b"\n_START_ARTICLE_\nSveits\xe2\x80\x99 geografi\n_START_SECTION_\nLandskap\n_START_PARAGRAPH_\nDet sveitsiske landskapet er inndelt i tre distinkte deler: Alpene, Mittelland og Jurafjellene._NEWLINE_Mittelland er slettelandet sentralt i Sveits, der hoveddelen av befolkningen bor. Omr\xc3\xa5det har en gjennomsnittsh\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 400 meter. Mittelland avgrenses av Jura i nordvest og Alpene i syd. Man regner at Sveits' topografi er resultat av platekollisjoner mellom den europeiske og den afrikanske plate de siste millioner av \xc3\xa5r. Sveits har til sammen 78 fjell p\xc3\xa5 4000 meter eller mer. 55 av disse ligger helt innenfor landets grenser, 19 p\xc3\xa5 grensen mellom Sveits og Italia. De 12 h\xc3\xb8yeste fjellene ligger alle i Wallis-Alpene. Breer dannet i istiden mange daler og innsj\xc3\xb8er, der Bodensj\xc3\xb8en og Genfersj\xc3\xb8en er de to st\xc3\xb8rste.\n_START_SECTION_\nMittelland\n_START_PARAGRAPH_\nMittelland, ogs\xc3\xa5 kalt det sveitsiske plat\xc3\xa5, l\xc3\xb8per fra Genfersj\xc3\xb8en p\xc3\xa5 grensen mot Frankrike over de sentrale delene av Sveits til Bodensj\xc3\xb8en p\xc3\xa5 grensen mot Tyskland og \xc3\x98sterrike. Plat\xc3\xa5et har en gjennomsnittsh\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 580 moh._NEWLINE_Hele plat\xc3\xa5et er dekket av lave \xc3\xa5ser, innsj\xc3\xb8er og elver. De fleste av Sveits' st\xc3\xb8rre innsj\xc3\xb8er finnes her. B\xc3\xa5de Genfersj\xc3\xb8en (581.3 km\xc2\xb2) og Bodensj\xc3\xb8en (541.1 km\xc2\xb2) ligger p\xc3\xa5 plat\xc3\xa5et, men deles med andre land. Den st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8en som er helt innenfor landets grenser er Neuchatelsj\xc3\xb8en (218.3 km\xc2\xb2), ogs\xc3\xa5 den ligger i Mittelland._NEWLINE_Mittelland krysses av tre store elvedaler, Rh\xc3\xb4ne, Rhinen og Aare, og den mindre Thur-elven. Utspringene til disse elvene ligger alle i Alpene, og de krysser plat\xc3\xa5et mellom Alpene og Jurafjellene. Rh\xc3\xb4ne og Rhinen er isolert fra Aare og Thur av den store nordre utl\xc3\xb8peren av Alpene, som best\xc3\xa5r av Berner Oberland og T\xc3\xb6dialpene i Glaruskantonen._NEWLINE_Alle de fire elvene slanger seg fram og tilbake, og danner sammen noen av de st\xc3\xb8rste elvene i Europa. N\xc3\xa6r Schaffhausen renner Rhinen gjennom Rhinfallet, Europas st\xc3\xb8rste foss. Denne er 150 meter bred og 25 meter h\xc3\xb8y._NEWLINE_Plat\xc3\xa5et utgj\xc3\xb8r rundt en tredjedel av Sveits' totale areal, og rundt to tredeler av befolkningen bor her. Befolkningstettheten her er i snitt p\xc3\xa5 omtrent 450 mennesker per km\xc2\xb2. I regionene rundt Genfersj\xc3\xb8en, Z\xc3\xbcrich og andre store byer kan befolkningstettheten overstige 1000 per km\xc2\xb2._NEWLINE_I tillegg til \xc3\xa5 ha majoriteten av befolkningen finnes ogs\xc3\xa5 det meste av Sveits' industri i Mittelland. Ogs\xc3\xa5 det meste av jordbruket i landet foreg\xc3\xa5r her. G\xc3\xa5rdene er for det meste sm\xc3\xa5 og velorganiserte, med varierte avlinger og sm\xc3\xa5 skogsomr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nDe sveitsiske alper\n_START_PARAGRAPH_\nDe sveitsiske alpene er del av en fjellkjede som strekker seg over S\xc3\xb8r-Europa og isolerer det nordlige Europa fra Middelhavet. Flere viktige fjelloverganger gjennom Alpene ligger i Sveits, og kontrollen over disse har v\xc3\xa6rt viktige opp gjennom Sveits' historie. Alpene har en gjennomsnittlig h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 1700 moh_NEWLINE_og dekker nesten to tredjedeler av det totale arealet i Sveits. I Alpene er det 48 fjell med en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 over 4000 meter. _NEWLINE_Alpene er Vest-Europas vannforsyning. Rhinen, sammen med sideelvene Aare og Thur, drenerer rundt to tredjedeler av vannet ut i Nordsj\xc3\xb8en. Rh\xc3\xb4ne og Ticinoelven drenerer omtrent 18\xc2\xa0% av vannet i Middelhavet, og elven Inn, som blir til Donau utenfor Sveits' grenser, drenerer omtrent 4,4\xc2\xa0% av vannet i Svartehavet._NEWLINE_De sveitsiske alper har ogs\xc3\xa5 mange av Sentral-Europas isbreer, omtrent 1800 totalt, som dekker rundt 1200 km\xc2\xb2 av det totale sn\xc3\xb8dekte omr\xc3\xa5det av Alpene. _NEWLINE_Alpene er en popul\xc3\xa6r turistdestinasjon, og et av de mest lettkjennelige symbolene p\xc3\xa5 Sveits. Det h\xc3\xb8yeste punktet i Sveits, Dufourspitze (4634 m) i Valaiskantonen ligger i Alpene, det samme gj\xc3\xb8r det h\xc3\xb8yeste fjellet som kun ligger i Sveits, Dom (4,545 m). Det kanskje mest kjente symbolet p\xc3\xa5 Sveits, fjellet Matterhorn (4,478 m) ligger ogs\xc3\xa5 her. Dette er det 7. h\xc3\xb8yeste fjellet i Alpene, og det mest fotograferte i Sveits. _NEWLINE_P\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av Alpene ligger kantonen Ticino, som er delt i to av Monte Ceneripasset. Den nordre, mest fjellrike delen kalles Sopraceneri, og best\xc3\xa5r av to store daler rundt Maggioresj\xc3\xb8en; Ticinodalen og Maggiadalen. S\xc3\xb8r for passet ligger delen som kalles Sottoceneri, som omgir Luganosj\xc3\xb8en. Sveits' laveste punkt er Lago Maggiore, 177 moh.\n_START_SECTION_\nJurafjellene\n_START_PARAGRAPH_\nJurafjellene er en fjellkjede av kalkstein som g\xc3\xa5r fra Genfersj\xc3\xb8en til Rhinen. Omr\xc3\xa5det utgj\xc3\xb8r omtrent 12\xc2\xa0% av Sveits' totale areal. Beliggende p\xc3\xa5 rundt 700 meter er omr\xc3\xa5det karakterisert av h\xc3\xb8ylandslandskap i kalkstein med dype elvedaler._NEWLINE_Kalksteinen i omr\xc3\xa5det stammer fra Juratiden, og har tallrike fossiler og spor etter dinosaurer. Navnet p\xc3\xa5 den geologiske perioden stammer faktisk fra dette fjellomr\xc3\xa5det, hvor disse fossilene ble studert p\xc3\xa5 slutten av det 18. \xc3\xa5rhundre. Jurafjellene regnes som et av de viktigste omr\xc3\xa5dene i verden for \xc3\xa5 studere fotavtrykk etter dinosaurer. I et omr\xc3\xa5de, n\xc3\xa6r landsbyen Courtedoux, ble over 1500 fotavtrykk avdekket i perioden 2002 - 2004, og det ansl\xc3\xa5s at mellom 4 og 5000 fotavtrykk fortsatt ligger uoppdaget._NEWLINE_Den h\xc3\xb8yeste toppen i Jurafjellene er Le Cr\xc3\xaat de la Neige p\xc3\xa5 1720 moh. Fjellet ble tidligere antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 1717,6 meter h\xc3\xb8yt, men forskjellen kan ha med tektoniske bevegelser som f\xc3\xa5r slike fjell til \xc3\xa5 endre h\xc3\xb8yde.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nAlpene s\xc3\xb8r i Sveits har avgj\xc3\xb8rende betydning for klimaet her. Nordsiden av Alpene er ofte utsatt for de samme kuldeb\xc3\xb8lgene som forekommer i S\xc3\xb8r-Tyskland, mens s\xc3\xb8rsiden ofte kan f\xc3\xa5 mild middelhavsluft og forholdvis fine temperaturer. Nordsiden har som regel mer regn eller sn\xc3\xb8, og mindre sol enn den s\xc3\xb8rvendte siden, som har mer sol og mindre, men ofte mer intense byger. Alpene er et mekka for skisportinteresserte, og vinterlavtrykk fra b\xc3\xa5de Middelhavet og Atlanterhavet kan gi store mengder sn\xc3\xb8 i disse fjellomr\xc3\xa5dene. _NEWLINE_Det kaldeste omr\xc3\xa5det i Sveits ligger derimot ikke i Alpene, men i La Br\xc3\xa9vine (som ogs\xc3\xa5 kalles det sveitsiske Sibir), lengst nordvest i landet i en av dalene rundt Jurafjellene p\xc3\xa5 grensen til Frankrike. Her samler det seg opp kaldluft om vinteren, og det kaldeste som er m\xc3\xa5lt i Sveits er -42\xc2\xbaC i dette omr\xc3\xa5det i januar 1987. Kaldt er det ogs\xc3\xa5 i Mittelland, som ligger mellom Jurafjellene og Alpene. Kaldluft fra Sibir st\xc3\xb8mmer med den nord\xc3\xb8stlige vinden kalt \xc2\xabbise\xc2\xbb inn i dette lavereliggende omr\xc3\xa5det, og det kan ble bitende kulde i flere uker i strekk, i tillegg til t\xc3\xa5ke og lett sn\xc3\xb8. I h\xc3\xb8yden, fra omkring 1000 m og oppover, er det derimot ofte samtidig sol og mye h\xc3\xb8yere temperaturer, gjerne 10\xc2\xbaC eller h\xc3\xb8yere. Mindre daler i Alpene er vernet fra bisevinden, og kan ha noks\xc3\xa5 t\xc3\xb8rre og milde forhold, men det kan bli kaldt om nettene. Av og til bl\xc3\xa5ser f\xc3\xb8nvinden nordover og gir stigende temperaturer og sv\xc3\xa6rt t\xc3\xb8rre forhold. Den relative fukten kan bli lavere enn 10\xc2\xa0% i slike tilfeller, men vindstyrken kan bli over 38 m/s i daler som ligger i nord-s\xc3\xb8r retning. Vinden blir riktignok ofte mye svakere f\xc3\xb8r den n\xc3\xa5r ned til omr\xc3\xa5dene der det bor folk. Episoder med f\xc3\xb8nvind er vanligst om h\xc3\xb8sten og v\xc3\xa5ren. _NEWLINE_Som i andre fjellomr\xc3\xa5der er sommeren h\xc3\xb8ytid for tordenv\xc3\xa6r. Alpene og Jurafjellene f\xc3\xa5r tordenbyger nesten hver ettermiddag. Det er likevel rikelig med sol innimellom bygene, og de sentrale dalene i Alpene er ofte t\xc3\xb8rre.\n_START_SECTION_\nPlante- og dyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nStore deler av den opprinnelige vegetasjonen i Sveits er spist ned p\xc3\xa5 grunn av omfattende dyrebeite. Det er kun i nasjonalparken i Graub\xc3\xbcnden at den naturlige vegetasjonen er blitt bevart. Enkelte rester finnes imidlertid fortsatt andre steder i landet, som nasjonalplanten edelweiss som finnes enkelte steder p\xc3\xa5 over 2000 meters h\xc3\xb8yde._NEWLINE_Over 30% av Sveits' areal er dekket av skog. Disse omr\xc3\xa5dene er dominert av bartr\xc3\xa6r og l\xc3\xb8nn, men nederst i dalbunnene finnes ogs\xc3\xa5 kastanje og eik. L\xc3\xb8vtr\xc3\xa6rne vokser grovt sett ikke over 1000 meters h\xc3\xb8yde._NEWLINE_Det finnes 40\xc2\xa0000 dyrearter i Sveits, der omtrent 30\xc2\xa0000 er forskjellige typer insekter og kun 83 pattedyr. Dyrelivet i Sveits er i hovedsak felles med resten av Sentral-Europa. Her finnes r\xc3\xb8drev, ekorn, hare og grevling, i tillegg til typiske fjelldyr som steinbukk. Sveits hadde tidligere hovdyr som elg og visent, men disse har forsvunnet i nyere tid._NEWLINE_Sveits har et rikt fugleliv. Sveitsiske elver og innsj\xc3\xb8er er viktige overvintringsomr\xc3\xa5der for mange fugler, slik som soth\xc3\xb8ne, laksand og toppdykker. Av rovfugler er spesielt t\xc3\xa5rnfalken og musv\xc3\xa5ken viktige."