b'\n_START_ARTICLE_\nNicolai Rygg\n_START_SECTION_\nStatistiker\n_START_PARAGRAPH_\nRygg ble ansatt som sekret\xc3\xa6r i Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 i 1898. Siden studerte han sosialstatistikk noen \xc3\xa5r i USA. Etter \xc3\xa5 ha hatt stillingen som professor i \xc3\xb8konomi ved universitetet 1910\xe2\x80\x9313, fikk han stillingen som direkt\xc3\xb8r i byr\xc3\xa5et etter A. N. Ki\xc3\xa6r. Han var opptatt av arbeiderklassens k\xc3\xa5r og sv\xc3\xa6rt inspirert av Eilert Sundt. Hans arbeid og engasjement som statistiker kom til \xc3\xa5 dreie seg mye om alkoholvaner, barn utenfor ekteskap og inntekstforhold blant arbeiderne._NEWLINE_I 1909 stiftet Rygg Norsk Forening for Sosialt Arbeid\xc2\xa0. Det var en frivillig forening med m\xc3\xa5l om \xc3\xa5 sette arbeidervern og sosiale ulikheter p\xc3\xa5 dagsorden, blant annet inspirert av den noe eldre s\xc3\xb8sterforeningen i Tyskland, Verein f\xc3\xbcr Socialpolitik. Foreningen jobbet for \xc3\xa5 informere middel- og underklassen om sosialpolitiske saker \xe2\x80\x93 \xc2\xabdet sociale sp\xc3\xb8rsmaal\xc2\xbb, og var en pressgruppe i det parlamentariske system da de sendte jevnlige henstillinger til Storting og regjeringer. De holdt m\xc3\xb8ter, utstillinger, skrev rapporter og lagde statistik som beskrev sosiale forhold i Norge. Foreningen hadde f\xc3\xa5, men mektige medlemmer, som for eksempel Johan Castberg, Fernanda Nissen og Halfdan Petter\xc3\xb8e. Foreningen eksisterer fortsatt, men med andre form\xc3\xa5l. Virksomheten som preget foreningen i de tidlige \xc3\xa5ra, ble etter hvert en naturlig del av den stadig mer omfattende velferdsstaten etter andre verdenskrig.\n_START_SECTION_\nSentralbanksjef\n_START_PARAGRAPH_\nNicolai Rygg satt som sentralbanksjef i den kanskje mest turbulente perioden i Norges Banks historie. 20-\xc3\xa5rene var preget av bankkrise og av innsatsen for \xc3\xa5 bringe kroneverdien tilbake til f\xc3\xb8rkrigsparitet (paripolitikken). Bankkrisa var p\xc3\xa5 sitt verste i 1922\xe2\x80\x9323, mens paripolitikken f\xc3\xb8rte til store \xc3\xb8konomiske vanskeligheter i \xc3\xa5rene 1925\xe2\x80\x9328. Begge disse politikkomr\xc3\xa5dene bidro til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re Rygg og Norges Bank sv\xc3\xa6rt upopul\xc3\xa6r, b\xc3\xa5de blant politikere og den \xc3\xb8vrige befolkningen. I 1931 ble Norge tvunget til \xc3\xa5 forlate gullstandarden igjen, sammen med blant andre Storbritannia og Sverige. Dette bidro til \xc3\xa5 stille paripolitikken i et d\xc3\xa5rlig lys.\n_START_SECTION_\nRygg og Hornsruds regjering\n_START_PARAGRAPH_\nI februar 1928 fremmet leder i Venstre, Johan Ludwig Mowinckel, sitt mistillitsforslag mot Christopher Hornsruds regjering etter en anbefaling fra Nicolai Rygg. Rygg svarte, p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l fra Mowinckel, at arbeiderpartiregjeringen m\xc3\xa5tte kastes for \xc3\xa5 gjenopprette tilliten til de \xc3\xb8konomiske forholdene i landet. Bondepartiet, H\xc3\xb8yre og Frisinnede Venstre \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 felle regjeringen, men hadde ikke flertall alene. Mowinckels mistillitsforslag p\xc3\xa5 vegne av Venstre ble slik avgj\xc3\xb8rende for at regjeringen falt. Mowinckel ble selv ny statsminister._NEWLINE_Under Arbeiderpartiets voksende politiske innflytelse fra 1935, m\xc3\xa5tte Rygg motsette seg stadige fors\xc3\xb8k fra de politiske myndighetene p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll med Norges Bank og pengepolitikken.\n_START_SECTION_\nTysk okkupasjon\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1938 var Rygg p\xc3\xa5driver for forberedelsene til \xc3\xa5 evakuere Norges gullreserve i tilfelle krig. De tiltakene han fikk satt i verk, og hans igangsettelse av den s\xc3\xa5kalte gulltransporten under den tyske invasjonen av Norge i april 1940, var avgj\xc3\xb8rende for at gullreserven kunne bringes i sikkerhet i Storbritannia. Etter \xc3\xa5 ha fulgt etter gulltransporten et stykke p\xc3\xa5 vei, returnerte Rygg tilbake til Oslo. I henhold til provisorisk anordning om pengevesenet i Norge, vedtatt av regjeringen 22. april 1940, ble Rygg og direksjonen i Oslo fritatt sine verv. Norges Bank skulle formelt f\xc3\xb8lge gullbeholdningen, og Arnold R\xc3\xa6stad ble av regjeringen utnevnt til sentralbanksjef i Ryggs sted._NEWLINE_Rygg og Oslo-direksjonen fortsatte imidlertid sitt virke under hele okkupasjonen._NEWLINE_24. april 1940 tilb\xc3\xb8d banken seg, i samarbeid med Administrasjonsr\xc3\xa5det, \xc3\xa5 innfri de tyske okkupasjonsstyrkenes egne sedler, \xc2\xabReichskredittkassenscheine\xc2\xbb, mot en fordring p\xc3\xa5 det s\xc3\xa5kalte \xc2\xabHauptverwaltung der Reichskredittkassen\xc2\xbb i Tyskland. Dette ga grunnlaget for tyskernes s\xc3\xa5kalte \xc2\xabokkupasjonskonto\xc2\xbb i Norges Bank, hvor de ved krigens slutt hadde trukket 8,1 milliarder kroner. Rygg og Norges Bank ble imidlertid ikke nevneverdig kritisert under unders\xc3\xb8kelsene etter krigen. Etter regjeringens hjemkomst i 1945 ble Norges Banks direksjon, \xc2\xabLondon-direksjonen\xc2\xbb under Arnold R\xc3\xa6stads ledelse, fritatt sine verv og Rygg og Oslo-direksjonen utnevnt p\xc3\xa5 nytt.\n_START_SECTION_\nRyggs innflytelse\n_START_PARAGRAPH_\nNorges Bank spilte en sv\xc3\xa6rt fremtredende rolle i norsk samfunnsliv under Ryggs lederskap. Paripolitikken fikk betydning for alle lag av befolkningen og skapte et press for \xc3\xa5 bringe pengepolitikken inn under politisk kontroll. Det har v\xc3\xa6rt vanlig \xc3\xa5 spore noe av \xc3\xa5rsaken til marginaliseringen av Norges Bank etter andre verdenskrig i erfaringene fra Nicolai Ryggs periode.\n_START_SECTION_\nRygg som historiker\n_START_PARAGRAPH_\nNicolai Rygg skrev verket Norges Banks historie i to bind. Det f\xc3\xb8rste (om perioden 1816\xe2\x80\x9350) utkom i 1918 og det andre (1850\xe2\x80\x931920) i 1954. Rygg supplerte verket med en bok om \xc3\xa5rene 1920\xe2\x80\x9339, Norges Bank i mellomkrigstiden, da han selv satt som sentralbanksjef.'