hull for m\xc3\xa5ling av tilsynelatende diameter og form\xc3\xb8rkelser; en mekanisk klokke med et tog av tannhjul til hjelp for \xc3\xa5 m\xc3\xa5le sann bevegelse for stjerner; Mu\xc5\x9fabbaha bi \' l-menat\xc4\xb1k, et instrument med strenger \xc3\xa5 bestemme h\xc3\xb8st- og v\xc3\xa5rjevnd\xc3\xb8gn, oppfunnet for \xc3\xa5 erstatte armillarsf\xc3\xa6ren; En Sunaydi-linjal som var et spesielt instrument forklart av Alaeddin el-Mansur_NEWLINE_Veksten Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn og hans observatorium hadde sammenheng med politiske forhold i hans samtid. P\xc3\xa5 grunn av hans far som var professor i juss ved Universitetet i Damaskus, tilbrakte Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn mye av sitt liv i Syria og Egypt. Under sine turer til Istanbul fikk han forbindelser med mange vitenskapsmenn. Han hadde ogs\xc3\xa5 anledning til \xc3\xa5 bruke det private biblioteket til storvesiren p\xc3\xa5 den tiden, Semiz Ali Pasha. Han begynte ogs\xc3\xa5 et samarbeid med sultan Murad IIIs nye storvesirs private mentor Sa\'deddin. Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn fortsatte sine observasjoner av himmelen, og i Egypt hadde han tilgang til Galata-t\xc3\xa5rnet og Sa\'deddins residens. Selv om Murad III var den som befalte at et observatorium som skulle bygges, var det faktisk Sa\'deddin som brakte ideen til ham, fordi han vist om interessen til Murad III for vitenskap._NEWLINE_Sultan ville gi Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn alt han trengte av \xc3\xb8konomisk hjelp for bygninger og st\xc3\xb8tte i form av tilgang til mange typer b\xc3\xb8ker. N\xc3\xa5r Sultanen besluttet \xc3\xa5 opprette observatoriet s\xc3\xa5 han p\xc3\xa5 det som en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 vise styrken til hans monarki, ikke bare at han hadde den finansielle muligheten. Murad III viste sin makt ved \xc3\xa5 bringe Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn og noen av de mest suksessfulle forskere innen astronomi sammen for \xc3\xa5 arbeide mot et m\xc3\xa5l og \xc3\xb8ke kunnskapen p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. Murad III s\xc3\xb8rget for at det var bevis p\xc3\xa5 hans prestasjoner ved at hans hans hoffhistoriker, Seyyid Lokman, gjorde sv\xc3\xa6rt detaljerte registreringer av arbeidet ved observatoriet. Seyyid Lokman skrev at sultanens monarki var mye sterkere, enn andre i Irak, Persia, og Anatolia. Han hevdet ogs\xc3\xa5 at Murad III var over andre monarkene fordi resultatene fra observatoriet ga nye kunnskaper og erstattet gamle sannheter._NEWLINE_Observatoriet ble stengt 1579, og fullstendig revet av myndighetene den 22. januar 1580, bare 11 \xc3\xa5r etter at det var etablert. \xc3\x85rsaken var politiske forhold, samt at Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn hadde kommet med uriktige astronomiske prognoser.\n_START_SECTION_\nTaq\xc4\xab al-D\xc4\xabn arbeid med klokker\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r det 1500-tallet hadde ikke europeiske klokker noe s\xc3\xa6rlig h\xc3\xb8y ettersp\xc3\xb8rsel. Mangel p\xc3\xa5 n\xc3\xb8yaktighet hadde sin \xc3\xa5rsak i sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8ye kostnader, men samtidig hadde ikke menneskene s\xc3\xa6rlig stort behov for n\xc3\xb8yaktige klokker. Stort sett ble klokkene brukt for \xc3\xa5 holde oversikt over tiden for kirkens b\xc3\xb8nnetimer. Timeglass, vann klokker og solur var mer enn nok til \xc3\xa5 m\xc3\xb8te deres behov._NEWLINE_Det var ikke f\xc3\xb8r rundt 1547 at det osmanene fikk behov for klokker fra Europa. Det hele startet med at klokker gitt i gaver fra \xc3\x98sterrikerne. Europeiske urmakere begynte \xc3\xa5 lage klokker som dekket behovene for osmanene. De nye klokkene viste m\xc3\xa5nefasene og hadde ottomanske tall._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av denne h\xc3\xb8y ettersp\xc3\xb8rselen etter mekaniske klokker ble Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn ble spurt av storvesiren om \xc3\xa5 lage en klokke som viser n\xc3\xb8yaktige b\xc3\xb8nnetimer. Dette f\xc3\xb8re til at han skrev sin f\xc3\xb8rste bok om konstruksjon av mekaniske klokker, som fikk tittelen "al-Kawakib al-Durriya fi Bengamat al-Dawriyya" i 1563. I sitt forfatterskap sies det at Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn ble p\xc3\xa5virket av den greske guden Hermes. Han mente at det ville v\xc3\xa6re en fordel \xc3\xa5 ta med en "sann hermetiske og destillert oppfatning av bevegelse av de himmelske legemer". For \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en bedre forst\xc3\xa5else av hvordan klokker fungerer brukte Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kunnskap fra europeiske urmakere, s\xc3\xa5 vel som \xc3\xa5 studere klokkene til Semiz Ali Pasha som eide mange klokker._NEWLINE_Av klokker i storvesirens skattkammer unders\xc3\xb8kte Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn klokker drevet av vekter og fj\xc3\xa6r, samt klokker med ankergang. I hans forfatterskap beskrives disse tre typene av klokker, men han kommenterte ogs\xc3\xa5 lommeur og astronomiske klokker. Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn konstruerte ogs\xc3\xa5 en mekanisk astronomisk klokke. Denne klokken ble laget for at han skulle v\xc3\xa6re i stand til \xc3\xa5 ta mer n\xc3\xb8yaktige m\xc3\xa5linger ved observasjoner i Istanbul observatoriet. Denne klokken var en av de viktigste bidrat innenfor astronomien p\xc3\xa5 1500-tallet. I henhold til det han skriver i sin bok I nabk-treet av ytterste tanker, var klokke konstruert med tre ringer som viser timer, minutter og sekunder, med hvert minutt som best\xc3\xa5r av fem sekunder. Etter konstruksjon av denne klokken er det ikke kjent om Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn arbeid i mekaniske klokker noensinne ble videref\xc3\xb8rt.\n_START_SECTION_\nDampmaskiner og pumper\n_START_PARAGRAPH_\nI 1551 beskrev Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn en selv-roterende spindel. Denne er et tidlig bidrag til utviklingen av  dampturbiner. I boken Al-Turuq al-samiyya fi al-alat al-ruhaniyya (De sublime metoder for \xc3\xa5ndelig maskiner) beskriver al-D\xc4\xabn denne maskinen, samt noen praktiske anvendelser for den. Spindelen ble beskrevet til \xc3\xa5 rotere n\xc3\xa5r det ledes damp inn p\xc3\xa5 skovlene p\xc3\xa5 et hjul montert p\xc3\xa5 en aksel. _NEWLINE_Taq\xc4\xab Al-D\xc4\xabn beskrevet ogs\xc3\xa5 fire maskiner for \xc3\xa5 pumpe vann. De to f\xc3\xb8rste er vannpumper drevet av dyr. Den tredje og den fjerde er begge drevet av et skovlhjul. Den tredje er en pumpe utstyrt med veivstang, mens den fjerde var en pumpe med seks sylindrer. I den fjerde pumpe er det vertikale stempler tilknyttet kammer og stanghammere som drives av et skovlhjul.\n_START_SECTION_\nOptikk\n_START_PARAGRAPH_\nSom astronom var Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn godt kjent med optikk og oppf\xc3\xb8rselen til lys. Han skrev en bok kalt Tak\xc3\xaey\xc3\xbcdd\xc3\xaen\'in Optik Kitabi eller oversatt Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn\'s bok om optikk. Boken har tre kapitler, der det f\xc3\xb8rste omhandler synet, det andre refleksjon og gj\xc3\xb8res en  konklusjon ang\xc3\xa5ende lysbrytning. Han bemerket at boken var basert p\xc3\xa5 eksperimentelle bevis snarere enn  konklusjoner trukket fra tidligere verker. Han bemerket ogs\xc3\xa5 at lys kilden, noe som motstridende oppfatning til Ibn al-Haytham.\n_START_SECTION_\nSyn\n_START_PARAGRAPH_\nI henhold til oppfatningen i oldtidens Hellas var det to konkurrerende hypoteser om synet. En teori gikk ut p\xc3\xa5 at str\xc3\xa5ler ble sendt ut fra \xc3\xb8ynene mot et objekt, mens en annen som oppfatning var at objekter sender ut lys og at menneskets \xc3\xb8yne observert det. Begge sider hadde sine tilhengere, men Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn var i stand til \xc3\xa5 vise eksperimentelt at lyset str\xc3\xb8mmer ut fra et objekt for deretter \xc3\xa5 bli samlet i menneskets \xc3\xb8yne. Al-D\xc4\xabn hevdet at lyset ville ta for lang tid \xc3\xa5 reise mellom oss og himmelen til \xc3\xa5 se den sf\xc3\xa6re som holdt stjerner. Siden vi kan se stjernene om natten uten noen forsinkelse, er det opplagt at lyset kommer fra stjernene og ikke fra noe observat\xc3\xb8ren produserer. Ut fra denne forklaringen hevdet han at ogs\xc3\xa5 fargen p\xc3\xa5 lyset er inkludert i lyset fra objektet. Han hevdet ogs\xc3\xa5 at mens lyset fra et enkelt punkt str\xc3\xa5ler utover i en sf\xc3\xa6re som enkeltstr\xc3\xa5ler av lys som g\xc3\xa5r i rette linjer. Til slutt viste han at fargen p\xc3\xa5 et objekt ble produsert av refleksjon og brytning egenskapene til et objekt.\n_START_SECTION_\nRefleksjon\n_START_PARAGRAPH_\nRefleksjon i seg selv var ikke noe nytt i den Islamske verden, og hadde v\xc3\xa6rt funnet ut en tid f\xc3\xb8r al-D\xc4\xabn. Imidlertid, noen optikk bok som venstre ut en del av reflekterende flater vil bli ansett som mangler. Til denne effekten al-D\xc4\xabn inkludert en del p\xc3\xa5 det. Han bemerket som str\xc3\xa5ler av lys som reflekteres av speilet vil spire er en sf\xc3\xa6risk form. Som s\xc3\xa5dan, er refleksjoner av str\xc3\xa5ler er et geometrisk problem. Han fant ogs\xc3\xa5 at hendelsen ray, reflektert ray og normal som alle ligger i samme plan. Al-D\xc4\xabn ogs\xc3\xa5 gitt observasjon bevis til Loven av Refleksjon, som er vinkelen for insidens og vinkelen p\xc3\xa5 refleksjon er de samme. Str\xc3\xa5ler av lys som slippes ut ble ogs\xc3\xa5 funnet \xc3\xa5 ha samme farge som den reflekterende overflaten.\n_START_SECTION_\nLysrytning\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som refleksjon hadde lysbrytning hadde v\xc3\xa6rt kjent f\xc3\xb8r Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn\'s tid. Det var imidlertid en mye mer komplisert problem. Det var kjent at lys som brytes forplanter seg i en sf\xc3\xa6risk skall, mye p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som ogs\xc3\xa5 reflekterte lyset gj\xc3\xb8r. En hadde ogs\xc3\xa5 sett at fargen p\xc3\xa5 materialet som lyset forplanter seg gjennom tas opp av det. Hvis en str\xc3\xa5le av lys g\xc3\xa5r fra ett medium til et annet, vil vinkelen bli avb\xc3\xb8yd p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te som er relatert til tettheten av de to materialene. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som ved refleksjon, ligger den innkommende str\xc3\xa5len, str\xc3\xa5len som brytes, og normalen til disse, ligger alle i samme plan. Men en hadde observert at vinkelen til den brutte str\xc3\xa5len alltid er mindre enn vinkelen for den innkommende str\xc3\xa5len. Det eneste unntakene fra dette er at lysstr\xc3\xa5ler som er vinkelrett p\xc3\xa5 et transparent medium ikke brytes. Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn oppdage at om \xc2\xabforskjellen mellom brytningsvinkelen til forskjellige infallstr\xc3\xa5ler er mindre enn forskjellen mellom vinklene til str\xc3\xa5lene ut\xc2\xbb. Han bemerket ogs\xc3\xa5 at forholdet mellom vinkel til den innkommende str\xc3\xa5len og vinkelen til den brutte str\xc3\xa5len, er st\xc3\xb8rre desto st\xc3\xb8rre den innkommende str\xc3\xa5lens vinkel er. Dette betyr at Taq\xc4\xab al-D\xc4\xabn var i n\xc3\xa6rheten av \xc3\xa5 formulere Snell\'s lov, uten lykkes helt.\n_START_SECTION_\nViktige verker\n_START_PARAGRAPH_\nTaq\xc4\xab al-D\xc4\xabn var forfatter av mer enn nitti b\xc3\xb8ker innenfor et bredt utvalg av emner som astronomi, klokker, matematikk, mekanikk, optikk og naturfilosofi.'