b'\n_START_ARTICLE_\nMark (grenseomr\xc3\xa5de)\n_START_PARAGRAPH_\nMark eller grensemark (av norr. m\xc7\xabrk = skog eller grense(land)) er et (ofte i betydningen) skogbevokst grenseomr\xc3\xa5de; skogsmark, som for eksempel de tre fylkene Hedmark, Telemark og Finnmark, samt landskapsomr\xc3\xa5dene Oslomarka, Nordmarka, \xc3\x98stmarka, Vestmarka, Bymarka, B\xc3\xa6rumsmarka, Finnemarka med flere.\n_START_SECTION_\nOpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen til begrepet mark som landskapsomr\xc3\xa5de stammer fra det gammelh\xc3\xb8ytyske begrepet marka, som betyr grense, grenseomr\xc3\xa5de eller grenseland og ble brukt til \xc3\xa5 beskrive grenseomr\xc3\xa5der (grenseland) i det tysk-romerske riket. I det frankiske riket var dette et begrep som ble brukt om nyerobret grenseland som stod under s\xc3\xa6rlig milit\xc3\xa6rt styre. S\xc3\xa5nn mark var gjerne store landomr\xc3\xa5der som ble administrert av en markgreve, som hadde stor selvstendig makt og frihet, og gjerne kalt et markgrevskap. Noen av disse enorme omr\xc3\xa5dene ble senere utviklet til selvstendige fyrsted\xc3\xb8mmer, som markgrevskapet \xc3\x98sterrike (opprinnelig kalt Marcha Orientalis og Ostmark), som oppsto i \xc3\xa5r 956 og ble til hertugd\xc3\xb8mmet \xc3\x98sterrike i \xc3\xa5rene 1156\xe2\x80\x931453, og noen \xc3\xa5rhundrer senere til republikken \xc3\x98sterrike._NEWLINE_Tittelen markgreve var kun i bruk to ganger i Danmark-Norge. Den ene gangen var da Hugo Octavio Accoramboni av Firenze ble utnevnt til \xc2\xabmarkgreve av Lister\xc2\xbb (et tidligere navn p\xc3\xa5 Lista) i 1709. Den andre var \xc3\xa5ret etter i 1710 da Francisco de Ratta av Bologna ble utnevnt til \xc2\xabmarkgreve av Mandal\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nBegrepsutvikling\n_START_PARAGRAPH_\nMark-begrepet kan ogs\xc3\xa5 brukes p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter, som for eksempel for \xc3\xa5 beskrive utmark, innmark, \xc3\xb8demark, villmark, bymark, dyrkamark, sl\xc3\xa5ttemark, jaktmark, beitemark, brakkmark, gressmark, rismark, og v\xc3\xa5tmark med mer. Likeledes kan begrepet beskrive st\xc3\xb8rrelsesmessig mer beskjedne grenseomr\xc3\xa5der, som for eksempel de to grenseomr\xc3\xa5dene Veienmarka og S\xc3\xb8rumsmarka gj\xc3\xb8r i Ringerike kommune. De grenser i virkeligheten til hverandre, og danner med det et naturlig skille mellom to eldgamle g\xc3\xa5rdsbruk i Heradsbygda \xe2\x80\x93 de gamle storg\xc3\xa5rdene Veien og S\xc3\xb8rum. Tilsvarende sm\xc3\xa5 grensemarker finnes i hele landet.\n_START_SECTION_\nBrakkmark\n_START_PARAGRAPH_\nBrakkmark er et begrenset landskapsomr\xc3\xa5de som ikke lenger er i bruk, men som tidligere har v\xc3\xa6rt det. Det kan for eksempel v\xc3\xa6re ei tidligere sl\xc3\xa5ttemark eller et innmarksomr\xc3\xa5de som ikke lenger er i bruk.\n_START_SECTION_\nBymark\n_START_PARAGRAPH_\nBymark er et begrenset landskapsomr\xc3\xa5de som knytter seg til en by, i slik grad at marka enten grenser inntil eller tett opp til byen. Bymarker regnes ofte som friluftsomr\xc3\xa5der for almenheten. Det tillegges betydningen av begrepet at bymark er helt eller delvis skogbevokst.\n_START_SECTION_\nFlommark\n_START_PARAGRAPH_\nFlommark er mark som regelmessig oversv\xc3\xb8mmes. Dette er ofte sv\xc3\xa6rt artsrike omr\xc3\xa5der. Blant de st\xc3\xb8rste flommarkene i verden er den s\xc3\xa5kalte llanosen i S\xc3\xb8r-Amerika. Skogbevokst flommark kalles gjerne flomskogsmark.\n_START_SECTION_\nJaktmark\n_START_PARAGRAPH_\nJaktmark er et begrenset landskapsomr\xc3\xa5de der det tillates noen \xc3\xa5 drive jakt, for eksempel etter fugler eller hjortedyr. Begrepet kan for en stor del sammenlignes med et vald, men det ligger til begrepet at hele eller deler av omr\xc3\xa5det er skogbevokst.\n_START_SECTION_\nGressmark\n_START_PARAGRAPH_\nGressmark er et begrenset landskapsomr\xc3\xa5de der det i all hovedsak gror gress, som regel i den hensikt at gresset skal brukes som dyref\xc3\xb4r for beitedyr, enten direkte eller for lagring. Ei gressmark er s\xc3\xa5ledes et omr\xc3\xa5de som er st\xc3\xb8rre enn ei eng, men mindre enn et gressland. Noen eksakt definisjon av st\xc3\xb8rrelsen finnes derimot ikke.\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa5ttemark\n_START_PARAGRAPH_\nSl\xc3\xa5ttemark er et begrenset landskapsomr\xc3\xa5de der det i all hovedsak gror gress som skal brukes som vinterf\xc3\xb4r for beitedyr. Begrepet kan s\xc3\xa5ledes i stor grad sammenlignes med gressmark, men gresset produseres alts\xc3\xa5 med tanke p\xc3\xa5 lagring. Sl\xc3\xa5ttemark er som hovedregel et begrep som brukes om et omr\xc3\xa5de med mer begrenset st\xc3\xb8rrelse enn ei gressmark, men noen eksakt definisjon av st\xc3\xb8rrelsen finnes ikke.'