b"\n_START_ARTICLE_\nFeidon\n_START_PARAGRAPH_\nFeidon (gresk: \xce\xa6\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x89\xce\xbd; engelsk: Pheidon) var konge av den greske bystaten Argos p\xc3\xa5 600-tallet f.Kr. P\xc3\xa5 den tiden var monarken kun en tradisjonell gallionsfigur uten reell makt, men Feidon grep makten fra det styrende aristokratiet. Han er vurdert i tradisjonen av andre greske tyranner, som Gyges av Lydia, som en fremmed til den styrende kaste p\xc3\xa5 et vis, skj\xc3\xb8nt et fragment fra Den parianske kr\xc3\xb8nike, en kronologisk tavle innskravert p\xc3\xa5 en stele, bekrefter at han hadde v\xc3\xa6rt av adelig byrd og den plasserer ham som ellevte i rekken fra Herakles.\n_START_SECTION_\nTyrann i Argos\n_START_PARAGRAPH_\nI henhold til tradisjonen hadde han en blomstringstid i l\xc3\xb8pet av den f\xc3\xb8rste halvdel 600-tallet f.Kr. Han var en kraftig og energisk hersker som ut\xc3\xb8vde stor makt i Argos. Han fikk gradvis herred\xc3\xb8mme over ulike byer i Argosforbundet, hvor medlemmene hadde blitt uavhengige, i ordene til den greske historikeren Eforos, hadde han knyttet sammen p\xc3\xa5 nytt de brutte delene av Temenos' arv. Hans m\xc3\xa5l var \xc3\xa5 sikre Argos' overmakt i nordlige Peloponnes. I henhold til Plutark fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 svekke makten til Korint ved \xc3\xa5 kreve at byen sendte ham tusen av deres beste ungdommer, tilsynelatende for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte ham i en krig, men hvor den egentlige hensikten var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 dem alle drept. Denne sammensvergelsen ble dog avverget. _NEWLINE_Feidon st\xc3\xb8ttet pisanerne i \xc3\xa5 forvise de elisianske overordnete ved antikkens olympiske leker og han tok selv forsete ved festivalen. Elisianerne nektet imidlertid \xc3\xa5 anerkjenne olympiadene eller \xc3\xa5 inkludere den i registeret og kort tid etter, og med st\xc3\xb8tte fra spartanerne, som var i opposisjon til Feidon etter at han hadde fratatt dem lederskapet av Hellas, beseiret Feidon, og elisianerne tilbake kontrollen av Pisatis og deres tidligere privilegier._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av hans antatte styre ble kampen ved Hysiae (i 669/668 f.Kr.) utkjempet og hvor Argos beseiret Sparta. Det er ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 omtrent samme tid hvor krigf\xc3\xb8ring med hoplitter ble vanlig, s\xc3\xa6rlig i Argos. Det er da sannsynlig at Feidon var opphavsmann til hoplittfalanksen (fylkingen)._NEWLINE_Aristoteles, i Politikken, hevdet at Feidon gjorde endringer i landreformer, \xc2\xabfamiliejordlapper og antallet borger burde bli holdt likt, selv om borgerne hadde alle begynt med jordlapper av ulik st\xc3\xb8rrelser.\xc2\xbb Her framst\xc3\xa5r en p\xc3\xa5litelig, eneveldig lovgiver. Om dette samsvarer med ham som en forkjemper for folket, et vanlig tema som g\xc3\xa5r gjennom antikkens tyranniske styresett, som s\xc3\xb8rget for at alle hadde de samme landrettigheter? Aristoteles hevdet ogs\xc3\xa5 at Feidon begynte som en konge (basileus) og endte opp som en tyrann (tyrannos). Balansen mellom de to antikke styresettene synes \xc3\xa5 hatt uklare grenser. N\xc3\xa5r Aristoteles diskuterer fenomenet tyranni kommer han til vage konklusjoner og med en del selvmotsigelser.\n_START_SECTION_\nFrieriet til Agariste\n_START_PARAGRAPH_\nFeidon skal etter sigende ha mistet livet i fraksjonskamp med Korint hvor monarkiet hadde nylig blitt veltet. Aff\xc3\xa6ren med de olympiske lekene har en betydningsfull betydning for hans datering. Geografen Pausanias har bestemt hevdet at Feidon hadde forsete ved 8. olympiade, det vil si i \xc3\xa5r 748 f.Kr., men i listen over friere til Agariste, datter av Kleisthenes av Sikyon, gitt av Herodotos, opptrer navnet Leokedes eller Lakedas, s\xc3\xb8nn av Feidon av Argos. I henhold til dette m\xc3\xa5 Feidon ha blomstret i l\xc3\xb8pet av den tidligste delen av 500-tallet f.Kr. Det er derfor antatt at Herodotos har forveksler to konger av Argos ved navn Feidon. Den foresl\xc3\xa5tte erstatningen i teksten Pausanias er den 28. olympiade framfor den 8., det vil si 668 f.Kr. framfor 748 f.Kr., noe som dog ikke f\xc3\xa5r det til \xc3\xa5 stemme overens med Herodotos, for selv da kan ikke Feidons s\xc3\xb8nn ha v\xc3\xa6rt en frier i \xc3\xa5r 570 f.Kr. for h\xc3\xa5nden til Agariste. Men fortellingen om frieriet til Agariste minner om romantikk og har s\xc3\xa5ledes en liten kronologisk verdi. I det hele har moderne forskere plassert Feidon p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste halvdel av 600-tallet f.Kr.\n_START_SECTION_\nVekt og m\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotos hevder videre at Feidon etablerte et system med vekt og m\xc3\xa5l som var gjeldende over hele Peloponnes, og Eforos sammen med Den parianske kr\xc3\xb8nike hevder at han var den f\xc3\xb8rste som preget s\xc3\xb8lvmynter og at hans myntverksted var i Egina. _NEWLINE_I henhold til en bedre kilde enn Herodotos og Xenofanes fra Kolofon var Lydia i Anatolia de f\xc3\xb8rste som gjorde penger i form av mynter p\xc3\xa5 begynnelsen av 600-tallet f.Kr. De eldste kjente myntene fra Egina er av senere dato enn Feidon. Om ikke det eksisterer en annen hersker ved samme navn ved en senere tidspunkt m\xc3\xa5 utsagnet til Eforos betraktes som uhistorisk. _NEWLINE_Slike vanskeligheter opptrer ikke med vekt og m\xc3\xa5l. Det er generelt anerkjent at et slikt system var i virke p\xc3\xa5 tiden til Feidon og som han introduserte visse endringer. Et avsnitt i Athenaion Politeia (Athens forfatning) av Aristoteles hevdes det at fastsatte m\xc3\xa5l ble benyttet f\xc3\xb8r Solon kom med sine lovendringer, og at disse ble kalt for de feidonske m\xc3\xa5l. Det er nevnt at Solon reformerte disse m\xc3\xa5lene fra 70 drakmer til de feidonske myntene til 100 drakmer."