b'\n_START_ARTICLE_\nSjusja\n_START_PARAGRAPH_\nSjusja (aserbajdsjansk: \xc5\x9eu\xc5\x9fa; armensk: \xd5\x87\xd5\xb8\xd6\x82\xd5\xb7\xd5\xab, Sjusji) er en by i Nagorno-Karabakh i Aserbajdsjan. Den ligger i Karabakhs fjelltrakter p\xc3\xa5 rundt 1350 meters h\xc3\xb8yde 37 kilometer s\xc3\xb8rvest for Agdam.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nByen ble grunnlagt i \xc3\xa5r 1751 av Panah Ali Khan som en borg for \xc3\xa5 forsvare Karabakh. Grunnet sin strategiske plassering p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8yde med bare \xc3\xa9n vei som f\xc3\xb8rer til og fra holdt den stand lenge, men m\xc3\xa5tte til sist kapitulere og ble innlemmet i det russiske imperium i 1805. Ved en folketelling i 1823 bodde det ca. 1048 aserbajdsjanske (cirka 68%) og 474 armenske (cirka 31%) familier i byen. Byens befolkning vokste raskt, spesielt den armenske delen og rett f\xc3\xb8r f\xc3\xb8rste verdenskrig var den armenske befolkningens andel 70%. F\xc3\xb8r 1920 fantes det 22 aviser i Sjusja (ikke alle samtidig), av disse var 20 p\xc3\xa5 armensk, 2 p\xc3\xa5 russisk og ingen p\xc3\xa5 aserbajdsjansk. I 1918 ble Sjusja en del av den uavhengige republikken Aserbajdsjan, som oppsto i kj\xc3\xb8lvannet av oktoberrevolusjonen. I 1920 startet en dels etnisk betinget krig, som av mange forskere regnes som en del av det armenske folkmordet. Denne gjorde det lett for den R\xc3\xb8de arm\xc3\xa9 \xc3\xa5 gjenerobre hele regionen og byen ble en del av Sovjetunionen. Krigen mellom Armenia og Aserbajdsjan om Nagorno-Karabakh p\xc3\xa5 1990-tallet kan sees p\xc3\xa5 som et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 revansje for hendelsene p\xc3\xa5 begynnelsen av 1920-tallet. Den 9. mai 1992 inntok armenske styrker Sjusja. Byen har hatt en dramatisk tilbakegang siden 1917, da den hadde 67 000 innbyggere. I 1989 var innbyggertallet sunket til 17 000, og i dag er det bare rundt 2 000 igjen. Sjusja er per i dag sete for Karabachs bisped\xc3\xb8mme i den armenske apostoliske kirke.'