b"\n_START_ARTICLE_\nJohan Ernst Gunnerus\n_START_SECTION_\nTeolog og naturforsker\n_START_PARAGRAPH_\nGunnerus kom til K\xc3\xb8benhavn ved p\xc3\xa5ske 1755 og ble ordinert 12. juni. Han hadde aldri tatt teologisk embetseksamen, s\xc3\xa5 det m\xc3\xa5tte dispensasjon til for at han skulle kunne vies til prest. Han foreleste ved universitetet i teologi, logikk, metafysikk, natur- og folkerett, og ut\xc3\xb8vde sitt prestelige embede som sogneprest i Herlufsholm s\xc3\xb8r p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland._NEWLINE_Den 30. juni 1758 ble han utnevnt av kong Frederik IV til biskop i Trondhjems stift. Dette stiftet omfattet hele det nordlige Norge, fra Romsdal i s\xc3\xb8r til den russiske grense i nord. En visitasreise kunne ta flere m\xc3\xa5neder.    _NEWLINE_I 1760 fikk han sin teologiske doktorgrad med avhandlingen Dissertatio theol. inauguralis de existentia & possibilitate resurrectionis mortuorum. Mesteparten av teksten, ogs\xc3\xa5 bibelsitatene, er p\xc3\xa5 latin._NEWLINE_I 1771 foreslo Gunnerus, som en av de f\xc3\xb8rste, at det burde opprettes et eget universitet i Norge. Det burde, if\xc3\xb8lge ham,  legges til Kristiansand.   _NEWLINE_Da han flyttet til Trondhjem, ble naturvitenskap hans hovedinteresse. Han benyttet sin posisjon som biskop til \xc3\xa5 oppfordre prestene til \xc3\xa5 drive vitenskapelige studier, og han bedrev selv naturstudier p\xc3\xa5 visitasreisene.\n_START_SECTION_\nGunnerus' hyrdebrev fra 1758\n_START_PARAGRAPH_\nUmiddelbart etter at han tiltr\xc3\xa5dte som biskop i 1758, sendte Gunnerus et hyrdebrev p\xc3\xa5 40 sider til prestene i \xc2\xabTronhjems Stift\xc2\xbb. Skriftet viser at han som teolog var p\xc3\xa5virket av tidens filosofiske tanker, men han sto helt p\xc3\xa5 den kristne rettroenhetens grunn. Han \xc3\xa5pnet imidlertid for fornuftens innflytelse p\xc3\xa5 sin teologiske tenkning. Dette hyrdebrevet var spesielt ved at det ikke kun befattet seg med teologiske tema. Han oppmuntret prestene til \xc3\xa5 dyrke vitenskapene ved siden av teologi og filosofi. Han skrev at det hadde v\xc3\xa6rt \xe2\x80\x93 og fortsatt var \xe2\x80\x93 l\xc3\xa6rde menn i Trondhjems by og stift, og listet opp en rekke forfattere f\xc3\xb8dt eller bosatt i byen eller stiftet, med en oversikt over deres skrifter. I hyrdebrevet skrev han ogs\xc3\xa5 om et vitenskapelig selskap han \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 opprette. Han inviterte prestene til \xc3\xa5 ta del i dette selskapet. For \xc3\xa5 bli medlem, m\xc3\xa5tte man ha utgitt eller meddelt en pr\xc3\xb8ve p\xc3\xa5 sin innsikt i et vitenskapelig emne. Slik utdypet han hva selskapet i hovedsak skulle beskjeftige seg med: \xc2\xabOratorie, Po\xc3\xaasie, den naturlige og anden Historie, Physik, de naturlige Tings Hensigt og Guddommelige \xc3\x98jem\xc3\xa6rke, Oeconomie, Psychologica Empirica og andre Ting, som, og for saa vidt, de lader sig afhandle p\xc3\xa5 en smuk og behagelig Maade, og ikke overstiger fornuftige Ustuderedes Horizont, bliver derudi vort \xc3\x98jemerke\xc2\xbb. Hyrdebrevet ble oversatt til tysk \xc3\xa5ret etter, og var da utvidet og klargjort noe, her ble ogs\xc3\xa5 naturvitenskapene nevnt blant vitenskapene prestene burde sette seg inn i.\n_START_SECTION_\nStiftelse av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab\n_START_PARAGRAPH_\nI 1760, to \xc3\xa5r etter at han ble utnevnt til biskop, opprettet Gunnerus Det Trondhiemske Selskab sammen med historikerne Peter Frederik Suhm og Gerhard Sch\xc3\xb8ning. Alle tre hadde stiftet bekjentskap med l\xc3\xa6rde selskaper tidligere. Det Trondhiemske Selskab fikk, gjennom kongelig stadfestelse av statuttene, sitt n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende navn i 1767: Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab. Det var Gunnerus som var drivkraften i Selskabet, og han opparbeidet seg internasjonal anerkjennelse med sine publikasjoner. Den svenske botanikeren Carl von Linn\xc3\xa9 var \xc3\xa9n av dem som omtalte hans forskning i rosende ordelag. Som naturforsker utgav Gunnerus en rekke avhandlinger og artikler i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Skrifter, innenfor zoologi, botanikk og mineralogi. Det Trondhiemske Selskab begynte utgivelsen av denne skriftserien i 1761. Allerede i f\xc3\xb8rste bind hadde Gunnerus flere naturvitenskapelige artikler, i tillegg til \xc3\xa9n om sjelens ud\xc3\xb8delighet og en om Salomos prediken. De naturvitenskapelige artiklene handlet om mineraler i Nordland og Finnmark; om havhesten; om noen \xc2\xabLom-artede Fugle\xc2\xbb og om u\xc3\xa5r og misvekst i Tr\xc3\xb8ndelag._NEWLINE_Gunnerus var opptatt av Opplysningstidens idealer om en opplyst allmennhet. Ved universitetet var latin fortsatt spr\xc3\xa5ket for disputaser, og tildels for forelesninger og den interne skriftlige kommunikasjon, men \xc2\xabden opplyste allmennhet\xc2\xbb behersket sjelden dette spr\xc3\xa5ket, og Det Trondhiemske Selskab valgte dansk som arbeidsspr\xc3\xa5k helt fra starten, for \xc3\xa5 n\xc3\xa5 flere med formidling av vitenskapelige resultater og tekster._NEWLINE_Selskabet ble en forl\xc3\xb8per for de norske universitetene, for museer og bibliotek.\n_START_SECTION_\nKontakten med Linn\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nGunnerus var selvl\xc3\xa6rt som naturforsker, og var opptatt av \xc3\xa5 f\xc3\xa5 sine arbeider vurdert av sakkyndige. En tid etter at manuskriptet til det f\xc3\xb8rste bindet i Selskabets skriftserie var sendt til trykking ved nytt\xc3\xa5r 1761, sendte han sitt f\xc3\xb8rste brev til den ubestridte autoritet i samtidens naturforskning, Carl von Linn\xc3\xa9. Dette ble innledningen til en brevveksling som varte til 1772, \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r Gunnerus d\xc3\xb8de. Han betraktet selv sine naturstudier som et arbeid han utf\xc3\xb8rte \xc2\xabtil Guds evige Navns priis\xc2\xbb. Dette skrev han ogs\xc3\xa5 til Linn\xc3\xa9, som hadde et samsvarende livssyn. Linn\xc3\xa9 talte og skrev ofte om skaperverkets underfulle skj\xc3\xb8nnhet og hensiktsmessighet, en naturlig \xc3\xa5penbaring av Skaperens allmakt og visdom, parallell med den bibelske ved Jesus Kristus. I korrespondansen mellom ham og Gunnerus var det likevel saklige, vitenskapelige dr\xc3\xb8ftinger som dominerte. Fra han sendte sitt f\xc3\xb8rste brev til Linn\xc3\xa9, om sine tidligste fors\xc3\xb8k og fremtidsplaner, vokste Gunnerus' kunnskap og sikkerhet. Han fikk etterhvert bedre hjelpemidler, og utvidet sitt kjennskap til faglitteraturen. Hans evne til \xc3\xa5 observere vakte Linn\xc3\xa9s beundring, og brevene fra ham til Gunnerus ble etterhvert like mye brev fra en venn som fra en r\xc3\xa5dgiver. I 1767 viste han sin venn den st\xc3\xb8rste heder en botaniker kan yte en fagfelle: Han ga navnet Gunnera til en nyfunnet planteslekt. _NEWLINE_Linn\xc3\xa9 omtalte Gunnerus slik i et brev: \xc2\xabDet er ikke og har aldri v\xc3\xa6rt i denne verden en biskop som Dem. De alene anerkjenner begge Guds b\xc3\xb8ker: den \xc3\xa5penbarte og naturen. De p\xc3\xa5legger Deres underordnede teologer ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 lese i naturens bok \xe2\x80\xa6 Gid vi hadde Dem som erkebiskop i Uppsala!\xc2\xbb (oversatt fra latin)._NEWLINE_Totalt gikk det 44 brev mellom de to herrene, som, s\xc3\xa5vidt man vet, aldri m\xc3\xb8ttes. Brevene er gjennom \xc3\xa5rene publisert og analysert i flere b\xc3\xb8ker og tidsskriftartikler.\n_START_SECTION_\nFlora Norvegica\n_START_PARAGRAPH_\nFra tidlig i 1760-\xc3\xa5rene gjorde Gunnerus zoologiske og botaniske studier parallelt, til tider med st\xc3\xb8rst vekt p\xc3\xa5 de siste, ettersom han arbeidet med sitt botaniske hovedverk Flora Norvegica. Han hadde aldri studert botanikk, men f\xc3\xb8lte det som sin religi\xc3\xb8se og patriotiske plikt \xc3\xa5 utarbeide en flora. Linn\xc3\xa9 st\xc3\xb8ttet ham og inspirerte ham i hans arbeid med floraen. _NEWLINE_Flora Norvegica var Norges f\xc3\xb8rste flora. Den er skrevet p\xc3\xa5 latin, og best\xc3\xa5r av to bind. F\xc3\xb8rste bind ble utgitt i 1766, det andre ble publisert av Gunnerus' nev\xc3\xb8, N.D. Gunnerus, i 1776, tre \xc3\xa5r etter Gunnerus' d\xc3\xb8d. Verket omfatter 1 118 arter fra hele Gunnerus' bisped\xc3\xb8mme, Trondhjems Stift. P\xc3\xa5 visitasreisene samlet han planter til sitt omfattende herbarium, som et grunnlag for arbeidet med floraen. Innsamlingene ble gjort i perioden 1762\xe2\x80\x931772. Prestene i stiftet sendte ogs\xc3\xa5 inn planter til ham. _NEWLINE_Gunnerus' herbarium oppbevares i dag ved Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS). Det er digitalisert i sin helhet. Flora Norvegica er ogs\xc3\xa5 digitalisert av DKNVS, og er tilgjengelig i databasen gunnerus.no."