b'\n_START_ARTICLE_\nSteinhvelvbro\n_START_PARAGRAPH_\nEn steinhvelvbro er en bro som blir b\xc3\xa5ret av en eller flere underliggende trykkbue(r) \xe2\x80\x93 hvelv \xe2\x80\x93 laget av stein. De eldste steinhvelvbroene er t\xc3\xb8rrmurte ved at steinene ble n\xc3\xb8ye tilhugd og stablet inntil hverandre uten m\xc3\xb8rtel i fugene. _NEWLINE_ En steinbjelkebro skiller seg fra steinhvelvbro ved at brospennet best\xc3\xa5r av en steinhelle eller steinbjelke (eller flere brospenn etter hverandre for eksempel Terland klopp). En utkragingsbro (f.eks. Hornd\xc3\xb8la bru) er en mellomform ved at murte utkraginger p\xc3\xa5 begge landkarene korter inn spennet som m\xc3\xa5 dekkes av hel steinhelle samtidig. Det var s\xc3\xa6rlig tidlig p\xc3\xa5 1900-tall det ble bygget mange broer av denne type, men rundt 1930 tok betongkonstruksjoner nesten helt over. Mange over 100 \xc3\xa5r gamle steinhvelvbroer p\xc3\xa5 norske veier og jernbaner er fortsatt i bruk. \xc3\x85ros bru var 1999 den f\xc3\xb8rste steinhvelvbro oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 60 \xc3\xa5r i Norge. _NEWLINE_Solkanbroen (jernbane) i Slovenia og Manshui-broen ved Luoyang (Kina) er med henholdsvis 85 og 90 meter spenn blant de lengste bygget av naturstein. De lengste steinhvelvbroene i Norge er Orkla bru (Dovrebanen) med hovedspenn p\xc3\xa5 60 meter og Skodjestraumen bru p\xc3\xa5 59 meter. Pont de la Lib\xc3\xa9ration i Villeneuve-sur-Lot (Frankrike) har et 96 meter langt spenn sammensatt av betongblokker uten armering.\n_START_SECTION_\nTeknikk\n_START_PARAGRAPH_\nVed bygging av moderne steinhvelvbroer p\xc3\xa5 1900-tallet ble det lagt vekt p\xc3\xa5 stein med god styrke (bruddstyrke og trykkspenning) og bestandighet, og transportavstander p\xc3\xa5 opp mot 10 km var vanlig for \xc3\xa5 finne egnet stein. Ved t\xc3\xb8rrmuring m\xc3\xa5tte steinen hugges n\xc3\xb8yaktig til, men ved fugede konstruksjoner kunne det v\xc3\xa6re billigere \xc3\xa5 bruke mer m\xc3\xb8rtel enn \xc3\xa5 finpusse overflatene. En fordel med t\xc3\xb8rrmur er at alt vannet dreneres og det er minimal fare for frostsprenging. T\xc3\xb8rrmur av ubearbeidet naturstein ble brukt fra de eldste tider til omkring 1880 (blant annet Lunde bru fra 1829, med ett spenn p\xc3\xa5 21,2 meter og Geirangervegen), mens t\xc3\xb8rrmur med tilhogget stein ble i Norge brukt til omkring 1900 og t\xc3\xa5ler spennvidder opp til 20 meter. Tilhogget stein med m\xc3\xb8rtelfuger t\xc3\xa5ler spennvidder p\xc3\xa5 opp mot tre ganger s\xc3\xa5 mye som t\xc3\xb8rrmur. Hvelvbuen ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 et stillas av tre og overf\xc3\xb8ring av belastning fra stillas til steinhvelv var krevende arbeid som krevde stor n\xc3\xb8yaktighet. Steinhvelvbroer t\xc3\xa5ler en del vertikale trykkrefter og litt skj\xc3\xa6rkrefter, men t\xc3\xa5ler derimot lite eller ingenting av spenninger i form av horisontale krefter. Derfor utformes slike broer slik at de bestandig st\xc3\xa5r under trykk, i den grad dette er mulig.  _NEWLINE_For alle steinbygde buebroer av eldre dato var kronesteinene de viktigste. De satt \xc3\xb8verst, var kileformet, l\xc3\xa5ste konstruksjonen og tok belastningen fra begge sider. Over den b\xc3\xa6rende buen ligger overmuren, mens vederlag og kemper er buens anleggspunkt/opplager p\xc3\xa5 hver side. Kempervinkel er vinkelen p\xc3\xa5 buen der den st\xc3\xb8tter mot kemper. Brokarene p\xc3\xa5 hver side ble ofte avsluttet med en kjegle mot terrenget. Steinene legges normalt i "forband" slik at det ikke blir gjennomg\xc3\xa5ende fuger. Skodjestraumbruene har en uvanlig kombinasjon av hugget stein og teglstein. Pilh\xc3\xb8yden er den vertikale avstanden mellom en horisontal linje mellom opplagrene og buens h\xc3\xb8yeste punkt.'