b'\n_START_ARTICLE_\nArsenale di Venezia\n_START_SECTION_\nNyvinninger\n_START_PARAGRAPH_\nRomerne hadde bygget skip med ytterhuden f\xc3\xb8rst, men venetianerne utviklet et system hvor de bygget rammeverket f\xc3\xb8rst. Dette var en nyvinning som bidro til masseproduksjon av skip ettersom det krevde mindre arbeidsinnsats og treverk. Da verftet var p\xc3\xa5 sitt mest produktive tidlig p\xc3\xa5 1400-tallet hadde det mellom 6.000 og 16.000 arbeidere (man er ikke helt sikker p\xc3\xa5 antallet), og kunne produsere 30 galeier p\xc3\xa5 10 dager. Da franskekongen bes\xc3\xb8kte arsenalet i 1574, ble en galei bygget og utrustet i l\xc3\xb8pet av de to timene m\xc3\xa5ltidet tok(!) Det kunne videre utruste skip med masseprodusert utstyr p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te som f\xc3\xb8rst ble gjentatt under den industrielle revolusjon. I sin "Divina Commedia" hentet Dante Alighieri inspirasjonen til helvete fra arsenalet._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 innen v\xc3\xa5penutvikling var arsenalet ledende.\n_START_SECTION_\nPorta Magna\n_START_PARAGRAPH_\nArsenalets hovedinngang var Porta Magna. Den ble bygget omkring 1460. Det var det f\xc3\xb8rste nyklassisistiske bygg i Venezia. Det er sannsynligvis bygget av Antonio Gambello etter design av Jacopo Bellini. To greske l\xc3\xb8ver ble plassert ved portens sider i 1687. Den ene av disse er Pireusl\xc3\xb8ven, som har runeinnskrifter p\xc3\xa5 sidene.\n_START_SECTION_\nNapoleon\n_START_PARAGRAPH_\nBetydelige deler av arsenalet ble \xc3\xb8delagt under Napoleons styre. De er senere gjenoppbygget for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re arsenalet istand til \xc3\xa5 fungere som en marinebase. I v\xc3\xa5re dager er det i tillegg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re marinebase ogs\xc3\xa5 et forskningssenter, utstillingsomr\xc3\xa5de under Venezia Biennalen samt er et sted hvor historiske skip bevares.'