b'\n_START_ARTICLE_\nEuropas geologi\n_START_PARAGRAPH_\nEuropas geologi er variert og kompleks, og s\xc3\xa6rlig preget av geologiske prosesser i anerozoikum-eonet i tiden 500\xe2\x80\x93280 millioner \xc3\xa5r siden. Kontinentet kan grovt sett deles i tre fanerozoiske kontinenter: Baltica i nord, Avalonia over De britiske \xc3\xb8yer, og Gondwana som omfattet Afrika og S\xc3\xb8r-Europa. Den mest markante og betydningsfulle forkastningssonen er Den trans-europeiske forkastningssonen som g\xc3\xa5r mellom Baltica (Euramerika, Laurasia) i nord, og Avalonia/Gondwana i s\xc3\xb8r._NEWLINE_Europas geologi gir opphav til stor variasjonen i landskap og skaper noen naturlige fjellbarrierer som har v\xc3\xa6rt geopolitisk viktige gjennom hele kontinentets historie. Et stort, nordlig landskap delvis under vann fra England i vest til Uralfjellene i \xc3\xb8st, har v\xc3\xa6rt atskilt fra omr\xc3\xa5dene rundt Middelhavet ved h\xc3\xb8yfjellsomr\xc3\xa5der og fjellkjeder som ble dannet i kollisjoner med de ulike \xc2\xabafrikanske\xc2\xbb kontinentene i s\xc3\xb8r. Alpene er den h\xc3\xb8yeste barrieren, men avgrenser egentlig kun Italia fra resten av Europa. Viktigere er den Herkyniske fjellkjede som ble dannet i kollisjonen med Gondwana i karbon-tiden, da de sentraleuropeiske h\xc3\xb8yfjellene ble dannet fra Ardennene i vest, via de midttyske fjellene til Karpatene i \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nGeologisk historie\n_START_PARAGRAPH_\nEuropas geologiske historie preges av fire sentrale prosesser._NEWLINE_Inntil 1\xc2\xa0700 millioner \xc3\xa5r siden dannet det seg stabile grunnfjell (kratoner) som siden har hatt lite geologisk aktivitet. Det \xc3\xb8steuropeiske kraton dekker store deler av Nord-Europa, men stikker bare opp til overflaten i Sverige, Finland, Finnmark og Nordvest-Russland, kjent under navnet Det baltiske skjold._NEWLINE_Etter grunnfjellstiden var dagens Europa utenom Norden i mange perioder dekket av hav, og det ble avsatt sediment\xc3\xa6re bergarter p\xc3\xa5 havbunnen i form av sandstein og skifer. Disse myke, sediment\xc3\xa6re lagene dekker store deler av lavlandet i Nord- og Sentral-Europa. De ligger over de s\xc3\xb8rlige og \xc3\xb8stlige delene av Det \xc3\xb8steuropeiske grunnfjellsomr\xc3\xa5det helt bort til Ural, hvilket betyr at dette grunnfjellsomr\xc3\xa5det \xc3\xb8st for \xc3\x98stersj\xc3\xb8en ikke er en overflatisk kraton, men en underjordisk plattform._NEWLINE_For 500\xe2\x80\x93400 millioner \xc3\xa5r siden ble en tredje hovedstruktur dannet, da den langsomme kollisjon med Nord-Amerikas landplate skapte Den kaledonske fjellkjedefolding med oppbygging av nord\xc3\xb8stg\xc3\xa5ende foldefjell i Skottland og store deler av Norge. Det startet med at havbunnsskorpe fra Iaptetushavet foldet seg opp i dekker over Skottland og Norge, og etter 100 millioner \xc3\xa5r inntraff selve kollisjonen. Dette skapte det lille superkontinentet Euramerika (eller Laurasia), som var t\xc3\xb8rt og \xc3\xb8rkenpreget (\xc2\xabthe Old Red Continent\xc2\xbb)_NEWLINE_Den fjerde st\xc3\xb8rre landskapsdannelsen skjedde i slutten av karbon for om lag 320 millioner \xc3\xa5r siden, da \xc2\xabAfrika\xc2\xbb-platen (Gondwanaland) st\xc3\xb8tte mot \xc2\xabEuropa\xc2\xbb-platen Euramerika fra s\xc3\xb8r og foldet opp lavere fjellomr\xc3\xa5der, i dagens Spania, s\xc3\xb8rlige Frankrike, s\xc3\xb8rlige Tyskland, vestre Tsjekkia, Belgia, Wales og s\xc3\xb8rlige Irland. Disse hyrkeneiske fjellkjedene er h\xc3\xb8yest i s\xc3\xb8r n\xc3\xa6rmest kollisjonssonen, og blir gradvis lavere n\xc3\xa5r man kommer lengre nord. Ardennene i Belgia er de nordligste. Omr\xc3\xa5dene like nord for kollisjonssiden, i nordskr\xc3\xa5ningene av den herkyneiske fjellkjedelinjen, har store forekomster av kull langs en linje Wales\xe2\x80\x93Belgia\xe2\x80\x93Tyskland\xe2\x80\x93Polen._NEWLINE_For 135 millioner \xc3\xa5r siden st\xc3\xb8tte Gondwana (Afrika) igjen mot Europa i kritt, et sammenst\xc3\xb8t som varte i 100 millioner \xc3\xa5r fram til oligocen-perioden. Dette voldsomme sammenst\xc3\xb8tet skapte Alpene, kontinentets mektigste fjellmassiv.'