b'\n_START_ARTICLE_\nAntikommunisme\n_START_SECTION_\nAntikommunisme - om begrepet\n_START_PARAGRAPH_\nAntikommunisme, historisk sett, har v\xc3\xa6rt tett knyttet til forskjellige gruppers ford\xc3\xb8mmelse av de totalit\xc3\xa6re sosialistiske statene (Sovjetunionen, Kina, Albania etc.) \xe2\x80\x93 snarere enn \xc3\xa5 best\xc3\xa5 av noen dyptgripende teoretisk motstand mot marxismens og kommunismens ide. For eksempel Arbeiderpartiet som m\xc3\xa5 sies \xc3\xa5 ha st\xc3\xa5tt i spissen for antikommunismen i Norge, har sterke kommunistiske r\xc3\xb8tter og hadde i 1920-\xc3\xa5rene et klart sosialistisk program. Prosessen mot den norske venstresiden hadde derimot en bestemmende utenrikspolitisk dimensjon, ul\xc3\xb8selig knyttet til hvilken side AP valgte \xc3\xa5 st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 under den kalde krigens jernteppe. Slik viser begrepet "antikommunisme" sin uklarhet, slik at til og med anti-sovjetiske kommunister har f\xc3\xa5tt merkelappen \xc3\xa5 v\xc3\xa6re "antikommunister". Og slik sett kan man p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter si at selv dagens venstreside og dagens kommunister har klare antikommunistiske trekk, ved stadige oppgj\xc3\xb8r med trekk ved sosialismen i Sovjetunionen. Poenget blir at "antikommunisme" virker som et vagt, uklart definert begrep det ikke er helt enkelt \xc3\xa5 redegj\xc3\xb8re for.\n_START_SECTION_\nMellomkrigstiden og annen verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nEn rekke ikke-kommunistiske stater var antikommunistiske. Spesielt for Europas mange fascistiske regimer hadde antikommunismen en sentral rolle i mellomkrigstiden og under annen verdenskrig. Antikommunismen fikk ogs\xc3\xa5 Italia og Tyskland til \xc3\xa5 hjelpe Franco \xc3\xa5 ta makten under den spanske borgerkrig. Ogs\xc3\xa5 de demokratiske statene var antikommunistiske, men mindre aktivistiske.\n_START_SECTION_\nDen kalde krigen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den kalde krigen var antikommunismen en sentral bestanddel i NATO-landenes politikk, og var spesielt motivert av frykten for Sovjetunionen. Innenfor NATO spilte antikommunismen en s\xc3\xa6rlig sterk rolle i bl.a. USA og Vest-Tyskland. H\xc3\xb8yreorienterte regjeringer rundt om i verden, bl.a. i Latin-Amerika, var ogs\xc3\xa5 sterkt antikommunistiske. _NEWLINE_Den antikommunistiske kampen i Europa f\xc3\xb8rte i 1989 til Berlinmurens fall og de kommunistiske regimenes sammenbrudd. Ettersom kommunismen er en bevegelse med mange ulike fraksjoner fantes det ogs\xc3\xa5 kommunister som var kritiske til Sovjetunionen og \xc3\xb8stblokklandene.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge kan de fleste etablerte partier av noen st\xc3\xb8rrelse etter annen verdenskrig beskrives som antikommunistiske. Mens Arbeiderpartiet p\xc3\xa5 begynnelsen av 1920-tallet hadde kalt seg et kommunistparti, meldte partiet seg f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter ut av Komintern, noe som er hoved\xc3\xa5rsaken til partisplittelsen der mindretallet gikk ut av Arbeiderpartiet og stiftet Norges Kommunistiske Parti. De f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene var ikke dette noe direkte oppgj\xc3\xb8r med kommunismen. Tvert imot ble deres nye ungdomsorganisasjon hetende Venstrekommunistisk Ungdomsfylking. Etter annen verdenskrig ble likevel dette oppgj\xc3\xb8ret intensivert, og ble i stadig st\xc3\xb8rre grad preget av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et oppgj\xc3\xb8r med all kommunisme. Fra slutten av 1940-tallet fremstod Arbeiderpartiet som et sterkt antikommunistisk parti og som p\xc3\xa5driver for Norges NATO-medlemskap. Kommunister i Norge utsatt for omfattende overv\xc3\xa5kning og forskjellige former for sanksjoner under Arbeiderpartiets styre. De ikke-sosialistiske (borgerlige) partiene i Norge har alltid v\xc3\xa6rt antikommunistiske.\n_START_SECTION_\nNyere utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Sovjetunionens sammenbrudd har flere tidligere kommunistiske land tatt oppgj\xc3\xb8r med kommunistfortiden. I flere \xc3\xb8steuropeiske land har kommunistiske symboler blitt forbudt, og Europar\xc3\xa5det ford\xc3\xb8mte totalit\xc3\xa6re kommunistregimers forbrytelser i 2006.'