b'\n_START_ARTICLE_\nVuk Stefanovi\xc4\x87 Karad\xc5\xbei\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nVuk Stefanovi\xc4\x87 Karad\xc5\xbei\xc4\x87 (serbisk: \xd0\x92\xd1\x83\xd0\xba \xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x84\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x9b \xd0\x9a\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x9f\xd0\xb8\xd1\x9b) (f\xc3\xb8dt 26.\xc2\xa0oktober/ 6.\xc2\xa0november\xc2\xa01787, d\xc3\xb8d 7. februar 1864) var en serbisk lingvist som reformerte det serbiske spr\xc3\xa5ket og alfabetet. Han er kjent for \xc3\xa5 ha standardisert det serbiske kyrilliske alfabetet ved \xc3\xa5 benytte strenge fonetiske prinsipper p\xc3\xa5 modell fra det tyske spr\xc3\xa5ket._NEWLINE_En av hans l\xc3\xa6resetninger var \xc2\xabPi\xc5\xa1i kao \xc5\xa1to govori\xc5\xa1 i \xc4\x8ditaj kako je napisano\xc2\xbb (Skriv som du snakker, og les det som det st\xc3\xa5r skrevet). Dette moderniserte det serbiske spr\xc3\xa5ket, distanserte det fra det serbiske og russiske kirkeslaviske spr\xc3\xa5ket og f\xc3\xb8rte det n\xc3\xa6rmere det folkelige._NEWLINE_Han deltok i Det f\xc3\xb8rste serbiske oppr\xc3\xb8ret som skribent og kontorist i Negotin Krajina, og etter oppbruddet av oppr\xc3\xb8ret flyttet han til Wien i 1813. Her m\xc3\xb8tte han Jernej Kopitar, en censor av slovenske b\xc3\xb8ker, hvis insentiv han begynte \xc3\xa5 samle serbiske folkesang, den kyrilliske reformen og kampen for innf\xc3\xb8ring av et nasjonalt spr\xc3\xa5k i serbisk litteratur. En fonetisk stavem\xc3\xa5te ble introdusert p\xc3\xa5 det serbiske spr\xc3\xa5ket gjennom reformene, og det serbiske spr\xc3\xa5ket ble undertrykt av slavisk-serbisk spr\xc3\xa5ket, som p\xc3\xa5 det tidspunktet var spr\xc3\xa5ket til utdannede. De viktigste \xc3\xa5rene til Vuks reform er s\xc3\xa5ledes 1818, 1836, 1839, 1847 og 1852._NEWLINE_Han gav ogs\xc3\xa5 ut flere b\xc3\xb8ker.'