b"\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Fleurus (1794)\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nEtter slaget ved Tourcoing den 17-18. mai 1794 fikk general Jourdan kommando over arm\xc3\xa9en i Ardennene og fire divisjoner av nordarm\xc3\xa9en, totalt rundt 96\xc2\xa0000 tusen mann. Denne nye arm\xc3\xa9gruppen fikk s\xc3\xa5 navnet Sambre- og Meuse-arm\xc3\xa9en og fikk oppgaven med \xc3\xa5 erobre Charleroi. Den 12. juni hadde de franske styrkene,  fulgt og instruert av et medlem av komiteen for offentlig sikkerhet, Louis Antoine de Saint-Just, omringet byen Charleroi med rundt 70\xc2\xa0000 tusen mann._NEWLINE_Den 16. juni angrep en \xc3\xb8sterriksk-nederlandsk styrke p\xc3\xa5 om lag 43\xc2\xa0000 tusen mann ved Lambusart. Koalisjonsstyrkene p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte de franske styrkene tap p\xc3\xa5 over 3\xc2\xa0000 tusen mann og presset de tilbake over elven Sambre. Den 18. juni angrep Jourdan p\xc3\xa5 ny og klarte \xc3\xa5 ta tilbake Charleroi. Byen overga seg den 26. juni, p\xc3\xa5 samme tid som unnsetningsstyrker under Friedrich Josias von Sachsen-Coburg-Saalfeld ankom for \xc3\xa5 bryte beleiringen.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nDen 26. juni man\xc3\xb8vrerte feltmarskalk Coburg rundt Charleroi med en styrke p\xc3\xa5 52\xc2\xa0000 \xc3\xb8sterrikske og nederlandske soldater. For sent for \xc3\xa5 redde byen, som allerede hadde overgitt seg delte den \xc3\xb8sterrikske h\xc3\xa6rf\xc3\xb8reren sin styrke i fem kolonner og angrep den franske styrken. En fransk observasjonsballong, l'Entreprenant, ga kontinuerlig informasjon til general Jourdan om fiendens bevegelser. Den \xc3\xb8sterrikske styrken klarte \xc3\xa5 bryte gjennom begge de franske fl\xc3\xb8yene og presset tilbake general Marceaus h\xc3\xb8yreving og general Montaigus venstreving. Senter av den franske styrken under general Lefebvre holdt stand og gikk til motangrep og det \xc3\xb8sterrikske angrepet stoppet. Oberst Nicolas Soult som var Lefebvres stabssjef skrev etterp\xc3\xa5 at det var \xc2\xabfemten timer av den mest desperate kamp jeg noen gang i mitt liv har sett.\xc2\xbb_NEWLINE_Coburg oppgav \xc3\xa5 fortsette presset, usikker p\xc3\xa5 utfallet trakk den \xc3\xb8sterrikske h\xc3\xa6rf\xc3\xb8reren sine styrker tilbake til Braine-l'Alleud og Waterloo, noe som ga den franske styrken en uventet seier. Nederlaget var avgj\xc3\xb8rende for at koalisjonen trakk seg tilbake over Rhinen, noe som ga Frankrike frie t\xc3\xb8yler i Belgia og Nederland. Smith skriver f\xc3\xb8lgende:_NEWLINE_\xc2\xabP\xc3\xa5 dette tidspunktet av krigen var hoffet i Wien overbevist om at det ikke lenger var verd innsatsen \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 holde fast p\xc3\xa5 de \xc3\xb8sterrikske Nederlandene og det blir antatt at Coburg ga opp en mulig seier for \xc3\xa5 kunne trekke seg tilbake \xc3\xb8stover.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nEtterspill\n_START_PARAGRAPH_\nDet er almen enighet om at slaget var kostbart for franskmennene, med tap mellom fem og seks tusen mann. Koalisjonens tap har alltid v\xc3\xa6rt diskutert, den franske siden hevdet at fienden tapte mer enn de selv, mens koalisjonen oppgav lavere tapstall. Tradisjonelt ansl\xc3\xa5s det imidlertid \xc2\xabbetydelige tap\xc2\xbb for Coburgs styrker, og anslagene svever rundt nesten fem tusen drepte og s\xc3\xa5rede. Historikeren Digby Smith ansl\xc3\xa5r imidlertid koalisjonsstyrkenes tap til 208 drept, 1\xc2\xa0017 s\xc3\xa5ret, og 361 tatt til fange. I tillegg tok de franske styrkene en mortar, ammunisjonsvogner, og en fane, mens koalisjonsstyrkene tok en kanon og en fane._NEWLINE_P\xc3\xa5 tross av en mulig taktisk ubalanse var den strategirske verdien av seieren ved Fleurus overveldende for franskmennene. Seieren f\xc3\xb8rte til en total tilbaketrekning av koalisjonsstyrkene fra de \xc3\xb8sterrikske Nederlandene (dagens  Belgia) og \xc3\xa5pnet for at franske styrker kunne trenge videre nordover og inn i Nederland. Ved utgangen av 1795 var De forente Nederlandene utradert. Etter Fleurus beholdt den republikanske franske h\xc3\xa6ren initiativet og var p\xc3\xa5 offensiven inntil den endelige seieren over den f\xc3\xb8rste koalisjonen i 1797._NEWLINE_Politisk underminerte den franske seieren at fortsatt revolusjon\xc3\xa6r terror under skrekkveldet var n\xc3\xb8dvendig grunnet den milit\xc3\xa6re trusselen mot Frankrike. Endel hevder derfor at seieren ved Fleurus var en hoved\xc3\xa5rsak for Thermidor-reaksjonen en m\xc3\xa5ned etter. Saint-Just ankom Paris etter den store seieren, bare for \xc3\xa5 d\xc3\xb8 med Maximilien Robespierre og de andre fremtredende jakobinerne."