b'\n_START_ARTICLE_\nTunnelboremaskin\n_START_PARAGRAPH_\nTunnelboremaskin (TBM) er en stor maskin som brukes for \xc3\xa5 grave ut tunneler, resultatet blir en sirkelrund tunnel. En TBM kan arbeide i alt fra sand til hardt fjell og diameter kan variere fra en  meter opp til 19,5 meter. _NEWLINE_Den er ogs\xc3\xa5 kjent som en \xc2\xabmuldvarp\xc2\xbb, en maskin som brukes til \xc3\xa5 grave eller bore tunneler med et sirkul\xc3\xa6rt tverrsnitt gjennom jord, stein eller fjell. De kan ogs\xc3\xa5 brukes til mindre tunneler. De kan bore gjennom alt fra hardt fjell til sand. Tunneldiameteren kan variere fra en meter (gj\xc3\xb8res med micro-TBMer) til 19,25 meter som er den st\xc3\xb8rste i dag. Tunneler som er mindre enn en meter eller s\xc3\xa5 i diameter blir vanligvis utf\xc3\xb8rt ved hjelp en horisontal konstruksjonsmetode eller retningsboring, snarere enn med TBM._NEWLINE_Tunnelbormaskiner brukes som et alternativ til boring, minering og sprengning, den konvensjonelle metode som er brukt siden sprengstoffet ble oppfunnet. TBM begrenser forstyrrelser i nabolaget og produserer en jevn tunnelvegg. Dette gir en betydelig reduksjon i kostnadene med \xc3\xa5 f\xc3\xb4re, eller \xc2\xabkle\xc2\xbb tunnelen og gj\xc3\xb8r maskinen velegnet til bruk i bebyggede omr\xc3\xa5der. Ulempen er den store kostnaden. TBM er dyre \xc3\xa5 bygge og kan v\xc3\xa6re vanskelige \xc3\xa5 transportere. De m\xc3\xa5 som oftest demonteres og bygges opp igjen p\xc3\xa5 arbeidsstedet. Men ettersom moderne tunneler blir lengre, blir totalkostnaden ved bygging av store tunneler med TBM kontra minering og sprengning faktisk lavere. Dette er fordi tunnelbygging med TBM er mer effektitv og resulterer i forkortet byggetid (n\xc3\xa5r arbeidet er vellykket).\n_START_SECTION_\nDe st\xc3\xb8rste TBM\n_START_PARAGRAPH_\nEn av verdens st\xc3\xb8rste TBMer ble bygget av Hitachi Zosen Corporation i 2013, en TBM kjent som \xc2\xabBertha\xc2\xbb med en innvendig diameter p\xc3\xa5 17,45 meter. Den ble levert til Seattle, Washington, for bygging av en tunnel p\xc3\xa5 Highway 99. Maskinen ble satt i drift i juli 2013, men stoppet i desember 2013, og det var n\xc3\xb8dvendig med betydelige reparasjoner f\xc3\xb8r den kunne fortsette arbeidet i januar 2016. Per 16. mai 2016 hadde Bertha gravd ut 60 cm av den planlagte 2\xc2\xa0800 m lange tunnelen._NEWLINE_Herrenknecht AG har bygget verdens st\xc3\xb8rste TBM med en diameter p\xc3\xa5 15,62 meter og en total lengde 130 m. Det utgravde areal er p\xc3\xa5 192 m\xc2\xb2, veier 39&mbsp;485 tonn og en totalvekt p\xc3\xa5 hele 4\xc2\xa0500 tonn, bruker 18 MW og et \xc3\xa5rlig energiforbruk p\xc3\xa5 62&\xc2\xa0000\xc2\xa0000 kWt. Den er eid og opereres av det italienske byggefirmaet Toto S.s.A. Costruzioni Generali (Toto Gruppen) og bygger n\xc3\xa5 Sparvo-tunnelen p\xc3\xa5 den italienske motorveien A1 ("Alternativ di Valico A1"), i n\xc3\xa6rheten av Firenze._NEWLINE_Herrenknecht AG har ogs\xc3\xa5 bygget en av verdens st\xc3\xb8rste TBMer for bruk i leire med en diameter p\xc3\xa5 17,6 m. Den eies og drives av det franske byggefirmaet Dragages Hong Kong (Bouygues\' datterselskap) for bygging av Tuen Mun Chek Lap Kok-forbindelsen i Hongkong._NEWLINE_Den tidligere st\xc3\xb8rste TBM, som ogs\xc3\xa5 hadde den st\xc3\xb8rste diameter p\xc3\xa5 den tiden, var en TBM med en innvendig diameter p\xc3\xa5 14,4 m som ble produsert av The Robbins Co. for Canadas Niagaratunnel-prosjekt. Maskinen ble brukt til \xc3\xa5 bore en vann-tunnel under Niagarafallene. Maskinen ble kalt "Big Becky" med referanse til Sir Adam Beck som ledet byggingen av vannmagasinet og tunnelen.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste vellykkede innvendige kledningen av tunneler ble utviklet av Sir Marc Isambard Brunel under graving av Themsentunnelen i 1825. Dette var imiidlertid bare oppfinnelsen av et skjold-konsept, og innebar ikke bygging av en komplett tunnelboremaskin. Graving m\xc3\xa5tte fortsatt gj\xc3\xb8res for h\xc3\xa5nd som var den dav\xc3\xa6rende standard utgravingsmetoder._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste tunnelboremaskinen skal v\xc3\xa6re Henri-Joseph Maus\' \xc2\xabMountain Slicer\xc2\xbb. bygget p\xc3\xa5 oppdrag fra Kongen av Sardinia i 1845 for \xc3\xa5 grave Frejustunnelen mellom Frankrike og Italia gjennom Alpene. Maus fikk den bygget i 1846 i en v\xc3\xa5penfabrikk i n\xc3\xa6rheten av Torino. Den bestod av mer enn 100 roterende skiver montert i front av en lokomotiv-stor maskin. Revolusjonene i 1848 p\xc3\xa5virket finansieringen, og tunnelen ble ikke ferdig f\xc3\xb8r ti \xc3\xa5r senere ved \xc3\xa5 bruke mindre nyskapende og billigere metoder som trykkluftbor._NEWLINE_I USA ble den f\xc3\xb8rste tunnelbormaskin bygget og brukt i 1853 under byggingen av Hoosac Tunnel. Den var laget av st\xc3\xb8pejern og  kjent som \xc2\xabWilson\'s patenterte stein-skj\xc3\xa6remaskin\xc2\xbb, etter oppfinneren, Charles Wilson. Det ble boret 10 meter inn i fjellet f\xc3\xb8r den br\xc3\xb8t sammen. (Tunnelen ble til slutt bygget mer enn 20 \xc3\xa5r senere, og i likhet med Fr\xc3\xa9jus Jernbane-tunnel ved \xc3\xa5 bruke mindre ambisi\xc3\xb8se metoder.) Wilsons maskin liknet p\xc3\xa5 moderne TBMer i den forstand at det var montert skj\xc3\xa6reskiver, lik de som brukes i en sk\xc3\xa5lharv som var festet til det roterende hodet p\xc3\xa5 maskinen. I motsetning til den tradisjonelle metoden med meisling eller boring og sprengning, var _NEWLINE_dette en ny metode for \xc3\xa5 fjerne stein ved hjelp av enkle metallhjul og h\xc3\xb8yt trykk mot fjellet._NEWLINE_I 1853 tok Ebenezer Talbot fra USA patent p\xc3\xa5 en TBM som ble kalt Wilsons kutteplater. De var montert p\xc3\xa5 roterende armer, som i sin tur var montert p\xc3\xa5 en roterende plate. I 1870-\xc3\xa5rene bygget  John D. Brunton i England en maskin med skj\xc3\xa6replater som var montert eksentrisk p\xc3\xa5 _NEWLINE_roterende plater, som i sin tur ble montert eksentrisk p\xc3\xa5 en roterende plate, slik at kutteplatene ville dekke over nesten alt fjell som skulle fjernes.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste maskin av betydning\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste TBM av betydning ble oppfunnet i 1863 og forbedret i 1875 av den britiske offiseren, major Fredrik Edward Blackett Beaumont (1833-1895). Beaumonts maskin ble ytterligere forbedret i 1880 av den britiske offiseren, major Thomas English (1843-1935). I 1875 godkjente den franske nasjonalforsamlingen bygging av en tunnel under Den engelske kanal, og det britiske Parlamentet tillot en pr\xc3\xb8ve for en britisk-bygget TBM som ble valgt for prosjektet. Skj\xc3\xa6rehodet p\xc3\xa5 den engelske TBMen besto av et konisk bor bak det som var et par av motst\xc3\xa5ende armer hvor det var montert skj\xc3\xa6replater. Fra juni 1882 til mars 1883 skar denne maskinen seg gjennom kritt i en lengde p\xc3\xa5 1\xc2\xa0840 m. Men til tross for denne suksessen, ble kanalprosjektet oppgitt i 1883 etter at britiske milit\xc3\xa6re fryktet tunnelen kunne brukes til \xc3\xa5 invadere England. Likevel, i 1883 ble denne TBMen ble brukt til \xc3\xa5 bygge en ventilasjonstunnel \xe2\x80\x94 2,1 m i diameter og 6&mbsp750 meter lang til Liverpool Birkenhead, England, gjennom sandstein under Merseyelven._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av slutten av det 19. og tidlig i det 20. \xc3\xa5rhundre, fortsatte oppfinnere \xc3\xa5 tegne, bygge og teste TBMer etter behovet for tunneler for jernbane, T-baner, kloakk, vannforsyning, etc. TBM med roterende matriser eller hammere ble patentert._NEWLINE_TBMs som lignet gigantiske hullsager ble foresl\xc3\xa5tt._NEWLINE_Andre TBMer besto av en trommel med metall-pigger p\xc3\xa5 overflaten, en roterende rund plate dekket med tenner_NEWLINE_eller roterende belter dekket med metalltenner._NEWLINE_Men alle disse TBMene viste seg for dyre, tungvinte, og ute av stand til \xc3\xa5 grave i hardt fjell; interessen for TBM dalte. Likevel fortsatte utviklingen av TBM og de ble brukt i pottaske- og kullgruver, der fjellet var mykere.\n_START_SECTION_\nTunnelarbeid i bebygde omr\xc3\xa5der og n\xc3\xa6r overflaten\n_START_PARAGRAPH_\nTunnelarbeid i bebygdte omr\xc3\xa5der stiller spesielle krav til at bakken m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re uforstyrret. Dette betyr at setninger m\xc3\xa5 unng\xc3\xa5s. Den vanlige m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re dette p\xc3\xa5 er \xc3\xa5 opprettholde trykket under og bak tunnelen. Det er noen problemer med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re dette, spesielt i variert jordlag (for eksempel i et omr\xc3\xa5de hvor den \xc3\xb8vre delen av tunnelen er v\xc3\xa5t sand og den nedre delen er fast fjell_NEWLINE_N\xc3\xa5r det skal bores i bebygde omr\xc3\xa5der, eller hvor det eksisterer andre tunneler, r\xc3\xb8rledninger, eller annen infrastruktur m\xc3\xa5 de tas hensyn tidlig i planleggingsfasen for \xc3\xa5 redusere eventuelle skadevirkninger for annen infrastruktur. Innsynkning er ikke det eneste problemet. Flere kritiske feil kan f\xc3\xb8re til ustabilitet, sammenbrudd og deformasjoner som kan  kan f\xc3\xb8re til skader eller tap av liv, skade p\xc3\xa5 tredjepart, ekstra kostnader, og forsinkelser i gjennomf\xc3\xb8ringen av tunnelprosjektet.\n_START_SECTION_\nTBM i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDen nye jernbanetraseen Follobanen mellom Oslo og Ski blir Nordens lengste jernbanetunnel og drives (bores) med fire samtidige tunnelboremaskiner. TBMene som brukes i dette prosjektet vil bore ut en tunnel med en diameter p\xc3\xa5 9,96 m og ha en fremdrift p\xc3\xa5 12\xe2\x80\x9315 m per dag fra de startet h\xc3\xb8sten 2016 . TBM-ene p\xc3\xa5 Follobanens anlegg borer en profil p\xc3\xa5 9,96 meter med en kapasitet p\xc3\xa5 30 meter fast fjell daglig. Maskinriggen er 150 meter lang og veier 2400 tonn, og drives av motorer med en effekt p\xc3\xa5 6900 kW. Dette er den sterkeste TBM som er laget._NEWLINE_I Bergen ble Ulrikstunnelens nye l\xc3\xb8p mellom Arna og Bergen laget med TBM (ferdig 2017) med diameter p\xc3\xa5 9,3 meter._NEWLINE_Inntil 2009 var det if\xc3\xb8lge Teknisk Ukeblad bare drevet fire tunneler i Norge med TBM. F\xc3\xb8r 1980-tallet ble alle samferdselstunneler i Norge sprengt, fullprofilboring hadde bare blitt brukt til tekniske anlegg for blant annet vannkraft og kloakk. De eksisterende maskinene hadde blant annet for liten profil. For \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 full vegbredde uten \xc2\xabstrossing\xc2\xbb m\xc3\xa5 boremaskinen ha en profil p\xc3\xa5 over 10 meter. Svartistunnelen (7,6 km) ble som f\xc3\xb8rste veitunnel fullprofilboret i 1986, NVE forskutterte tunnelen for Statens vegvesen. Maskinen brukt i Svartistunnelen hadde en diameter p\xc3\xa5 6,25 meter. Syv kilometer av Fl\xc3\xb8yfjellstunnelen ble drevet med TBMen \xc2\xabMadam Felle\xc2\xbb i 1984-1986. Diameteren var litt for liten og det var n\xc3\xb8dvendig med en god del etterarbeid (strossing, utvidelse av sirkelprofilens nedre del) for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8nsket veibredde. Eidsv\xc3\xa5gtunnelens andre l\xc3\xb8p ble boret med \xc2\xabMadam Felle\xc2\xbb etter den var ferdig med Fl\xc3\xb8yfjellestunnelens to l\xc3\xb8p. Diameteren p\xc3\xa5 boremaskinen ble \xc3\xb8ket til 8,5 meter. Deretter ble \xc2\xabMadam Felle\xc2\xbb fraktet til Nordland og brukt til driving av tunneler for kraftverk.'