b'\n_START_ARTICLE_\nJan Raas\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nRaas var s\xc3\xb8nn av en bonde og ett av 10 barn. Han var ikke interessert i sykling f\xc3\xb8r han, etter avsluttet skolegang som 16 \xc3\xa5ring, fikk sin f\xc3\xb8rste racersykkel. Han startet da \xc3\xa5 konkurrere i juniorklassen og tok sin f\xc3\xb8rste seier i Damme, Belgia den 21. juli 1969. P\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende suksess som amat\xc3\xb8r, inkludert etappeseire i Olympia Tour og det nasjonale mesterskapet, gjorde at Peter Post, sjef for det profesjonelle TI-Raleigh laget, ga Jan Raas tilbud om kontrakt i 1975. _NEWLINE_Den da 22 \xc3\xa5r gamle Raas hadde en god f\xc3\xb8rstesesong med 2 seire i mindre l\xc3\xb8p samt en fjerdeplass i Belgia rundt.  Det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5ret (1976) ble han nederlandsk mester, men p\xc3\xa5 slutten av \xc3\xa5ret avsluttet han forholdet til TI-Raleigh da han ikke kom til enighet om en ny kontrakt._NEWLINE_I 1977 syklet han for Frisol. Seire i store l\xc3\xb8p som Milano-Sanremo og Amstel Gold Race gjorde at Post revurderte og Raas var tilbake for TI-Raleigh i 1978. Raas ble den med st\xc3\xb8rst innflytelse p\xc3\xa5 suksessen til laget p\xc3\xa5 slutten av 70-tallet og begynnelsen av 80-tallet. Han hadde en delt kapteinrolle med Gerrie Knetemann. Laget hadde ogs\xc3\xa5 andre gode syklister som Joop Zoetemelk, Ludo Peeters, Cees Priem og Henk Lubberding._NEWLINE_Raas\xe2\x80\x99 h\xc3\xb8ydepunkter for resten av karrieren inkluderer hans verdensmestertittel p\xc3\xa5 hjemmebane i Valkenburg i 1979, der han spurtslo den tyske syklisten Dietrich Thurau \xe2\x80\x93 "Didi" Thurau foran 200\xc2\xa0000 tilskuere. Han vant Amstel Gold Race fire ganger til, noe som gir ham rekorden med 5 seire. Amstel Gold Race var Raas sitt favorittl\xc3\xb8p: \xe2\x80\x9cAmstel Gold Race var laget for meg, jeg hadde ingen egenskaper som klatrer, men de korte og harde Limburg-bakkene var som skapt for meg\xe2\x80\x9d, uttalte han. Han vant Paris-Roubaix i 1982, i sitt syvende fors\xc3\xb8k, mye takket v\xc3\xa6re god innsats fra laget og da spesielt Ludo Peeters._NEWLINE_Han veltet stygt i 1984-utgaven av Milano-Sanremo, skadet ryggen og indre organer, og kom aldri tilbake til sin beste form. Han greide allikevel \xc3\xa5 vinne en etappe i Tour de France i 1984._NEWLINE_Etter dette mistet han motivasjonen og han la opp som syklist 28. mai 1985 etter et kriteriumsritt i Hansweert den foreg\xc3\xa5ende dagen._NEWLINE_Raas\xe2\x80\x99 kunnskaper gjorde det naturlig \xc3\xa5 g\xc3\xa5 inn som leder og han ble sportsdirekt\xc3\xb8r for Kwantum-laget. Raas fant sponsorer n\xc3\xa5r gamle trakk seg ut og laget fikk vekselvis sponsorer som SuperConfex, Buckler, WordPerfect, Novell og til slutt Rabobank. _NEWLINE_Raas og hans kone Anja var utsatt for et bev\xc3\xa6pnet ran i deres hjem i mars 1994 og Raas bestemte seg for at han ikke kunne fortsette \xc3\xa5 v\xc3\xa6re lange perioder hjemmefra. Han gikk fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sportsdirekt\xc3\xb8r til \xc3\xa5 bli team manager da Rabobank ble hovedsponsoren i 1995. Han ble i denne stillingen frem til slutten av 2003, da sponsoren mente at det var uoppl\xc3\xb8selig uenigheter og dette f\xc3\xb8rte til hans avgang.'