b'\n_START_ARTICLE_\nAvhengighetsteori\n_START_SECTION_\nTeoriens utbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nAvhengighetsteori ble popul\xc3\xa6r p\xc3\xa5 1960- og 1970-tallet som en del av kritikken av tradisjonell utviklingsteori som syntes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re feilsl\xc3\xa5tt siden fattigdommen fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re utbredt i store deler av verden. I forbindelse med den tilsynelatende veksten i \xc3\x98st-Asia og India de siste \xc3\xa5rene har teorien mistet noe popularitet. Den bryter kraftig med klassisk \xc3\xb8konomi og frimarkeds\xc3\xb8konomi. Den er i langt st\xc3\xb8rre grad akseptert innen andre disipliner, som historie og antropologi, der det g\xc3\xa5r an \xc3\xa5 konkludere for eller imot._NEWLINE_Avhengighetssystemet sies \xc3\xa5 ha oppst\xc3\xa5tt i forbindelse med den industrielle revolusjon og uvidelsen av europeiske imperier rundt hele verden som var muliggjort p\xc3\xa5 grunn av deres overlegne makt og rikdom. Noen hevder at utbyttingsm\xc3\xb8nstret f\xc3\xb8r denne ekspansjonen var internt, slik at de viktigste \xc3\xb8konomiske sentra dominerte resten av landet (for eksempel K\xc3\xb8benhavns dominans over resten av Danmark-Norge). Ved at globale handelsm\xc3\xb8nstre oppsto p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet kunne dette systemet overf\xc3\xb8res til globalt niv\xc3\xa5. Det hadde den fordelen at det ytterligere isolerte de rike fra faren for bondeoppr\xc3\xb8r og fattigoppr\xc3\xb8r. I stedet for \xc3\xa5 kunne vende seg mot undertrykkerne som i den amerikanske borgerkrigen eller i forbindelse med sosialistiske eller kommunistiske revolusjoner, hadde de fattige ikke lenger de rike innen rekkevidde, og i stedet ville de mindre utviklede statene ende opp med borgerkriger. Er f\xc3\xb8rst en rik stats dominans etablert kan den ikke fjernes. Denne kontrollen sikrer at all profitt i mindre utviklede land utvinnes av de mer utviklede landene, og forhindrer dermed reinvestering og vekst.'