b"\n_START_ARTICLE_\nSkism\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nSkism\xc3\xb8ring (ogs\xc3\xa5 skismurning og skism\xc3\xb8rning) er stoff som legges under skiene, enten for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 bedre feste (festesm\xc3\xb8ring) eller for at det skal gli lettere fremover (glidsm\xc3\xb8ring) eller som en kombinasjon av disse.\n_START_SECTION_\nBruk\n_START_PARAGRAPH_\nGlidsm\xc3\xb8ring brukes p\xc3\xa5 ski som bare skal gli og ikke beh\xc3\xb8ver feste, slik som alpinski, hoppski og telemarkski samt langrennsski som brukes til sk\xc3\xb8yting (fristil). Glidsm\xc3\xb8ring brukes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8brett. Langrennsski som skal brukes i klassisk stil, sm\xc3\xb8res med b\xc3\xa5de glidsm\xc3\xb8ring og festesm\xc3\xb8ring. Glidsm\xc3\xb8ring brukes foran og bak p\xc3\xa5 skiene, mens det i en festesone midt under skiene legges en festesm\xc3\xb8ring som skal gi godt feste i motbakker og p\xc3\xa5 flatene ved diagonalgang. _NEWLINE_Glidvoks i form av parafinvoks er den enkleste form for glidsm\xc3\xb8ring. I konkurransesammenheng brukes i tillegg pulver og topping. Pulveret best\xc3\xa5r av fluorkarboner mens toppingen, som kan best\xc3\xa5 av metallpartikler eller grafitt og molybdendisulfid, legges p\xc3\xa5 til slutt for \xc3\xa5 hindre vanninntrengning i skiene \xe2\x80\x93 de blir hydrofobe (\xc2\xabvannhatende\xc2\xbb) Metall med halvlederegenskaper brukes for \xc3\xa5 forhindre statisk elektrisitet._NEWLINE_Av festesm\xc3\xb8ringer er det to hovedtyper: t\xc3\xb8rrvoks og klister. T\xc3\xb8rrvoks brukes ved t\xc3\xb8rr sn\xc3\xb8, det vil si i kuldegrader og temperaturer rundt null. Klister brukes ved v\xc3\xa5t sn\xc3\xb8 og p\xc3\xa5 skare og is. B\xc3\xa5de glidsm\xc3\xb8ring og festesm\xc3\xb8ring finnes i mange varianter til bruk under forskjellige temperaturer og forskjellige sn\xc3\xb8forhold.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede fra 1673 er det beskrevet bruk av bek og harpiks under skiene. I 1733 er bruk av tj\xc3\xa6re, solt\xc3\xb8rket under skiene beskrevet av oberst Jens Henrik Emahusen i det f\xc3\xb8rste skil\xc3\xb8perreglementet. Bruk av kvae og talg er beskrevet brukt  i samiske omr\xc3\xa5der i 1740. I 1761 heter det fra Elverum: \xc2\xabNaar Sneen h\xc3\xa6nger ved, b\xc3\xb8r Karlen altid v\xc3\xa6re forsynet med Ister for at sm\xc3\xb8re Langskiet; thi ellers kommer han ikke langt\xc2\xbb. _NEWLINE_I 1860-\xc3\xa5rene var glidsm\xc3\xb8ring utbredt i Sierra Nevada i USA, der det ble konkurrert i det som senere ble utfor. Skism\xc3\xb8ring ble kalt \xc2\xabdope\xc2\xbb, i betydningen impregneringsmiddel. Frank Steward's Old Black Dope inneholdt \xc2\xab2 unser ambra, 1 spiseskje balsamgran, \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x84 unse furutj\xc3\xa6re, 1 spiseskje olje fra gran, \xc2\xb9\xe2\x81\x84\xe2\x82\x88 unse kamfer.\xc2\xbb_NEWLINE_I 1884 ble voks av parafin brukt under Husebyrennet, i 1885 n\xc3\xb8kkelost, salt og fett  og i 1887 linolje.  I 1888 kom den f\xc3\xb8rste annonse for skism\xc3\xb8ring i Norsk Idr\xc3\xa6tsblad, Thranes Skism\xc3\xb8relse markedsf\xc3\xb8rt av forretningsmannen O. Thrane._NEWLINE_Fridtjof Nansen nevner bruk av flytende stearin under skiene i boka Paa Ski over Gr\xc3\xb8nland fra 1890. I 1897 ble skism\xc3\xb8ring for f\xc3\xb8rste gang patentbeskyttet, det ble gjort av Kristiania-litteraten Emil Selmer. Denne ble kalt Fart og bestod av pulverisert metall, som oftest bronse innblandet i lakk. Da Henrik Angell i 1903 holdt skiskole for franske soldater i Brian\xc3\xa7on hadde han med seg denne skism\xc3\xb8ringen, derav det franske ordet for skism\xc3\xb8ring, fart._NEWLINE_I 1900 tok William Sandberg i Ule\xc3\xa5borg i Finland patent p\xc3\xa5 en skism\xc3\xb8ring best\xc3\xa5ende av hvalrav, bergamottolje, bivoks, grafitt og vaselin. Denne ble kalt Blixt. I 1904 lanserte Kristiania-mannen Theodor Hansen som var far til skil\xc3\xb8peren Thorvald Hansen, Record Tj\xc3\xa6revoks, og i 1912 kom Fyk fra Alf Bjerckes Farvehandel p\xc3\xa5 markedet. Begge disse var glidsm\xc3\xb8ringer. _NEWLINE_I 1913 fikk Peter \xc3\x98stbye det f\xc3\xb8rste patentet, under navnet \xc3\x98stbyes klister, p\xc3\xa5 en skism\xc3\xb8ring som b\xc3\xa5de ga feste i motbakker og bedre glid i unnabakker. Denne inneholdt t\xc3\xb8rrparafin, stearin, linolje, tj\xc3\xa6re og voks for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 glid, og dessuten harpiks (kvae) blandet med venetiansk terpentin for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 feste. Dette var det som senere ble kjent som klistersm\xc3\xb8ring. Klisteret ble etter hvert markedsf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 tuber og kjent under navnet Mixolin universalklister. I 1918 brukte Thorleif Haug gummi (kautsjuk) fra sykkelslanger f\xc3\xb8r Gr\xc3\xa5kallrennet i Trondheim. Senere brukte han grammofonplater og kalosjer. _NEWLINE_Dansken Lars Brandstrup som drev Tyri fabrikker i Moss begynte p\xc3\xa5 midten av 1930-tallet, i samarbeid med bladet Sportsmanden, \xc3\xa5 eksperimentere med skism\xc3\xb8ring med Sverre Kolterud og Martin Matsbo som skitestere. Utviklingen fortsatte v\xc3\xa5ren 1937 i Rukkedalen i Hallingdal der skil\xc3\xb8perne Lars Bergendahl, Arne Tuft og Kaare Busterud testet sm\xc3\xb8ring i fire uker. To meteorologer og \xc3\xa9n ingeni\xc3\xb8r deltok ogs\xc3\xa5, det var f\xc3\xb8rste gang vitenskapsmenn deltok i utvikling av skism\xc3\xb8ring. I 1938 ble s\xc3\xa5 sm\xc3\xb8ringen Tyri lansert i fire typer med hver sin farge p\xc3\xa5 emballasjen: Gr\xc3\xb8nn for kald og t\xc3\xb8rr sn\xc3\xb8, gul for gammel og grovkornet sn\xc3\xb8, r\xc3\xb8d for v\xc3\xa5t sn\xc3\xb8, mens bl\xc3\xa5 var skareklister._NEWLINE_Den svenske n\xc3\xa6ringslivsmannen B\xc3\xb6rje Gabrielsson som var administrerende direkt\xc3\xb8r i legemiddelfirmaet AB Astra i Sverige var initiativtaker til \xc3\xa5 utvikle skism\xc3\xb8ring av kunststoffer istedenfor av naturlige stoffer. Produktutviklingen startet i 1943 og startet med grunnleggende forskning i regi av Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan. Nye typer hydrokarboner hadde kommet som et biprodukt av petrokjemisk industri. Disse ble testet i laboratoriet og Martin Matsbo var ogs\xc3\xa5 her med som testl\xc3\xb8per. Etter tre \xc3\xa5rs utvikling ble Swix lansert 28. november 1946 i r\xc3\xb8dt, bl\xc3\xa5tt og gr\xc3\xb8nt i festevoks og bl\xc3\xa5tt og r\xc3\xb8dt klister._NEWLINE_Etter at glassfiberskiene overtok for treskiene i langrennssporten p\xc3\xa5 1970-tallet ble langrennsskiene smurt annerledes enn f\xc3\xb8r. Den amerikanske skil\xc3\xb8peren Bill Koch begynte med festesoner og glisoner p\xc3\xa5 langrennsskiene._NEWLINE_I 1984 tok det italienske selskapet Eni patent p\xc3\xa5 et pulver med friksjonsnedsettende egenskaper. Pulveret best\xc3\xa5r av fluorkarboner og ble utviklet basert p\xc3\xa5 oppdagelser gjort av professor Gambaretto ved Universitetet i Padova. Swix kj\xc3\xb8pte rettighetene til pulveret, og det markedsf\xc3\xb8res som glism\xc3\xb8ring under navnet CERA F._NEWLINE_Under Ski-VM 2011 i Holmenkollrennene benyttet de norske l\xc3\xb8perne en topping av metallpartikler (legeringer mellom gallium og indium, tinn, sink, aluminium eller andre metaller) som gav ekstra god glid."