b'\n_START_ARTICLE_\nKapp Tsjeljuskin\n_START_PARAGRAPH_\nKapp Tsjeljuskin (russisk \xd0\xbc\xd1\x8b\xd1\x81 \xd0\xa7\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8e\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 eller mys Tsjeljuskija) er det nordligste punktet p\xc3\xa5 det eurasiatiske kontinentet og ligger 1\xc2\xa0370 km fra Nordpolen og ytterst p\xc3\xa5 Tajmyrhalv\xc3\xb8ya, s\xc3\xb8r for \xc3\xb8ygruppa Severnaja Zemlja i Krasnojarsk kraj i Russland. Det ble f\xc3\xb8rst kalt Kapp Aust-nord, men fikk nytt navn i 1842 til \xc3\xa6re for Semjon Tsjeljuskin som omtalte omr\xc3\xa5det etter en ekspedisjon i mai 1742.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI 1919 seilte Roald Amundsen med \xc2\xabMaud\xc2\xbb forbi Kapp Tsjeljuskin og lot to menn, Peter Tessem og Paul Knutsen, bli igjen etter at ekspedisjonen hadde overvintret der. \xc2\xabMaud\xc2\xbb fortsatte \xc3\xb8stover Laptevhavet og mennene ble bedt om \xc3\xa5 vente her til Karahavet fr\xc3\xb8s til og s\xc3\xa5 bruke kjelke s\xc3\xb8rvestover mot Dikson med brev fra Amundsen. De to mennene forsvant derimot uten spor og ble aldri funnet igjen. I 1922 ba den norske regjeringen en sovjetisk ekspedisjonen ledet av Nikifor Begitsjev om \xc3\xa5 lete etter spor etter Peter Tessem og Paul Knutsen, men intet ble funnet som kunne forklare deres skjebne._NEWLINE_I 1922 fant Begitsjev og Urvantsev postpakkene, et kompass og teodolitt ni mil fra Dikson. Noe n\xc3\xa6rmere Dikson fant de norske ski merket \xc2\xabHagen & Co Christiania\xc2\xbb. Bare tre kilometer fra telegrafstasjonen i Dikson fant de et lik med en giftering i beltet merket \xc2\xabDin Pauline\xc2\xbb og man antok at liket var Tessem. Senere ble det reist tvil om liket i stedet kunne v\xc3\xa6re Knutsen._NEWLINE_Ein v\xc3\xa6rstasjon og en hydrologisk forskinngsbase kalt Polarstasjonen Kapp Tsjeljuskin ble bygd i 1932 og bestyrt av Ivan Papanin. Stasjonen fikk navnet \xc2\xabE.K. Fjodorov Hydrometeorologiske Observatorium\xc2\xbb i 1983._NEWLINE_P\xc3\xa5 neset ligger den nordligeste flystripen i Eurasia.'