b'\n_START_ARTICLE_\nFlower-klasse korvett\n_START_PARAGRAPH_\nFlower-klassen (ogs\xc3\xa5 kjent som Gladiolus-klassen) var britisk klasse korvett. Klassen var i bruk i flere mariner under og etter andre verdenskrig. Skipsklassen var involvert i konvoier og anti-ub\xc3\xa5toperasjoner under Slaget om Atlanterhavet. Selve konstruksjonen var basert p\xc3\xa5 hvalfangerskuten, \xc2\xabSouthern Pride\xc2\xbb. 225 fart\xc3\xb8yer av denne klassen ble bygget, hvorav 33 gikk tapt under krigen. Flesteparten av skipene tjenstegjorde i Royal Navy og Royal Canadian Navy.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nSom f\xc3\xb8lge av den tyske ub\xc3\xa5tkrigf\xc3\xb8ringen i Atlanteren trengte de allierte mindre st\xc3\xb8tteskip som kunne drive ub\xc3\xa5tkrig og eskortere konvoier. Korvetten var billig og lett \xc3\xa5 produsere. Mindre skipsverft som ikke kunne produsere st\xc3\xb8rre krigsskip kunne raskt bygge en Flower-klasse korvette, siden konstruksjonen var s\xc3\xa5 enkel. Med sine om lag 70 synkeminer og senere hedgehog utgjorde korvetten likevel en trussel mot de tyske ub\xc3\xa5tene._NEWLINE_Flower-klassen ble et velkjent symbol for slaget om Atlanterhavet selv om den ikke var spesielt popul\xc3\xa6r blant de som tjenstegjorde p\xc3\xa5 dem. Korvettene hadde rund bunn, noe som resulterte i voldsom rulling og krenging. Det var sagt at Flower-klassen kunne \xc2\xabrulle p\xc3\xa5 v\xc3\xa5tt gress\xc2\xbb. Den lave maksimal hastigheten p\xc3\xa5 16 knop gjorde at den hadde problemer med \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge flyktene ub\xc3\xa5ter._NEWLINE_Frem til omkring 1943 var det korvettene som utgjorde ryggraden i den allierte kampen mot de tyske ub\xc3\xa5tene p\xc3\xa5 mer eller mindre alle fronter. Etter dette hadde det kommet en rekke nye hjelpemidler og tekniske muligheter som gjorde skipene mer effektive, og mange skip ble derfor modernisert. Etter at USA kom inn i krigen ble det bygget bedre og mer effektive skip, og den moderne fregatten oppstod som en etterf\xc3\xb8lger etter korvetten.\n_START_SECTION_\nEtter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nEtter krigen ble mange av skipene solgt til andre land, hvor de tjenestegjorde ogs\xc3\xa5 etter krigen. Norge hadde blant annet flere skip til r\xc3\xa5dighet b\xc3\xa5de under og etter krigen, og hadde totalt seks Flower-klasse korvetter tilgjengelig, hvorav tre gikk tapt under krigen. Mange korvetter ble ombygget for sivilt bruk, for eksempel hvalfangsb\xc3\xa5ter. Det eneste gjennv\xc3\xa6rene skipet av Flower-klassen er HMCS \xc2\xabSackville\xc2\xbb som er et flytene museum i Canada.'