b'\n_START_ARTICLE_\nHjerteinfarkt\n_START_SECTION_\nSymptomer\n_START_PARAGRAPH_\nHovedsymptomet ved hjerteinfarkt er klemmende, pressende eller sn\xc3\xb8rende brystsmerter.  Smerten blir ofte beskrevet som et intenst trykk (\xc2\xabsom om en elefant sitter p\xc3\xa5 brystkassen\xc2\xbb), det kan ogs\xc3\xa5 kun v\xc3\xa6re et mildt trykk, eller skarp eller stikkende smerte. Smertene kan str\xc3\xa5le ut i en eller begge armer, hals eller underkjeve._NEWLINE_Ledsagende symptomer kan v\xc3\xa6re kvalme, oppkast, tungpust, svette, hjertebank og svimmelhet.  Jo flere symptomer som er til stede, jo mer sannsynlig er diagnosen hjerteinfarkt. _NEWLINE_Smertene kan ha en uvanlig lokalisasjon som i rygg og mage, eller smertene kan mangle helt, oftest hos kvinner, eldre og diabetikere. _NEWLINE_Noen pasienter har debutsymptomer i form av akutte arytmier (rytmeforstyrrelser), hovedsakelig ventrikkelflimmer eller ventrikkeltakykardi, noen ganger pulsl\xc3\xb8s elektrisk aktivitet (PEA, tidligere kalt elektromekanisk dissosiasjon, eller EMD) som raskt kan f\xc3\xb8re til d\xc3\xb8den hvis de ikke behandles omg\xc3\xa5ende. Ved disse former for komplikasjoner beh\xc3\xb8ves hjerte- og lungeredning (HLR)._NEWLINE_Hjerteinfarkt varierer meget i alvorlighetsgrad. Ikke alle hjerteinfarkt blir oppdaget av de som rammes, eller av veltrent helsepersonell._NEWLINE_Hos kvinner og hos pasienter med diabetes mellitus kan symptomene p\xc3\xa5 hjerteinfarkt v\xc3\xa6re vage og ikke-spesifikke. Kvinner rapporter noen ganger kun om nedsatt fysisk yteevne og kortpust._NEWLINE_Diabetikere opplever sjeldnere brystsmerter, noen ganger har de kun kaldsvette, kvalme, smerter i armene, ryggen, kjeven eller magen (s\xc3\xa5kalte angina-ekvivalenter). Mekanismen bak dette antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re p.g.a. polynevropati (perifer nerve-skade), som ofte opptrer hos diabetikere som har hatt sykdommen lenge. Dette kan dempe eller endre symptomene som ofte forbindes med hjerteinfarkt. Dette resulterer i mange \xc2\xabstumme\xc2\xbb infarkter hos pasienter med diabetes.\n_START_SECTION_\nDiagnostikk\n_START_PARAGRAPH_\nKlassiske tilfeller av hjerteinfarkt blir ofte diagnostisert av ambulansepersonellet eller legevaktslegen, uten ytterligere unders\xc3\xb8kelser. For \xc3\xa5 stille en endelig diagnose kombineres sykdomshistorien med resultatet av elektrokardiogram-unders\xc3\xb8kelsen og blodpr\xc3\xb8ver.\n_START_SECTION_\nElektrokardiogram\n_START_PARAGRAPH_\nEt elektrokardiogram (EKG)-funn som tilsier hjerteinfarkt er hevet ST-segment (STEMI-infarkt) Et hjerteinfarkt uten hevet ST-segment kalles et (NSTEMI-infarkt). _NEWLINE_Ved hjelp av EKG er det vanligvis ikke mulig \xc3\xa5 skille mellom NSTEMI-infarkt og tilstanden ustabil angina, dette kan kun gj\xc3\xb8res ved \xc3\xa5 vurdere troponinverdier i blod. Troponinverdiene i blodet stiger f\xc3\xb8rst noen timer etter smertedebut._NEWLINE_Forandringer i QRS-komplekset i de forskjellige avledningene kan angi hvor i hjertet et mulig infarkt sitter. Etter et gjennomg\xc3\xa5tt infarkt, kan en ofte se forandringer p\xc3\xa5 EKG som kalles Q-b\xc3\xb8lger, som representerer hjertemuskulatur erstattet av arrvev. QRS-komplekset er et uttrykk for hvordan den nerve-elektriske b\xc3\xb8lgen som gir muskelsammentrekning sprer seg ut i hjertemuskelen. Siden  skadet muskulatur og arrvev etter hjerteinfarktet ikke overf\xc3\xb8rer denne b\xc3\xb8lgen, blir signalet forandret p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som en b\xc3\xb8lge i vann som g\xc3\xa5r rundt en stolpe i vannet.\n_START_SECTION_\nHjertemark\xc3\xb8rer\n_START_PARAGRAPH_\nHjerteenzymer er proteiner fra sykt eller \xc3\xb8delagt hjertevev som har lekket ut i blodsirkulasjonen. Fra 2000-tallet er hjertemark\xc3\xb8rene troponiner viktigst for \xc3\xa5 stille diagnosen hjerteinfarkt._NEWLINE_Inntil 1980-tallet ble enzymene ASAT og LDH brukt som mark\xc3\xb8rer for \xc3\xa5 p\xc3\xa5vise og vurdere omfang av hjerteinfarkt.  S\xc3\xa5 fant man ut at en uforholdsmessig stor stigning i isoenzymet MB av kreatin fosfokinase (forkortes ofte CKMB) var mere spesifikk for skade av hjertemuskulatur. Senere er det ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5vist at proteinmark\xc3\xb8rene troponin I og troponin T ogs\xc3\xa5 er meget sensitive og spesifikke mark\xc3\xb8rer for koronarsykdom, og at de ofte stiger f\xc3\xb8r en permanent skade har oppst\xc3\xa5tt. En positiv troponin-test ledsaget av brystsmerter gir en h\xc3\xb8y prediktiv verdi for at pasienten i n\xc3\xa6r fremtid vil utvikle et hjerteinfarkt. _NEWLINE_For \xc3\xa5 stille diagnosen hjerteinfarkt, var det tidligere slik at man krevde at det var overensstemmelse mellom anamnese, EKG og enzymer. N\xc3\xa5 til dags har imidlertid de enzymatiske teknikkene blitt s\xc3\xa5 p\xc3\xa5litelige at de alene kan p\xc3\xa5vise hjerteinfarkt, hvor EKG brukes for \xc3\xa5 lokalisere hvor i hjertet skaden har inntruffet, og anamnesen for \xc3\xa5 styre bruken av ytterligere enzymatisk og EKG-messig utredning.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rstehjelp\n_START_PARAGRAPH_\nDen vanligste d\xc3\xb8ds\xc3\xa5rsaken ved hjerteinfarkt er ventrikkelflimmer som er en rytmeforstyrrelse der det oppst\xc3\xa5r en elektrisk b\xc3\xb8lge tilfeldig og samtidig flere steder i hjertemuskelen, slik at hjertet bare skjelver og ikke pumper blod. En defibrillator er et elektrisk apparat som lades opp til \xc3\xa5 gi et kraftig st\xc3\xb8t igjennom hjertet. Da utslukkes all elektrisk aktivitet i hjertet og det er mulighet for at det oppst\xc3\xa5r normal elektrisk aktivitet i hjertet, som gir normal sammentrekning og normal puls.  _NEWLINE_Etter at publiserte forskningsdata har vist at tilgjengeligheten av automatiserte defibrillatorer p\xc3\xa5 offentlige steder kan signifikant redusere d\xc3\xb8deligheten, har disse apparatene blitt utplassert mange steder. Automatiserte defibrillatorer analyserer hjerterytmen og finner ut om den aktuelle arytmien lar seg behandle med defibrillering. Disse apparatene er tryggere enn de gamle, fordi det er umulig \xc3\xa5 utl\xc3\xb8se et st\xc3\xb8t ved \xc3\xa5 fikle med apparatet._NEWLINE_Det elektriske st\xc3\xb8tet defibrillatoren gir, kan v\xc3\xa6re farlig for andre enn pasienten. Det har skjedd at behandleren har omkommet p\xc3\xa5 grunn av mangel p\xc3\xa5 respekt for det elektriske st\xc3\xb8tet som gis.\n_START_SECTION_\nMedisinsk personell\n_START_PARAGRAPH_\nAmbulansepersonellet vil starte \xc3\xa5 gi oksygen/surstoff til pasienten, og gi pasienten Nitroglycerin, enten som tablett under tunga eller som spray i munnen, dersom pasienten har symptomer p\xc3\xa5 brystsmerter som tyder p\xc3\xa5 hjerteinfarkt. Dette brukes som avlastende behandling p\xc3\xa5 koronararteriene i hjertet, samtidig som det kan lindre en angina pectoris dersom ambulansen er s\xc3\xa5 tidlig uten at dette har noe \xc3\xa5 si._NEWLINE_Videre blir det tatt et EKG som bli overf\xc3\xb8rt til sykehuset der det blir tolket av en indremedisiner. Samtidig vil ambulansepersonellet legge inn en perifer venekanyle, ogs\xc3\xa5 gjerne referert via produktnavnet venflon, som er en plastslange som legges inn i vene p\xc3\xa5 eksempelvis h\xc3\xa5nda/underarmen. Den gir mulighet for \xc3\xa5 gi medisiner rett i blod\xc3\xa5ra. Da er det videre aktuelt for ambulansepersonellet \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge opp med smertestillende morfin for \xc3\xa5 dempe hjertearbeidet og avlaste pasienten. Ambulansepersonellet vil tilstrebe \xc3\xa5 holde pasienten smertefri. Pasienten vil ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5 Dispril/acetysalisylsyre i et vannglass som en brusetablett \xc3\xa5 drikke for \xc3\xa5 hindre blodproppdannende egenskaper i blodet og hindre forverring av proppen._NEWLINE_Dersom det er lang vei til sykehus og pasientens tilstand tilsier det kan ambulansepersonellet, i samr\xc3\xa5d med lege og pasientens \xc3\xb8nsker, gi proppl\xc3\xb8sende middel, trombolyse. Dette er et middel som, sammen med andre legemidler som gis parallelt, i de fleste tilfeller kan l\xc3\xb8se opp proppen p\xc3\xa5 stedet og behandle den akutte fasen av hjerteinfarktet. Denne behandlingen medf\xc3\xb8rer en del risikoer som bl\xc3\xb8dninger og arytmier, og er derfor kun en l\xc3\xb8sning der PCI ikke kan skje raskt nok._NEWLINE_Under transporten overv\xc3\xa5kes hjerterytmen, blodtrykk, og \xc3\xa5ndedrett. Ved hjertestans m\xc3\xa5 ambulansepersonellet raskt starte med brystkompersjoner og kunstig ventilasjon, samt koble opp defibrillator og fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 sjokke hjertet tilbake i rytme.\n_START_SECTION_\nLufttransport\n_START_PARAGRAPH_\nLeger som reiser med rute- eller charterfly, kan i mange tilfeller v\xc3\xa6re i stand til \xc3\xa5 hjelpe ved \xc3\xa5 bruke f\xc3\xb8rstehjelpsutstyret som finnes om bord i de fleste passasjerfly. Det inneholder basis hjertemedisiner og oksygen. Kabinbesetningen er trenet i \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re f\xc3\xb8rstehjelp. Flygerne er forpliktet til \xc3\xa5 legge om kursen og fly til n\xc3\xa6rmeste flyplass hvor n\xc3\xb8dvendig hjelp kan gis. Det er ett kjent tilfelle der legene gav opp hjerte- lungeredning HLR etter f\xc3\xa5 minutter, men kabinpersonalet fortsatte og fikk liv i pasienten etter 20 minutter (British Airways) ._NEWLINE_Flere flyselskaper benytter spesielle sentraler med leger med kunnskap om flymedisin og akuttmedisin  og med erfaring i r\xc3\xa5dgiving via radio/telefonsystemer til flybesetningen som behandler akutt-tilfelle ombord.\n_START_SECTION_\nBehandling\n_START_PARAGRAPH_\nDe siste \xc3\xa5rene er det blitt stadig mer vanlig med akuttbehandling for \xc3\xa5 fjerne hindringer i koronarkarene. Dette inneb\xc3\xa6rer enten \xc3\xa5 gi et medikament som l\xc3\xb8ser opp blodproppen(trombolyse), eller \xc3\xa5 f\xc3\xb8re en ballong inn i blod\xc3\xa5rene rundt hjertet for \xc3\xa5 presse ut forsnevringen(PCI). Infarktpasientene blir oftere sendt til kardiologiske sentre der det gj\xc3\xb8res angiografi med blokking og stenting. Pasienter med ST-elevasjonsinfarkt sendes oftest akutt til et kardiologisk senter, ofte et universitetssykehus for angiografi. Pasienter med sikkert eller mistenkt hjerteinfarkt behandles i hjerteoverv\xc3\xa5kningsavdeling. Mange av pasientene med ikke-ST-elevasjonsinfarkt og ustabil angina vil ogs\xc3\xa5 bli utredet og eventuelt behandlet med angiografi f\xc3\xa5 dager etter symptomstart._NEWLINE_En stent er et tynt r\xc3\xb8r som f\xc3\xb8res inn i koronararterien p\xc3\xa5 enden av et kateter, der det sitter en ballong. Stenten er laget som strekkst\xc3\xa5l, det vil si at n\xc3\xa5r ballongen bl\xc3\xa5ses opp med omkring 12 atmosf\xc3\xa6rers trykk utvides r\xc3\xb8ret og m\xc3\xb8nsteret blir seende ut som st\xc3\xa5lets sm\xc3\xa5 rhombeformede elementer som vi ser p\xc3\xa5 endel trappetrinn. R\xc3\xb8ret danner en foring i blodkaret som er blitt utvidet der tromben satt. Det gj\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 shuntoperasjoner under akutt infarktbehandling ved \xc3\xa5 legge en bit fra en vene i benet som en "omvei" fra ene til den andre siden av blodproppen/forsnevringen.\n_START_SECTION_\nOverv\xc3\xa5king og oppf\xc3\xb8lging\n_START_PARAGRAPH_\nDet satses endel p\xc3\xa5 overv\xc3\xa5kning for \xc3\xa5 oppdage rytmeforandringer og ledningsforstyrrelser i hjertet. Det er aktuelt \xc3\xa5 gi forskjellige medisiner ved flere typer rytmeforstyrrelser. Dette gj\xc3\xb8res oftest i hjerteoverv\xc3\xa5kningsenheter der det ogs\xc3\xa5 er god beredskap for \xc3\xa5 kunne utf\xc3\xb8re hjerte-lungeredning ved hjertestans._NEWLINE_Hjerteinfarktpasienter settes rutinemessig p\xc3\xa5 beta-blokker(ofte metopropol/SeloZok), kolesterolsenkende medisin(ofte simvastatin/Zocor) og lett blodfortynnende medisin(acetylsalisylsyre/AlbylE). Etter kateterisering settes pasienten i tillegg p\xc3\xa5 en litt sterkere blodfortynnende medisin, (Plavix) en periode.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r oppdagelsen av EKG var det umulig \xc3\xa5 stille diagnosen hjerteinfarkt. Begrepet angina pectoris hadde allerede v\xc3\xa6rt i bruk i 150 \xc3\xa5r, definert av (William Heberden i 1772), men det hersket lite kunnskap om sykdommen._NEWLINE_Sykdommen hjerteinfarkt ble beskrevet av legen James Herrick i 1912 i en artikkel i JAMA. Han er blitt kreditert som opphavsmannen til den \xc2\xabtrombogene teori\xc2\xbb, som er teorien om at hjerteinfarkt skyldes trombose (blodpropp) i en kransarterie._NEWLINE_British doctors study i 1956 var et stort gjennombrudd i kartleggingen av risikofaktorer, denne studien dokumenterte \xc3\xb8kt risiko for hjerteinfarkt hos storr\xc3\xb8ykere._NEWLINE_Forekomsten av hjerteinfarkt har variert i l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5rene p\xc3\xa5 en slik m\xc3\xa5te at det er fremsatt teorier om at sykdommen ogs\xc3\xa5 kan v\xc3\xa6re resultat av en infeksjon, men det er ikke funnet noen mikroorganisme som synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc3\xa5rsak til infeksjonen. Et slikt funn ville gi mulighet for \xc3\xa5 gi vaksine og/eller antibiotika mot sykdommen.'