b"\n_START_ARTICLE_\nBinders\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste patent for en slags binders ble utstedt til amerikaneren Samuel B. Fay i 1867. Hans binders var egentlig beregnet p\xc3\xa5 \xc3\xa5 feste merkelapper til tekstiler, men ble ogs\xc3\xa5 markedsf\xc3\xb8rt som papirklemme. Neste kjente patent ble gitt til Erlman J. Wright i 1877. Hans klemme var uttrykkelig laget for papir, og i form og virkem\xc3\xa5te var den noks\xc3\xa5 lik dagens binders. Flere nye patenter fulgte, og fra 1890-\xc3\xa5rene kom de p\xc3\xa5 l\xc3\xb8pende b\xc3\xa5nd i USA, flere hvert \xc3\xa5r. Teknologihistorikeren Henry Petroski har publisert en liste p\xc3\xa5 27 amerikanske  patenter innvilget fra 1898 til 1994 for varianter av binders._NEWLINE_Det ser ut til at den vanligste typen som brukes i dag aldri er blitt patentert. Det er sannsynlig at den ble produsert av Gem Manufacturing Company i England i 1890-\xc3\xa5rene. (P\xc3\xa5 svensk kalles en binders  \xc2\xabett gem\xc2\xbb.) Den tidligste dokumentasjon med bilde er en annonse i august 1894 fra firmaet Cushman & Denison for \xc2\xabGem Paper Clip\xc2\xbb. En annonse for samme produkt fra 1899 henviser til et patent, uten at dette er dokumentert. Henry Petroski har funnet en omtale s\xc3\xa5 tidlig som i 1883, men det kan handle om et annet produkt fra samme engelske fabrikk. Navnet \xc2\xabGem\xc2\xbb ble registrert som varemerke i USA i 1904, og s\xc3\xb8keren Cushman & Denison presiserte i s\xc3\xb8knaden at det hadde v\xc3\xa6rt i bruk siden mars 1892. Et sikkert bevis p\xc3\xa5 at den \xc2\xabklassiske\xc2\xbb binders var velkjent senest i 1899, er patentet som 27. april dette \xc3\xa5r ble utstedt til William Middlebrook fra Waterbury, Connecticut for en \xc2\xabMachine for making wire paper clips\xc2\xbb. Patenttegningen avbilder tydelig en fullkommen binders av gem-type._NEWLINE_Siden er det innvilget patenter for en lang rekke varianter, for eksempel med spiss i stedet for rund avslutning p\xc3\xa5 \xc2\xabtungene\xc2\xbb, med enden b\xc3\xb8yd ut fra planet for lettere \xc3\xa5 gape over papirkanten, med b\xc3\xb8lger eller mothaker p\xc3\xa5 st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5den for \xc3\xa5 holde bedre p\xc3\xa5 papiret, og rent estetiske varianter med trekantet eller rund form og s\xc3\xa5 videre. Men den originale gem-typen har i mer enn hundre \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt den beste og derfor den mest solgte.\n_START_SECTION_\nDesignikon\n_START_PARAGRAPH_\nDesignskribenten Owen Edwards skrev om den i 1989: \xc2\xabIn our vast catalog of material innovations, no more perfecly conceived object exists ... With its bravura loop-within-a-loop design, the clip corrals the most chaotic paper simply by obeying Hooke's law.\xc2\xbb I 2003 ble den brukt som offisiell logo for Det internasjonale design-\xc3\xa5r i Barcelona, Any del disseny 2003.\n_START_SECTION_\nI Norge\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Vaaler, f\xc3\xb8dt i Aurskog 1866, d\xc3\xb8d i Kristiania 1910, er feilaktig blitt tilskrevet \xc3\xa5 ha oppfunnet bindersen. Han s\xc3\xb8kte patent p\xc3\xa5 en lignende papirklemme i Tyskland i 1899 og fikk det innvilget i 1901. Samme \xc3\xa5r fikk han ogs\xc3\xa5 patent i USA. Det var neppe kjent for Vaaler og norske forbrukere at en mer brukbar binders allerede var utviklet og markedsf\xc3\xb8rt i utlandet under varemerket \xc2\xabGem\xc2\xbb. Vaalers klemme var mindre funksjonell p\xc3\xa5 grunn av at den siste runden p\xc3\xa5 st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5den manglet, og den kom derfor aldri i produksjon.\n_START_SECTION_\nMotstandssymbol\n_START_PARAGRAPH_\nEn binders i jakkeoppslaget ble brukt demonstrativt som tegn p\xc3\xa5 samhold under andre verdenskrig i Norge, i protest mot okkupasjonsmakten og dens norske forbundsfeller. Dens evne til \xc3\xa5 \xc2\xabholde sammen\xc2\xbb var grunnen til at den ble funnet egnet til form\xc3\xa5let. Forfatteren Finn B\xc3\xb8 skrev i boken Forbuden Frukt fra 1945 at det s\xc3\xa6rlig var forakten for Quislings fascistparti Nasjonal Samling (NS) som fikk \xc2\xabden tause, forbitrede v\xc3\xa5penl\xc3\xb8se h\xc3\xa6ren\xc2\xbb til \xc3\xa5 lete etter synlige tegn for \xc3\xa5 markere standpunkt. H\xc3\xb8sten 1940 ble noen studenter enige om at en binders i knapphullet skulle v\xc3\xa6re symbolet for samhold. \xc2\xabNyheten spredte sig som en l\xc3\xb8peild over byen, og neste dag gikk halve Oslo med binders i knapphullet\xe2\x80\xa6En uskyldig kontorrekvisitt var plutselig blitt et politisk emblem, som skulde vise sig \xc3\xa5 v\xc3\xa6re av aller \xe2\x80\x99farligste sort\xe2\x80\x99 og avstedkomme tumulter og massearrestasjoner\xc2\xbb. Bindersaksjonen var innledningen til en rekke lignende kampanjer, som alle bidro til \xc3\xa5 styrke motstandsviljen og ergre okkupasjonsmakten tilstrekkelig til at de gjorde seg latterlige. De mest kjente motstandssymbolene etter bindersen var r\xc3\xb8de toppluer og blomster i knapphullet p\xc3\xa5 kongens 70-\xc3\xa5rsdag 3. august 1942. Myndighetenes hjemmel til \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 ned p\xc3\xa5 slike demonstrasjoner var rikskommiss\xc3\xa6r Terbovens forordning av 25. september 1940 om forbud mot politiske partier og derav f\xc3\xb8lgende forbud mot \xc3\xa5 b\xc3\xa6re \xc2\xabmerker, tegn, emblemer, kl\xc3\xa6splagg og lignende som uttrykk for en demonstrasjon\xc2\xbb._NEWLINE_Binders skal ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt brukt som motstandssymbol i Frankrike. Gaule er et fransk ord for stav eller stolpe. To stolper heter deux gaules. Den synlige del av en binders i brystlommen kan da se ut som to stolper og bringe tankene hen p\xc3\xa5 Charles de Gaulle.\n_START_SECTION_\nNorsk nasjonalsymbol\n_START_PARAGRAPH_\nMustads fabrikker begynte \xc3\xa5 produsere binders av gem-typen i 1928 i konkurranse med importvarer. I mellomkrigstiden gjennomgikk overingeni\xc3\xb8r Halvard Foss ved Patentstyret tyske patentarkiver for \xc3\xa5 kartlegge norske patenter og kom over Vaalers patent. I Patentstyrets 50-\xc3\xa5rsberetning skrev han om norske oppfinnelser blant annet: \xc2\xabDen vanlige tr\xc3\xa5dbinders i sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende kjente form er oppfunnet av Johan Vaaler som var kontorsjef p\xc3\xa5 et patentkontor\xc2\xbb. Til en reportasje i A-magasinet fra 1989 fortalte han: \xc2\xabJeg gjorde dette kjent i mine omgivelser\xc2\xbb. Fra disse omgivelsene spredte feiltagelsen seg ut over landet og inn i flere oppslagsverk i etterkrigstiden._NEWLINE_I 1989 ble det reist en sju meter h\xc3\xb8y binders-skulpturmed en vekt p\xc3\xa5 600\xc2\xa0kg utenfor Handelsh\xc3\xb8yskolen BI i Sandvika. Den var en gave fra den norske bindersprodusent O. Mustad & S\xc3\xb8n til \xc2\xabBI-dagene\xc2\xbb dette \xc3\xa5ret, som ogs\xc3\xa5 var et minne\xc3\xa5r for Vaalers patent. Monumentet viser imidlertid ikke Vaalers oppfinnelse, men en binders av Gem-typen. BI-bindersen ble omtalt i Guinness rekordbok som verdens st\xc3\xb8rste. Binders-monumentet ble demontert etter at BI flyttet fra Sandvika. Det er senere gjenreist p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdsplassen til studentboligene i Gunnar Schjelderups vei 13 i Nydalen i Oslo._NEWLINE_Feiringen av Vaalers oppfinnelse n\xc3\xa5dde et h\xc3\xb8ydepunkt i 1999, hundre \xc3\xa5r etter hans tyske patents\xc3\xb8knad. Da utga Posten et frimerke med bilde av en binders, som det f\xc3\xb8rste i en serie om norsk oppfinnsomhet. Bakgrunnen var en faksimile av det tyske \xc2\xabPatentschrift\xc2\xbb. Figuren i forgrunnen var imidlertid ikke den papirklemmen Vaaler tegnet p\xc3\xa5 patents\xc3\xb8knaden, men en binders av den kjente gem-typen. Samme \xc3\xa5r reiste Aurskog historielag i samarbeid med Aurskog-H\xc3\xb8land kommune minnesmerket \xc2\xabBinderssteinen\xc2\xbb ved Lierfoss i n\xc3\xa6rheten av g\xc3\xa5rden V\xc3\xa5ler for \xc3\xa5 hedre oppfinneren Vaaler. Historielaget avbildet hans papirklemme, og ikke den han feilaktig blir tilkjent \xc3\xa6ren for._NEWLINE_S\xc3\xa5 sent som i 2005 har den nye utgaven av Norsk biografisk leksikon i siste bind en biografi av Johan Vaaler som den norske oppfinner av bindersen.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabProject Paperclip\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabProject Paperclip\xc2\xbb eller \xc2\xabOperation Paperclip\xc2\xbb var kodenavnet p\xc3\xa5 flyttingen av tyske vitenskapsmenn til USA etter andre verdenskrig."