b'\n_START_ARTICLE_\nReligionssamtalene i Marburg\n_START_PARAGRAPH_\nReligionssamtalene i Marburg (tysk: Marburger Religionsgespr\xc3\xa4che) fant sted fra 1. oktober til 4. oktober 1529 p\xc3\xa5 Marburger Schloss etter invitasjon fra landgreve Philipp.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nDe var de f\xc3\xb8rste av en rekke luthersk-reformerte nattverdssamtaler. Philipp av Hessen inviterte til religionssamtalene etter at Worms-ediktet p\xc3\xa5nytt var blitt bekreftet p\xc3\xa5 riksdagen i Speyer i 1529. Det var n\xc3\xa5 n\xc3\xb8dvendig med en felles linje mot \xc2\xabde gammel-troende\xc2\xbb (Die Altgl\xc3\xa4ubigen), dvs. katolikkene, og Habsburgerne._NEWLINE_Marburgerartikkelen stilte opp en enighet p\xc3\xa5 14 av 15 punkter. Dette var pubnkter rettet mot \xc2\xabpapismen\xc2\xbb og \xc2\xabgjend\xc3\xb8pere\xc2\xbb, og vedr\xc3\xb8rende flere av kristendommens viktigste l\xc3\xa6rer. Artiklene ble senere, sammen med blant annet Schwabachartiklene, ogs\xc3\xa5 grunnlag for Den augsburgske bekjennelse._NEWLINE_Det 15. punktet omhandlet nattverden, men her s\xc3\xa5 ingen av partene mulighet til \xc3\xa5 komme til enighet. Kun fellesskapet mot den gamle kirken kunne bekreftes._NEWLINE_Stridspunktet var det forskjellige synet Martin Luther og Ulrich Zwingli hadde p\xc3\xa5 nattverden: Luther holdt fast ved Kristi reelle n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r (realpresens, \xc2\xabhoc est corpus meum\xc2\xbb), mens Zwingli bare ville forst\xc3\xa5 \xc2\xabest\xc2\xbb som signifikativt (= det \xc2\xabbetyr\xc2\xbb)._NEWLINE_Deltagerne var ved siden av Luther og Zwingli dessuten Philipp Melanchthon og Johannes Oekolampad (fra Basel), og i en ytre krets (noen som \xc2\xabtilh\xc3\xb8rere\xc2\xbb) blant annet Martin Bucer, Jakob Sturm, Caspar Hedio, Justus Jonas den eldre, Andreas Osiander, Johannes Brenz og Stephan Agricola. Melanchthon stod sammen med Luther i nattverdssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let og betegnet zwinglianernes syn som \xc2\xabufrom l\xc3\xa6re\xc2\xbb, Bucer stod p\xc3\xa5 Zwinglis side._NEWLINE_Reformatorenes inntog kan fremdeles beskues p\xc3\xa5 maleriene i den gamle aulaen til Philipps-Universit\xc3\xa4t Marburg.\n_START_SECTION_\nVirkning\n_START_PARAGRAPH_\nReligionssamtalene i Marburg regnes som det tidspunkt fra n\xc3\xa5r den lutherske og den sveitsiske (reformerte) reformasjon definitiv skiltes ad. Slik fikk ikke de sveitsiske protestantiske kantoner senere ikke tiltre Det schmalkaldiske forbund som ble opprettet i 1531 og som allierte de evangeliske territorier i Tyskland._NEWLINE_Rett nok var det gjennom \xc3\xa5rhundrene mange ganger fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 tiln\xc3\xa6rming, med det var f\xc3\xb8rst ved Leuenbergerkonkordansen i 1973 som overvant de gjensidige ford\xc3\xb8mmelser vedr\xc3\xb8rende partenes forskjellige nattverdsteologier.'