b'\n_START_ARTICLE_\nFlagstad \xc3\x98stre\n_START_PARAGRAPH_\nFlagstad \xc3\x98stre er en g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Ingeberg i Hamar kommune i Hedmark. Flagstad \xc3\x98stre ligger tett inntil Flagstad Vestre, like ved Flagstadelvas utl\xc3\xb8p i \xc3\x85kersvika. Tidligere har dette v\xc3\xa6rt en g\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFlagstad ble ryddet i merovingertida, dette ser en ut ifra den sentrale beliggenheten i bygda og bosetningsm\xc3\xb8nster i de omkringliggende omr\xc3\xa5der. G\xc3\xa5rden ble tidlig delt i to, antakelig har dette skjedd en gang i vikingtida. Flagstad-navnet er f\xc3\xb8rst nevnt i skriftlige kilder fra 1500-tallet. Navnets opprinnelige form kan ha v\xc3\xa6rt Flagarstadir. F\xc3\xb8rsteleddet Flagar kan stamme fra Flagstadelva som renner forbi g\xc3\xa5rden. Flagar betyr vann som bruser og str\xc3\xb8mmer nedover, med hvite skumtopper p\xc3\xa5 hvirvlene. _NEWLINE_En rekke funn b\xc3\xa5de fra jernalder og vikingtida vitner om at det m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt bosetning her i lang tid. Det st\xc3\xb8rste funnet var en kvinnegrav fra vikingtida, som inneholdt spenner, stekespidd, panner, en \xc3\xb8se av bronse og et vevspidd. I en mannsgrav av samme st\xc3\xb8rrelsesorden ble det funnet spyd, skjold, sverd og rideutstyr. Det siste var et tegn p\xc3\xa5 velstand. _NEWLINE_Skriftlige kilder viser at det noe senere var en dragonhest p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, og navnet Rytterhaugen som betegner en haug s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for tunet tilh\xc3\xb8rende Hveberg, kan tyde p\xc3\xa5 at det en gang har bodd en rytter her. I skattematrikkelen 1647 sto det nevnt at Elluf Flagstad var skyldig fem huder i landskyld. Krona (kongen) hadde bygselsrett p\xc3\xa5 fire huder, mens kirken i \xc3\x85mot og domkirken p\xc3\xa5 Storhamar eide en halv hud hver. Den eneste logiske forklaringen p\xc3\xa5 at kirken p\xc3\xa5 Storhamar skulle ha egen bygselsrett p\xc3\xa5 denne huden, var at Flagstad \xc3\x98stre opprinnelig m\xc3\xa5tte ha best\xc3\xa5tt av to g\xc3\xa5rder. Denne ene huden m\xc3\xa5 da ha utgjort bygselsretten til en liten del av g\xc3\xa5rden, og er en mulig \xc3\xa5rsak til det spesielle navnet Kirkejordsdalen som vi finner p\xc3\xa5 et jorde \xc3\xb8st for tunet. Dette navnet kommer av at det var kirken som eide jorda. Vi kjenner ikke til rester etter hus fra denne g\xc3\xa5rden, og den har tidlig g\xc3\xa5tt inn under Flagstad \xc3\x98stre. I 1520 blir Flagstadg\xc3\xa5rdene nenvt som to fullg\xc3\xa5rder, og vi h\xc3\xb8rer ingenting om noen tredje g\xc3\xa5rd. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1600-tallet ble det holdt ting p\xc3\xa5 Flagstad \xc3\x98stre. Dette var fordi de hadde ei stue p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden som var stor nok til \xc3\xa5 romme mye folk. Flagstadg\xc3\xa5rdene hadde ei tid sameie p\xc3\xa5 endel skog, og begge g\xc3\xa5rdene hadde s\xc3\xa6ter i Borsdalen p\xc3\xa5 Bringbu. Ole Peder Flagstad bygde opp g\xc3\xa5rden slik den st\xc3\xa5r i dag, og drev i tillegg stort med skog og tre sagbruk. Tidligere eier, Per Th. Flagstad, byttet bort s\xc3\xa6tra i Borsdalen mot en som l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 G\xc3\xa5sbu.\n_START_SECTION_\nDrift\n_START_PARAGRAPH_\nI dag er det et kurssenter, hester og korn p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden.'