b'\n_START_ARTICLE_\nKanonb\xc3\xa5tkrigen\n_START_SECTION_\nBakgrunn og maktforhold\n_START_PARAGRAPH_\nEtter utbruddet av krigen mellom England og Danmark-Norge i 1807 som f\xc3\xb8lge av \xc2\xabfl\xc3\xa5teranet\xc2\xbb h\xc3\xb8sten 1807 bestod \xc2\xabDen Norske Kystdefensjon\xc2\xbb av linjeskipet \xc2\xabPrins Christian Fredrik\xc2\xbb, orlogsbriggen \xc2\xabLougen\xc2\xbb, et f\xc3\xa5tall rokanonsjalupper, rokanonjoller og noen mindre, armerte b\xc3\xa5ter. Denne fl\xc3\xa5ten var i hovedsak stasjonert langs Skagerrakkysten for \xc3\xa5 sikre korntransportene mellom Danmark og Norge. Britisk blokade av korntransporten fra Danmark til norskekysten f\xc3\xb8rte til enkelte konfrontasjoner, som er kjent fra diktet \xc2\xabTerje Vigen\xc2\xbb. Fart\xc3\xb8yene p\xc3\xa5 dansk-norsk side var sm\xc3\xa5 kanonfart\xc3\xb8yer, som ga navne til den sj\xc3\xb8milit\xc3\xa6re krigf\xc3\xb8ringen i de siste \xc3\xa5rene av helstatens eksistens. Med en s\xc3\xa5 begrenset marinestyrke kunne Norge gj\xc3\xb8re lite mot de st\xc3\xb8rre britiske krigsskipene, og nordmennene m\xc3\xa5tte konsentrere seg om kystforsvar gjennom kaperfarten. Ved \xc3\xa5 legalisere sj\xc3\xb8r\xc3\xb8veri mot fiendtlige skip langs norskekysten, kunne den norske staten b\xc3\xa5de tjene penger (1\xc2\xa0% av det kaperne tok av priser skulle g\xc3\xa5 til staten), og sikre en viss innsats mot britiske blokadeskip. Kaperne konsentrerte sine angrep mot handelsfart\xc3\xb8yer som f\xc3\xb8rte varer fra eller til de fiendtlige landene, men mange av kaperne hadde h\xc3\xa5pl\xc3\xb8se odds mot de st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8yene, og mange norske sj\xc3\xb8folk havnet i fengsel i England._NEWLINE_Utover i krigs\xc3\xa5rene 1808-14 ble kystdefensjonen forsterket med i alt 8 orlogsbrigger og et stort antall rokanonfart\xc3\xb8yer og andre armerte sm\xc3\xa5b\xc3\xa5ter. P\xc3\xa5 et par \xc3\xa5r ble det bygd over 40 kanonsjalupper og 50 kanonjoller. Disse ble fordelt langs kysten i grupper. Norge var sv\xc3\xa6rt fattig, og hadde ikke r\xc3\xa5d til de store utgiftene til fl\xc3\xa5tevesen, s\xc3\xa5 man baserte sj\xc3\xb8forsvaret p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 men effektive kanonb\xc3\xa5ter._NEWLINE_Den 16. mai 1808 drev fire kanonjoller og en kanonsjalupp den britiske fregatten \xc2\xabTartar\xc2\xbb p\xc3\xa5 flukt, under Slaget ved Alv\xc3\xb8en. Fregatten var egentlig p\xc3\xa5 vei inn til Bergen for \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 ta noen kaperfart\xc3\xb8yer der, men ble stanset p\xc3\xa5 veien av de norske kanonb\xc3\xa5tene. Sterkt skadet klarte Tartar \xc3\xa5 unnslippe ved \xc3\xa5 seile ut igjen samme vei som hun var kommet. Tilsvarende maktet danske kanonb\xc3\xa5ter \xc3\xa5 erobre den engelske orlogsbrigg \xc2\xabThe Tickler\xc2\xbb i Storeb\xc3\xa6lt 3. juni. Men noen avgj\xc3\xb8rende betydning for maktbalansen fikk ikke slike begrensede dansk-norske seire.\n_START_SECTION_\nUtvikling og sj\xc3\xb8milit\xc3\xa6re slag\n_START_PARAGRAPH_\nEtter fl\xc3\xa5teranet i 1807 ble kaperfarten og Kanonb\xc3\xa5tkrigen utkjempet som en serie av trefninger mellom sm\xc3\xa5, dansk-norske styrker og tyngre, britiske krigsskip. Da en st\xc3\xb8rre fransk-spansk h\xc3\xa6rstyrke i mars 1808 sendt gjennom Danmark for \xc3\xa5 invadere Sverige via Sk\xc3\xa5ne, mistet Danmark sitt siste st\xc3\xb8rre krigsskip - linjeskipet \xc2\xabPrins Christian Frederik\xc2\xbb, i kamp ved Storeb\xc3\xa6lt. Dermed var Danmark ute av stand til \xc3\xa5 etterkomme Napoleons krav om \xc3\xa5 stenge av stredene for britisk marinetrafikk. I september inngikk Russland fred med svenskene, og ga med avtalen i Frederikshamn 17. september 1807 i praksis opp alliansen med Danmark og garantien for dansk kontroll med stredene og \xc3\x98stersj\xc3\xb8handelen. Svenskene sikret samtidig b\xc3\xa5de britisk og russisk st\xc3\xb8tte til kravet p\xc3\xa5 Norge._NEWLINE_Den 3. september 1807 seilte kaptein Stopford med tre engelske krigsskip mot Norge for \xc3\xa5 ta de f\xc3\xa5 gjenv\xc3\xa6rende norske og dansk-norske skipene som ikke l\xc3\xa5 i K\xc3\xb8benhavn, blant annet linjeskipet \xc2\xabPrinds Christian Frederik\xc2\xbb (som hadde 66 kanoner) og briggen \xc2\xabLougen\xc2\xbb. Disse hadde ankommet Kristiansand 10. august etter endt tokt. \xc2\xabLougen\xc2\xbb hadde noen dager senere seilt til Fredriksvern, mens linjeskipet \xc2\xabPrinds Christian Frederik\xc2\xbb l\xc3\xa5 i Vestre havn. Her hadde skipet beskyttelse fra batterier b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Lagmannsholmen og i Sandviken. I tillegg var det noen fl\xc3\xa5tebatterier i Kristiansands havneomr\xc3\xa5de. Omkring 20. september ankom seks kanonb\xc3\xa5ter fra Stavern som forsterkning. Samme dag trykte lokalavisen Bellona i Kristiansand nyheten om fl\xc3\xa5teranet i K\xc3\xb8benhavn. Den 27. september krevde Stopford at generalmajor Peter Tobiesen overgav \xc2\xabPrinds Christian Fredrik\xc2\xbb. Dette ble blankt avvist, og de engelske skipene seilte bort. Da man fryktet at \xc2\xabPrinds Christian Fredrik\xc2\xbb skulle tiltrekke seg en enda st\xc3\xb8rre styrke i neste omgang, ble skipet derfor seilt til fl\xc3\xa5tebasen i Fredriksvern._NEWLINE_I slutten av mars 1808 ble \xc2\xabPrinds Christian Fredrik\xc2\xbb under kommando av kaptein C. W. Jessen, oppbragt og senket 22. mars av tre engelske linjeskip ved Sj\xc3\xa6llands Odde, da skipet var i ferd med \xc3\xa5 dekke den fransk-spanske h\xc3\xa6rstyrkens marsj mot Sk\xc3\xa5ne. De av mannskapet som overlevde kampen, ble tatt til fange og f\xc3\xb8rt til \xc2\xabprisonen\xc2\xbb i England (engelsk krigsfangenskap)._NEWLINE_Den 27. februar 1811 seilte to danske kanonb\xc3\xa5ter med ca. 1\xc2\xa0000 mot Anholt, men m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ke ly i Jylland under stor fare._NEWLINE_Det siste st\xc3\xb8rre sj\xc3\xb8slaget mellom Storbritannia og Danmark-Norge fant sted 6. juli 1812 ved Lyng\xc3\xb8r, der den nybygde fregatten \xc2\xabNajaden\xc2\xbb ble senket av det britiske linjeskipet \xc2\xabDictator\xc2\xbb og tre kanonbrigger. \xc2\xabNajaden\xc2\xbb var blitt sj\xc3\xb8satt 26. oktober 1811 og ble sendt til Norge i februar 1812 for \xc3\xa5 sikre proviantforsyningene mellom Danmark og Norge under engelskmennenes blokade. \xc2\xabNajaden\xc2\xbb, som var planlagt med 36 kanoner, fikk \xc3\xb8kt bestykningen til 42, men ble utsatt for en rekke uhell og m\xc3\xa5tte ligge til reparasjoner i lang tid. Som f\xc3\xb8lge av dette fikk besetningen liten tid til trening og oppl\xc3\xa6ring ombord, noe som kanskje var medvirkende til nederlaget. Najaden ble overrumplet av en st\xc3\xb8rre britisk marinestyrke, fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 flykte, men ble sammen med flere andre mindre skip til slutt overmannet, og \xc2\xabNajaden\xc2\xbb sank brennende inne i Lyng\xc3\xb8r._NEWLINE_Arendal kystforsvarsdivisjon var involvert i forspillet til slaget ved Lyng\xc3\xb8r, i det som kalles trefningen ved Buskj\xc3\xa6rsteinen. Ris\xc3\xb8r kystforsvarsdivisjon kom fram til Lyng\xc3\xb8r da slaget n\xc3\xa6rmet seg slutten og reddet trolig to orlogsbrigger for det dansk-norske forsvaret.\n_START_SECTION_\nKonstruksjon og bruk\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5tene ble konstruert som erstatning for den danske orlogsfl\xc3\xa5ten og til kaperfart med kongelig autorisasjon i perioden som fulgte fl\xc3\xa5teranet h\xc3\xb8sten 1807. Kanonb\xc3\xa5tene var rofart\xc3\xb8yer som ble bygget i to utgaver; Kanonsjaluppen med en besetning p\xc3\xa5 76 sj\xc3\xb8menn, bev\xc3\xa6pnet med \xc3\xa9n kanon i baugen og \xc3\xa9n i akterstavnen; og den mindre kanonjollen med en besetning p\xc3\xa5 24 og \xc3\xa9n enkelt kanon. B\xc3\xa5tene var avhengige av stille v\xc3\xa6r og st\xc3\xb8tte fra landsiden, og bevegelsesfriheten var begrenset av at de sjelden kunne ferdes p\xc3\xa5 \xc3\xa5pent hav, og av fremdriften med \xc3\xa5rer._NEWLINE_Fart\xc3\xb8yenes foretrukne operasjonsfelt var i smult farvanne innen rekkevidde for de danske og norske kystfortene, som kunne gi en kj\xc3\xa6rkommen h\xc3\xa5ndsrekning under jakten p\xc3\xa5 eller flukten fra fiendtlige skip. Kanonb\xc3\xa5tene hadde likevel flere seire i kamp med britiske orlogsskip og kunne til en viss grad beskytte sivil skipsfart til og fra landene i de syv \xc3\xa5rene konflikten varte.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8lger\n_START_PARAGRAPH_\nKrigen sluttet med Kielfreden 14. januar 1814. Danmark m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 Helgoland til Storbritannia, og kongeriket Norge ble avst\xc3\xa5tt til kongen av Sverige. Danmark fikk Svensk Pommern med R\xc3\xbcgen, som siden ble overlatt til Preussen i bytte mot Lauenburg. En ytterligere f\xc3\xb8lge var Norges selvstendighet i personalunion med Sverige etter avvisning av Kielfreden og den kortvarige krigen som f\xc3\xb8rte til Mossekonvensjonen 14. august 1814.'