b'\n_START_ARTICLE_\nBarkebr\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nBarkebr\xc3\xb8d er en br\xc3\xb8derstatning, som p\xc3\xa5 tross av navnet ikke er laget av bark. Barkebr\xc3\xb8d er resultatet av \xc3\xa5 spe ut melet med silvev fra l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nBarkebr\xc3\xb8d ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en s\xc3\xa6rlig skandinavisk tradisjon. Det nevnes i skriftlige kilder helt tilbake til middelalderen, og kan ha en enda eldre historie blant samer. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet var det flere u\xc3\xa5r med kaldt v\xc3\xa6r i hele Nord-Europa. Mye korn ble ikke modent, og kornmangel f\xc3\xb8rte mange steder til kreative l\xc3\xb8sninger for \xc3\xa5 dr\xc3\xb8ye melet. I 1742 ble det sendt pr\xc3\xb8ver av \xc2\xabn\xc3\xb8dbr\xc3\xb8d\xc2\xbb fra Kristiansand til Kongen i Danmark, blant annet barkebr\xc3\xb8d, br\xc3\xb8d av kjernel\xc3\xb8se kornaks og br\xc3\xb8d bakt av brent bein. Under Napoleonskrigen ble ogs\xc3\xa5 mose brukt som menneskemat._NEWLINE_Sist gang barkebr\xc3\xb8d ble bakt som br\xc3\xb8derstatning i Norge var under Napoleonskrigen. Etter hvert som potet kom i alminnelig bruk fikk b\xc3\xb8ndene alternative matkilder n\xc3\xa5r kornh\xc3\xb8sten slo feil, slik at barkebr\xc3\xb8d og mosekaker ikke lenger var aktuelt. I Nord-Sverige er det spor etter samisk barkh\xc3\xb8sting opp til 1890-\xc3\xa5ra og i Finland ble barkebr\xc3\xb8d framstilt s\xc3\xa5 sent som under den finske borgerkrigen i 1918.\n_START_SECTION_\nEksempel p\xc3\xa5 framstilling\n_START_PARAGRAPH_\nInnerbarken fra l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6r ble samlet inn fra fingertykke kvister og sm\xc3\xa5stammer. Barken ble splittet langs kvistene og fl\xc3\xa5dd av mens den enn\xc3\xa5 var frisk. Den gule eller gr\xc3\xb8nne innerbarken (fargen varierer med treslag) ble t\xc3\xb8rket over b\xc3\xa5l, i oven p\xc3\xa5 lav varme eller ved \xc3\xa5 ligge et par dager i sola. En  morter eller kvern ble brukt til \xc3\xa5 male opp barken til et fint pulver. De t\xc3\xb8rre barkstrimlene kunne ogs\xc3\xa5 tilsettes kornet direkte under oppmaling. Br\xc3\xb8det ble s\xc3\xa5 bakt p\xc3\xa5 sedvanlig vis med mel, gj\xc3\xa6r og salt._NEWLINE_Barkebr\xc3\xb8d m\xc3\xa5tte heve lenger enn normale br\xc3\xb8d p\xc3\xa5 grunn av barkinnholdet i melet. Jo mer bark, jo lengre hevetid. Barkebr\xc3\xb8d ble derfor ofte framstilt som skonrokk- eller flatbr\xc3\xb8daktige leiver.\n_START_SECTION_\nBarkebr\xc3\xb8d som mat\n_START_PARAGRAPH_\nBarkebr\xc3\xb8d ble laget ved \xc3\xa5 bruke innerbarken (silvevet, det gr\xc3\xb8nne laget mellom barken og veden) vanligvis fra l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6r som alm, ask, osp, rogn eller bj\xc3\xb8rk, men ogs\xc3\xa5 furu og islandslav (br\xc3\xb8dmose) er nevnt i historiske kilder. Dette gr\xc3\xb8nne laget er den eneste delen som egentlig er levende p\xc3\xa5 et tre, alt annet er d\xc3\xb8d cellulose, som hverken dyr eller mennesker kan nyttegj\xc3\xb8re seg direkte. T\xc3\xb8rket og malt innerbark fra buskas og sm\xc3\xa5 tr\xc3\xa6r ble brukt til \xc3\xa5 dr\xc3\xb8ye ut melet, gjerne 1/4 eller 1/3 \xc2\xabbarkmel\xc2\xbb. Erik Pontoppidan skrev at alm egnet seg best fordi det fikk br\xc3\xb8det til \xc3\xa5 henge bedre sammen._NEWLINE_Barken setter en ganske kraftig bitter bismak p\xc3\xa5 br\xc3\xb8det, og kan gi hvitt br\xc3\xb8d et litt uapetittlig gr\xc3\xa5gr\xc3\xb8nt skj\xc3\xa6r. Et annet problem med slik bakst er at gj\xc3\xa6r ikke kan bryte ned stivelsen i barken p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som i korn, og er det for mye bark i br\xc3\xb8det vil det ikke heve skikkelig. Br\xc3\xb8det blir hardt og smuldrer lett opp. Selv om bark i dag av og til tilsettes bakverk som en kulinarisk kuriositet, var barkebr\xc3\xb8det alltid regnes som fattigmannskost, og forsvant ut av menyen s\xc3\xa5 fort tilgangen p\xc3\xa5 mat bedret seg._NEWLINE_N\xc3\xa6ringsinnholdet i barkebr\xc3\xb8d er d\xc3\xa5rligere enn i normalt br\xc3\xb8d bakt av korn. Barkebr\xc3\xb8det var mer \xc3\xa5 regne for \xc2\xabvomfyll\xc2\xbb enn som virkelig mat. B\xc3\xa5de biskop Pontoppidan og andre samtidige mente at den store d\xc3\xb8dligheten under hungersn\xc3\xb8den p\xc3\xa5 1740-tallet skyldtes det \xc2\xabusunde barkebr\xc3\xb8d\xc2\xbb og generell matmangel. Helt i nord hadde imidlertid bark og barkebr\xc3\xb8d av furu en funksjon som kilde for C-vitamin.'