b"\n_START_ARTICLE_\nAndreas Vesalius\n_START_SECTION_\nOppvekst og utdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nVesalius ble f\xc3\xb8dt i Brussel, som da var del av det habsburgske rike, i en innflytelsesrik legefamilie. Hans oldefar, Jan van Wesel, tok eksamen i medisin fra universitetet i Pavia og begynte \xc3\xa5 undervise i medisin ved det nye universitet i Leuven i 1428. Vesalius' farfar, Everard van Wesel, var livlege for keiser Maximilian, mens hans far, Andries van Wesel, fungerte som apoteker for Maximilian og siden som Valet de Chambre for hans etterf\xc3\xb8lger, keiser Karl V. Andries oppfordret sin s\xc3\xb8nn til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge familietradisjonen og fikk ham opptatt i Br\xc3\xb8drene av felleslivet, hvor han ble utdannet i gresk og latin._NEWLINE_I 1528 begynte Vesalius sine studier ved universitetet i Leuven (Pedagogium Castrensis), f\xc3\xb8rst humaniora og etter farens utnevnelse til kammertjener i 1532 medisin p\xc3\xa5 universitet i Paris. Her studerte han blant annet Galens teorier under veiledning av Jacques Dubois og Jean Fernel. Det var her han utviklet sin interesse for anatomi, og han ble ofte iakttatt p\xc3\xa5 Cimeti\xc3\xa8re des Innocents mens han studerte knokler._NEWLINE_Han ble tvunget til \xc3\xa5 forlate Paris i 1536, da forholdet mellom Frankrike og Keiserriket atter ble forverret. Han vendte tilbake til Leuven, hvor han ferdiggjorde sine studier det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r. Hans avgangsavhandling het Paraphrasis in nonum librum Rhazae medici arabis clariss ad regem Almansorum de affectum singularum corporis partium curatione, en kommentar til den niende bok av Rhazes. Kort etter r\xc3\xb8k han uklar med sin professor og forlot Leuven. Etter et kort opphold i Venezia slo han seg ned i Padova, hvor han begynte sine studier til en doktorgrad ved universitetet i Padova (Universitas aristarum) i 1537._NEWLINE_Umiddelbart etter at han ble doktor, ble han tilbudt stillingen som underviser i kirurgi og anatomi (explicator chirurgiae) ved universitetet. Han fungerte ogs\xc3\xa5 som gjestedosent i Bologna og Pisa. Hittil var undervisningen i disse fag basert p\xc3\xa5 lesning av klassiske tekster, prim\xc3\xa6rt Galen, og disseksjon av dyr, som ble utf\xc3\xb8rt av en bartskj\xc3\xa6rer under foreleserens instruksjon. Det hadde enn\xc3\xa5 ikke v\xc3\xa6rt gjort fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kontrollere Galens p\xc3\xa5stander, de var uangripelige. Vesalius brukte som noe nytt disseksjon som sitt prim\xc3\xa6re undervisningsredskap. Han utf\xc3\xb8rte dem mens elevene stod rundt om. Han betraktet den direkte observasjon som den eneste p\xc3\xa5litelige kilde til viten._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunnlag av sitt anatomiske arbeid fikk han utf\xc3\xb8rt seks utf\xc3\xb8rlige plansjer som illustrasjoner til undervisningen av sine studerende. Da han fant ut av at de i flere tilfeller var blitt kopiert, valgte han \xc3\xa5 utgi dem i 1538 med tittelen Tabulae Anatomicae Sex. I 1539 utsendte han en oppdatert versjon av Galens anatomiske h\xc3\xa5ndbok, Institutiones Anatomicae, som fikk en av hans tidligere l\xc3\xa6rere til \xc3\xa5 innlede et motangrep p\xc3\xa5 den._NEWLINE_I 1538 utgav han ogs\xc3\xa5 en pamflett om veneseksjon og (\xc3\xa5relating), som var en meget popul\xc3\xa6r behandling for nesten alle sykdommer. Den var et ledd i en diskusjon om den beste praksis. Galen var talsmann for den klassiske metode: blodet ble tappet fra et punkt n\xc3\xa6r sykdommens hjemsted, mens den alminnelige praksis i den muslimske verden og i middelalderen var at bruke et punkt fjernt fra sykdommen. Versalius st\xc3\xb8ttet Galens synspunkt og brukte sine egne anatomiske diagrammer som st\xc3\xb8tte._NEWLINE_I 1539 var en dommer i Padova blitt interessert i Vesalius' arbeid og gav ham adgang til \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re disseksjoner p\xc3\xa5 likene av henrettede forbrytere. Ut fra dette materiale bygde han opp en meget omfattede samling av anatomiske diagrammer. Mange av dem ble utf\xc3\xb8rt av profesjonelle tegnere og fikk langt h\xc3\xb8yere kvalitet enn hans tidligere arbeider._NEWLINE_Mens han var i Bologna, gikk det i 1541 opp for Vesalius at alle de studier Galen hadde gjort var foretatt p\xc3\xa5 dyr, idet disseksjon var forbudt i Romerriket. Derfor hadde Galen i stedet dissektert aper fordi de anatomisk ligner mennesker. Det resulterte i at Vesalius utgav en korreksjon av Galens ber\xc3\xb8mte verk Opera omnia og samtidig begynte \xc3\xa5 skrive sitt eget anatomiske verk. Inntil Vesalius p\xc3\xa5pekte det, var Galens iakttagelser ukritisk benyttet som grunnlag for studiet av menneskekroppen. _NEWLINE_Men ikke alle var parate til \xc3\xa5 oppgi Galen som autoritet, og mange vendte seg mot Versalius, fordi han hadde p\xc3\xa5pekt feil hos Galen._NEWLINE_Vesalius fortsatte uforknytt med \xc3\xa5 skape rot i det legevitenskapen da han ogs\xc3\xa5 offentliggjorde beviser p\xc3\xa5 at autoriteter som Mondino de Liuzzis og Aristoteles\xe2\x80\x99 arbeider bygget p\xc3\xa5 feilaktige antagelser; for eksempel hadde de og Galen beskrevet hjertets oppbygning og funksjon p\xc3\xa5 en feilaktig m\xc3\xa5te._NEWLINE_I 1543 utf\xc3\xb8rte Vesalius en offentlig disseksjon av Jakob Karrer von Gebweiler, en forbryter fra Basel. Som hjelper hadde han kirurgen Franz Jeckelmann, og han samlet skjelettet som ble donert til universitetet i Basel. Dette preparat er det eneste urf\xc3\xb8rt av Vesalius som er bevart for ettertiden.\n_START_SECTION_\nDe Corporis Fabrica\n_START_PARAGRAPH_\nI 1543 bad Vesalius Johannes Oporinus (opprinnelig tysk navn: Herbster eller Herbst) om dennes hjelp til \xc3\xa5 utgi syvbindsverket De humani corporis fabrica (Om oppbygningen av den menneskelige kropp). Det ble et banebrytende verk som omhandlet den menneskelige anatomi. Versalius dediserte det til keiser Karl V. Illustrasjoner ble angivelig utf\xc3\xb8rt av Tizians elev Jan Van Calcar. F\xc3\xa5 uker senere sendte han ut en forkortet utgave til studenter, Andrea Vesalii suorum de humani corporis fabrica librorum epitome, og dediserte det til Filip II av Spania, keiserens s\xc3\xb8nn._NEWLINE_I verket legger han stor vekt p\xc3\xa5 disseksjon og det anatomiske syn p\xc3\xa5 kroppen; det vil si at menneskets indre skal anskues som en kroppslig helhet, og at organene var en tredimensjonal helhet. Dette var i sterk motsetning til det fremherskende synspunkt innenfor anatomien p\xc3\xa5 dette tidspunkt, som var sterkt preget av elementer fra Galens og Aristoteles\xe2\x80\x99 l\xc3\xa6re og astrologi. Selv om det var utgitt anatomiske verker i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r Vesalius (for eksempel av Mondino de Liuzzi og Jacopo Berengario da Carpi), var deres verker stadig sterkt p\xc3\xa5virket av Galens og de arabiske doktriner._NEWLINE_Utover \xc3\xa5 lage den f\xc3\xb8rste gode beskrivelse av kilebeinet, viste han ogs\xc3\xa5 at sternum best\xc3\xa5r av tre deler, og sacrum av fem eller seks; dertil beskrev han meget presist labyrinten i mellom\xc3\xb8ret. Ikke bare bekreftet han Etiennes observasjoner af venene, han beskrev ogs\xc3\xa5 vena azygos og oppdaget den kanal som forbinder fosteret med vena cava, siden kalt ductus venosus. Han beskrev omentum og dens forbindelser til magen, milten og tykktarmen; han laget den f\xc3\xb8rste korrekte beskrivelse av pylorusas struktur; observerte at st\xc3\xb8rrelsen av appendix caecalis var relativt liten hos mennesker; den f\xc3\xb8rste gode beskrivelse av mediastinum og pleura og den hittil mest komplette beskrivelse av hjernen; samt viste at alle mennesker, b\xc3\xa5de menn og kvinner, hadde tolv par ribbein. Han forstod imidlertid ikke det indre kretsl\xc3\xb8p; og hans beskrivelse av nervesystemet er forvirrende._NEWLINE_I dette verk er Vesalius den f\xc3\xb8rste som beskriver mekanisk ventilasjon, det vil si simulering av \xc3\xa5ndedrett hos pasienter som ikke selv er i stand til det._NEWLINE_Selv om Vesalius' anatomiske verk ikke var det f\xc3\xb8rste basert p\xc3\xa5 virkelige disseksjoner, og ikke engang det f\xc3\xb8rste i denne periode, s\xc3\xa5 bet\xc3\xb8d det at de dyktige tegnere som hadde utf\xc3\xb8rt verkets meget detaljerte og velutf\xc3\xb8rte plansjer, tydeligvis hadde v\xc3\xa6rt til stede ved disseksjonene, at boken \xc3\xb8yeblikkelig ble en klassiker. Kort tid etter ble kopiversjoner tilgjengelige. Det var Vesalius selv oppmerksom p\xc3\xa5, if\xc3\xb8lge en av hans noter til forleggeren. _NEWLINE_Versalius var 30 \xc3\xa5r gammel ved utgivelsen av den f\xc3\xb8rste versjon av De Fabrica.\n_START_SECTION_\nKeiserlig lege\n_START_PARAGRAPH_\nKort etter utgivelsen ble Vesalius invitert til \xc3\xa5 virke som lege ved Karl Vs keiserlige hoff. Han meddelte senatet i Venezia at han ville forlate Padova, noe som fikk Cosimo I de Medici, hertug av Toscana, til \xc3\xa5 tilby ham en stilling ved det ekspanderende universitetet i Pisa. Vesalius avslo det og tok i mot den keiserlige invitasjon. Ved hoffet m\xc3\xa5tte han t\xc3\xa5le de \xc3\xb8vrige legers nedlatende beskrivelse av ham som en simpel barteskj\xc3\xa6rer._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av de f\xc3\xb8lgende tolv \xc3\xa5r reiste Vesalius sammen med hoffet, behandlet skader p\xc3\xa5dratt i krig eller turneringer, og utf\xc3\xb8rte operasjoner og obduksjoner. I de \xc3\xa5rene skrev han et mindre verk, Radicis Chynae, hvori han b\xc3\xa5de beskrev egenskapene ved en legeplante og forsvarte sine anatomiske oppdagelser. Utgivelsen medf\xc3\xb8rte nye angrep. _NEWLINE_Anklagene var s\xc3\xa5 alvorlige at keiseren innledet en unders\xc3\xb8kelse i Salamanca som skulle klarlegge de religi\xc3\xb8se forviklinger av Vesalius\xe2\x80\x99 oppdagelser. Selv om han ble frikjent, fortsatte angrepene. Fire \xc3\xa5r senere utgav en av hans hovedmotstandere et verk med den teori at den menneskelige kropp var forandret etter at Galen hadde beskrevet den._NEWLINE_Etter Karls abdikasjon fortsatte Vesalius arbeidet ved hoffet, hvor Filip II fortsatte som hans velynder. Han ble tildelt en livslang pensjon og utnevnt til pfalzgreve. I 1555 utgav han en revidert utgave av De Corporis.\n_START_SECTION_\nSiste livsfase\n_START_PARAGRAPH_\nI 1564 begav Vesalius seg p\xc3\xa5 pilegrimsferd til Det hellige land. Han seilte med den venetianske fl\xc3\xa5te under Iacobbo Malatestas kommando via Kypros mot Jerusalem. Da han n\xc3\xa5dde frem, mottok han en beskjed fra Venezias senat som anmodet ham om \xc3\xa5 akseptere professoratet i Padova som n\xc3\xa5 var blitt ledig etter at hans venn og elev Gabriele Falloppio var d\xc3\xb8d. _NEWLINE_Han n\xc3\xa5dde aldri tilbake, for han d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Zakynthos i Det ioniske hav, sannsynligvis etter et forlis. Kun en gavmild velgj\xc3\xb8rers bidrag til hans begravelse forhindret at hans lik ble kastet til de ville dyr. Han var enn\xc3\xa5 ikke fylt 50 \xc3\xa5r._NEWLINE_Det har i mange \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at Vesalius\xe2\x80\x99 pilegrimsferd var et resultat av et press fra inkvisisjonen. Det anses i dag for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re usannsynlig. Noe tyder p\xc3\xa5 at denne historie stammer fra Hubert Languet, der virket som diplomat under Karl V og siden hos prinsen av Oranien. Han p\xc3\xa5stod i 1565 at Vesalius hadde utf\xc3\xb8rt en obduksjon p\xc3\xa5 en spansk aristokrat, og at han under den hadde oppdaget at hjertet stadig slo. Det skulle ha f\xc3\xa5tt inkvisisjonen til \xc3\xa5 d\xc3\xb8mme ham til d\xc3\xb8den. Filip V skulle angivelig ha omst\xc3\xb8tt dommen og p\xc3\xa5budt Vesalius \xc3\xa5 foreta en pilegrimsreise. _NEWLINE_Denne historie dukket opp med jevne mellomrom."