b'\n_START_ARTICLE_\nBautastein\n_START_PARAGRAPH_\nBautastein eller bauta er betegnelsen p\xc3\xa5 vanligvis innskrift-/bilde-l\xc3\xb8se steiner av varierende form og st\xc3\xb8rrelse som er reist p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ykant og fundamentert i jorda. Steiner med runeinskripsjon blir omtalt som runesteiner, mens nyere steiner som er reist til minne om en person eller en begivenhet gjerne blir kalt minnesteiner.\n_START_SECTION_\nBautasteiner i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nTotalt er det registrert 1176 bautasteiner i Norge. Steinene inng\xc3\xa5r ofte som en del av et gravanlegg. Allerede i innledningen til Snorres kongesagaer blir det p\xc3\xa5pekt at det er skikk \xc3\xa5 \xc2\xabbrenne alle d\xc3\xb8de og reise bautasteiner etter dem\xc2\xbb og at denne skikken ble opprettholdt i Norge og Sverige i lang tid . Som regel er hver grav markert med kun en stein med det finnes ogs\xc3\xa5 tilfeller hvor flere steiner er benyttet, deriblant ved gravanlegget \xc2\xabDe fem d\xc3\xa5rlige jomfruer\xc2\xbb ved Karmsundet i Rogaland er det reist fem steiner. Spesielt utbredt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet finner man flere bautasteiner anbrakt i en sirkel. Tradisjonelt betegnes disse som dommerringer som f\xc3\xb8lge av oppfatningen fra historisk tid om at steinsettingene ble brukt som tingplasser, men mest trolig er ogs\xc3\xa5 dette gravanlegg ._NEWLINE_Enkelte ganger st\xc3\xa5r bautasteinene uten tilknytning til kjente graver. Det kan da tenkes at de har fungert som grensemarkeringer. Det gjelder for eksempel flere steiner i Fana utenfor Bergen som kan knyttes til en viktig historisk grense mellom Sunnhordland og Nordhordaland, slik den var i middelalderen._NEWLINE_I Norge er bautasteinene oftest datert til folkevandringstiden, vikingtiden eller tidlig middelalder.'