b'\n_START_ARTICLE_\nKata Dalstr\xc3\xb6m\n_START_SECTION_\nForeldre og oppvekst\n_START_PARAGRAPH_\nForeldrene var, Maria Augusta Carlsw\xc3\xa4rd, som ble mor n\xc3\xa5r Kata bare 17 \xc3\xa5r gammel, mens faren var titul\xc3\xa6r professor, Johan Oscar Carlberg, forstander ved \xc3\x85tvidabergs kobberverk. Han var 24 \xc3\xa5r eldre enn henne, og hadde f\xc3\xa5tt samtykke til ekteskapet av Maria Augustas far, som ikke engang hadde brydd seg om \xc3\xa5 sp\xc3\xb8rre datteren hva hun syntes om arrangementet. Da hun naturlig nok protesterte mot \xc3\xa5 gifte seg ble hun satt i husarrest inntil hun gikk med sippe Johan Oscar inn p\xc3\xa5 seg._NEWLINE_To uker etter at Kata var f\xc3\xb8dt ble foreldrene gift, men de levde som fremmede for hverandre. I det ulykkelige ekteskap flyktet faren inn i arbeidet sitt, mens moren led av mentale sykdommer og hyppige anfall av migrene. Gjennom oppveksten fikk Kata stadig husarrest p\xc3\xa5 grunn av trassig oppf\xc3\xb8rsel. Den som tok seg av henne var mormoren._NEWLINE_Kata fikk ogs\xc3\xa5 tre yngre br\xc3\xb8dre, men den ene var d\xc3\xb8df\xc3\xb8dt og de andre to d\xc3\xb8de bare noen m\xc3\xa5neder gamle. Faren, som helst \xc3\xb8nsket seg s\xc3\xb8nner, skal ved et tilfelle ha sukket og sagt til Kata: \xc2\xabVarf\xc3\xb6r \xc3\xa4r du inte en pojke!\xc2\xbb Hun fikk likevel en standsmessig oppvekst med egen guvernante, og sendes etterhvert som elev ved en internatskole i \xc3\x96rebro. Herfra ble hun imidlertid utvist p\xc3\xa5 grunn av obsternasighet.\n_START_SECTION_\nForelskelse og ekteskap\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha forelsket seg i en kanalbygger i hjemtraktene sendte foreldrene Kata bort for \xc3\xa5 bo hos en familie i Stockholm. Husets frue var s\xc3\xb8ster til den liberale politikeren og forfatteren August Blanche, som ble valgt inn i riksdagen i 1859 p\xc3\xa5 arbeiderstemmer. Hun var ogs\xc3\xa5 personlig venn av sosialdemokraten Hjalmar Brantings foreldre. Denne kretsen stimulerte ogs\xc3\xa5 Kata til \xc3\xa5 innta radikale standpunkter._NEWLINE_Kata ble snart forlovet med en yrkesmilit\xc3\xa6r ved klengenavnet \xc2\xabvackre Bj\xc3\xb6rkman\xc2\xbb, men br\xc3\xb8t i 1876 forbindelsen med ham og forlovet seg isteden med en 21 \xc3\xa5r eldre ingeni\xc3\xb8ren og banebyggeren, Gustaf Dalstr\xc3\xb6m (1837\xe2\x80\x931906), som hun traff i sine foreldres hjem dette \xc3\xa5ret. Det var hun som tok initiativet og fridde til ham._NEWLINE_De ble gift i 1878 og fikk sju barn, men deres ekteskap ble if\xc3\xb8lge Kata \xc2\xaben kamp mellan tvenne utpr\xc3\xa4glade viljor.\xc2\xbb Etter \xc3\xa5 ha flyttet omkring etter som Dalstr\xc3\xb6m ble knyttet til nye anlegg og virksomheter slo de seg til sist til ro i Stockholm.\n_START_SECTION_\nTilhenger av unionsoppl\xc3\xb8sningen i 1905\n_START_PARAGRAPH_\nMens Hjalmar Branting f\xc3\xb8rst inntok det standpunktet til unionskrisen med Norge, at Sverige burde ta grep og innf\xc3\xb8re hva han kalte "en verklig union", var Kata blant dem som gikk mot partilederen, og p\xc3\xa5pekte: \xc2\xabL\xc3\xa5t unionen g\xc3\xa5. Bron mellan arbetarna i b\xc3\xa5da l\xc3\xa4nderna kan \xc3\xa4nd\xc3\xa5 ej brista.\xc2\xbb_NEWLINE_Hun stilte seg ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ungdomsforbundets side i argumentasjonen for at arbeiderungdommen burde \xc2\xabv\xc3\xa4gra inst\xc3\xa4lla sig under fanorna, v\xc3\xa4l vetande att vapnen \xe2\x80\x93 om de skulle riktas mot n\xc3\xa5gon \xe2\x80\x93 icke borde riktas mot norrm\xc3\xa4nnen \xe2\x80\xa6\xc2\xbb_NEWLINE_Sosialdemokratiets partikongress i februar 1905 tok stilling for det norske folkets rett til selv \xc3\xa5 bestemme over sine egne disposisjoner. Selv Branting endret syn. Han tok n\xc3\xa5 standpunkt for oppl\xc3\xb8sning av unionen, og krevde: \xc2\xabNorge ur dina h\xc3\xa4nder konung!\xc2\xbb Branting ble straks anklaget av amalganistene for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc2\xabnorskmutad\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nArbeiderbevegelsen under f\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDet m\xc3\xa5tte imidlertid en krig til f\xc3\xb8r Kata, og rundt 10\xc2\xa0000 radikale arbeidere i Sverige, kom til den erkjennelsen at de stilte sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l ved den sosialdemokratiske ledelsens d\xc3\xb8mmekraft. Rivaliseringen mellom de europeiske stormaktene var n\xc3\xa5dd bristepunktet, og det var noe s\xc3\xa5 ubetydelig som mordet i Sarajevo, 28. juni 1914 som ble den utl\xc3\xb8sende faktor for verdenskrigen._NEWLINE_I \xc3\xa5revis hadde de europeiske sosialdemokratene advart mot en kommende storkrig, og \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 forhindre konfliktspiralen \xc3\xa5 utvikle seg, men da krigen br\xc3\xb8t ut valgte likevel majoriteten av de sosialdemokratiske lederne i Sverige \xc3\xa5 stille seg bak de respektive borgerlige regjeringene om \xc3\xa5 mane til forsvar av \xc2\xabfosterlandet\xc2\xbb. Branting rykket til og med ut og forsikret den sittende regjeringen Hammarskj\xc3\xb6ld om sosialdemokratenes lojalitet: \xc2\xabInf\xc3\xb6r krigets tryck m\xc3\xa5ste varje folks inre sociala strider, hur skarpa de \xc3\xa4n \xc3\xa4r i f\xc3\xb6ljd av klassmots\xc3\xa4ttningarna, f\xc3\xb6r \xc3\xb6gonblicket tr\xc3\xa4da tillbaka.\xc2\xbb_NEWLINE_Den sosialdemokratiske gruppen som satt i Riksdagen stemte for \xc3\xb8kte bevilgninger til milit\xc3\xa6ret, selv om vesntrefl\xc3\xb8yen reserverte seg mot \xc3\xa5 oppdi den antimilitaristiske linjen og kritiserte Brantings \xc2\xabborgfred\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nAntikrigskonferansen i Zimmerwald i Sveits og fredsarbeidet\n_START_PARAGRAPH_\nDen sosialistiske id\xc3\xa9 om at arbeidere i alle land m\xc3\xa5tte st\xc3\xa5 sammen, uavhengig av landegrensene, og ikke la seg misbruke av borgerlige, nasjonale interesser f\xc3\xb8rte til at det p\xc3\xa5 initiativ fra det italienske sosialistpartiet ble avholdt en antikrigskonferanse i Zimmerwald i Sveits i september 1915. Lederne av de svenske sosialdemokratenes ungdomsforbund Zeth "Z\xc3\xa4ta" H\xc3\xb6glund og Ture Nerman tok del i m\xc3\xb8tene, og konferansen vedtok et manifest, f\xc3\xb8rt i pennen av Leo Trotskij, som oppfordret arbeiderklassen i de krigf\xc3\xb8rende land til \xc3\xa5 kreve fred straks, uten anneksjoner, nasjonal selvbestemmelsesrett og sosialistisk statsstyre._NEWLINE_Konferansen f\xc3\xb8rte til at ungdomsforbundet tok initiativ til en ekstra forbundskongress som skulle diskutere sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om \xc2\xabarbetarklassens st\xc3\xa4llning vid ett eventuellt krigsutbrott\xc2\xbb i det n\xc3\xb8ytrale Sverige. Partiledelsen frar\xc3\xa5det arbeiderbevegelsens organisasjoner \xc3\xa5 delta, men kongressen ble likevel holdt._NEWLINE_Arbeiderfredskongressen, som den ble kalt, vedtok et manifest om at det for fredssakens del var n\xc3\xb8dvendig \xc2\xabatt f\xc3\xb6rberedelser vidtas f\xc3\xb6r organiserandet av en utomparlamentarisk massaktion till m\xc3\xb6tande av alla krigsplaner.\xc2\xbb Kata valgte her \xc3\xa5 g\xc3\xa5 imot Branting og hans ford\xc3\xb8mmelse av kongressen. Uten minste tvil forsvarte hun ungdomsforbundets standpunkter og de forr\xc3\xa6deribeskyldninger som ble reist mot enkelte av talerne.\n_START_SECTION_\nPartisprengningen i 1917\n_START_PARAGRAPH_\nI forbindelse med sosialdemokratenes tiende partikongress i februar 1917 krevde partiledelsen at venstrefl\xc3\xb8yen ogs\xc3\xa5 skulle erkl\xc3\xa6re seg villig til \xc3\xa5 gripe til v\xc3\xa5pen for fedrelandet dersom det kom til krig. Dermed gikk det mot full splittelse i partiet._NEWLINE_I mai 1917 holdt den sosialdemokratiske venstrefl\xc3\xb8yen sin alternative kongress i Stockholm som f\xc3\xb8rte til etableringen av Sveriges Socialdemokratiska V\xc3\xa4nsterparti. Delegatene som var m\xc3\xb8tt frem oppga \xc3\xa5 representere rundt 30\xc2\xa0000 medlemmer. Selv om de var en minoritet innenfor SAP, utgjorde de uten tvil den mest aktive delen av partiet._NEWLINE_St\xc3\xb8rste vanskelighet var ikke antallet medlemmer, men den uoversiktlige mengden mennesker med sv\xc3\xa6rt ulikt politisk syn. Det nyetablerte partiet rommet alt at fra rene pasifister til revolusjon\xc3\xa6re sosialister, syndikalister og kommunister._NEWLINE_Kata l\xc3\xa5 lengre til venstre og ble n\xc3\xa5 medlem av Sveriges Socialdemokratiska V\xc3\xa4nsterparti, som hadde valgt Zeth H\xc3\xb6glund til leder. Kata var ogs\xc3\xa5 blant dem som tok del i stiftelseskongressen, og som spesielt invitert delegat. Her holdt hun blant annet et innlegg om partiets syn p\xc3\xa5 kvinnebevegelsen, hvor hun hevdet \xc3\xa5 b\xc3\xa6re den forh\xc3\xa5pning til ledelsen at det nye partiet skulle gi sin st\xc3\xb8tte til kvinnesaken._NEWLINE_Kata ble til og med foresl\xc3\xa5tt til leder i partiets arbeidsutvalg, men ble ikke valgt inn f\xc3\xb8r ved neste kongress, i juni 1918. Samme m\xc3\xa5ned deltok hun ogs\xc3\xa5 i opprettelsen av en samorganisasjon av de venstresosialistiske kvinnegruppene.\n_START_SECTION_\nValgnederlag og oppr\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nDet svenske venstrepartiet innfridde ikke forventningene om en liknende fremgang som deres russiske forbilder. Etter en urolig v\xc3\xa5r i 1917, med en rad sultdemonstrasjoner og streiker, opplevde venstrepartiet et sviende Valgnederlag samme h\xc3\xb8st. Mens det mer h\xc3\xb8yreorienterte sosialdemokratiske partiet, som virkelig hadde anstrengt seg for \xc3\xa5 dempe f\xc3\xb8lgene av hungersn\xc3\xb8den fikk 230\xc2\xa0000 stemmer og 86 mandater i Riksdagen, mottok venstresosialistene 60\xc2\xa0000 stemmer og kun 11 mandater. Fra Stockholm kom det ikke en eneste venstresosialist inn i Riksdagen. Resultatet var s\xc3\xa5 skuffende for partiet at Kata som var p\xc3\xa5 agitasjonsreise i Dalarna lot publisere et h\xc3\xb8ylytt "Fy!" til Stockholmsvelgerne._NEWLINE_Ikke lenge etter var Kata dypt engasjert i en annen folkelig oppr\xc3\xb8rsbevegelse som foregikk i Finland. Inspirert av oktoberrevolusjonen i Russland i 1917 vant revolusjonstilhengerne flertallet i det finske sosialdemokratiske partiet. Samtidig rustet de borgerliga seg for \xc3\xa5 opprettholde den best\xc3\xa5ende ordning gjennom samarbeidsavtaler med den tyske generalstaben. I januar 1918 ble det dannet en sosialdemokratisk revolusjonsregjering i Helsingfors, mens Mannerheims hvitegardister innledet en uavhengighetskrig (= inb\xc3\xb6rdeskriget) fra Vasa.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8dt eller hvitt i Finland\n_START_PARAGRAPH_\nBorgerne erobret snart overtaket ved hjelp av minst 12\xc2\xa0000 tyske soldater. Ved krigens slutt satt det cirka 90\xc2\xa0000 \'r\xc3\xb8de\' fanget i borgernes konsentrasjonsleire. 13\xc2\xa0000 av dem d\xc3\xb8de i fangenskap og det ble i tillegg utstedt mer enn 500 d\xc3\xb8dsdommer fra statforbryterdomstolene. Mange av de overlevende ble d\xc3\xb8mt til lange fengselsstraffer, men Kata gikk med stor energi inn p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forsvare de finske revolusjon\xc3\xa6re, og bekjempe propagandaen som ble spredd for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 Sverige til \xc3\xa5 gripe inn med milit\xc3\xa6r hjelp til de \'hvite\'. Hun la opp et stramt program med omfattende agitasjonturneer, blant annet en flere m\xc3\xa5neders strabasi\xc3\xb8s reise omkring i Norrland i 1919._NEWLINE_Krigsaktivistene over\xc3\xb8ste Kata med anklager, og i \xc3\x96stersundsposten ble hun omtalt som \xc2\xabstrupavsk\xc3\xa4rarnas hj\xc3\xa4lpk\xc3\xa4rring\xc2\xbb, og ble truet med represalier: \xc2\xabHon kan t[ill] o[ch] m[ed] s\xc3\xa5 gammal och gapig hon \xc3\xa4r riskera en grundlig risbastu.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nKomintern\n_START_PARAGRAPH_\nI mars 1919 ble det samlet rundt femti delegater i Moskva for \xc3\xa5 ta stilling til opprettelsen av en ny, Tredje internasjonale, som ikke bare skulle erstatte den forrige som kollapset 1914, men ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re basert p\xc3\xa5 den marxistiske l\xc3\xa6re, med en klar revolusjon\xc3\xa6r strategi._NEWLINE_Kata, som ogs\xc3\xa5 hadde v\xc3\xa6rt delegat ved den Andre internasjonalens kongress i K\xc3\xb8benhavn i 1910, var en varm tilhenger av den nye, kommunistiske internasjonalen. Noe som ogs\xc3\xa5 kom til uttrykk da hun sommeren 1920 tok del i Kominterns andre kongress i Moskva, sammen med et tjuetalls andre, kvinnelige delegater._NEWLINE_Med sine 61 \xc3\xa5r var hun n\xc3\xa5 for en veteran \xc3\xa5 regne blant de mer enn 200 delegatene, de aller fleste under 40 \xc3\xa5r. Selve reisen til kongressen var dessuten en pr\xc3\xb8velse. Kata reiste fra Norge i en liten fiskeb\xc3\xa5t over Nordishavet, for \xc3\xa5 ta landeveien videre via Vard\xc3\xb8 og Murmansk, gjennom Kolahalv\xc3\xb8ya og det russiske Karelen til Petrograd, og derfra til Moskva._NEWLINE_Av kongressprotokollen fremg\xc3\xa5r det at hun tok aktivt del i diskusjonene om vilk\xc3\xa5rene for deltakelse i den nye internasjonalen. Hun forklarte at venstrepartiet uten vilk\xc3\xa5r fullt og helt sluttet opp om Komintern: \xc2\xabF\xc3\xb6r oss \xc3\xa4r proletariatets diktatur och arbetarklassens bev\xc3\xa4pning f\xc3\xb6ruts\xc3\xa4ttningar f\xc3\xb6r att framg\xc3\xa5ngsrikt genomf\xc3\xb6ra den socialistiska revolutionen.\xc2\xbb Uttrykket \xc2\xabproletariatets diktatur\xc2\xbb, som var l\xc3\xa5nt direkte fra Karl Marx\' tenkning hadde fremdeles ikke f\xc3\xa5tt den elitistiske utformingen som i s\xc3\xa6r stalinismen tilla begrepet, og var n\xc3\xa6rmest synonymt med arbeidernes maktut\xc3\xb8velse for \xc3\xa5 trygge proletarenes posisjon mot kontrarevolusjon\xc3\xa6re. Likevel var det krasse ord \xc3\xa5 h\xc3\xb8re fra en kvinne som bare f\xc3\xa5 \xc3\xa5r tidligere hadde betraktet seg selv som buddhist og n\xc3\xa5 omtalte seg som teosof._NEWLINE_Kata sluttet seg hundre prosent til de \xc2\xab21 tesene\xc2\xbb som ble vedtatt av kongressen, og som krevde disiplinert opptreden av medlemsorganisasjonene, og forutsatte at alle partier som ville bli medlemmer i den nye internasjonalen skulle kvitte seg med \xc2\xabreformister och vacklande element\xc2\xbb i sine styrer og lederverv._NEWLINE_For Kata var Den kommunistiske internasjonalen \xc2\xabproletariatets international\xc2\xbb, og hun ville ikke se noen gjentakelse av de forfeilede, l\xc3\xb8se anslag som den forrige internasjonalen led av: \xc2\xabEn l\xc3\xb6st sammanfogad Tredje International skulle i dessa ohyggliga kamptider vara lika betydelsel\xc3\xb6s och maktl\xc3\xb6s som den Andra Internationalen var vid krigsutbrottet 1914.\xc2\xbb_NEWLINE_For det svenske venstrepartiet innebar det at partiet ble splittet og at et betydelig mindretall forlot partiet, som i tr\xc3\xa5d med de 21 tesene ble omd\xc3\xb8pt til Sveriges kommunistiska parti.\n_START_SECTION_\nDe siste leve\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nEn av de siste stridighetene som Kata tok del i dreide seg om en debatt som Ture Nerman dro i gang vedr\xc3\xb8rende trossp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l og kommunistpartiets kamp mot religionen. Kata var nemlig i kommunistiske kretser sett p\xc3\xa5 som temmelig kontroversiell p\xc3\xa5 grunn av sin Gudstro, men ble forsvart av partiformann Z\xc3\xa4ta H\xc3\xb6glund, som mente at religi\xc3\xb8s overbevisning m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re en privatsak, og holdt p\xc3\xa5 kristensosialistenes rett til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re medlem av partiet. _NEWLINE_Nerman bygget sin kritikk p\xc3\xa5 Kominterns ordf\xc3\xb8rer, Grigorij Zinovjev, som hevdet at kommunistene skulle kjempe for religionsfrihet i forhold til den borgerlige staten, men at kommunistiske politikere selv m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re ateister for \xc3\xa5 kunne leve som sanne marxister, og at det skulle drives antireligi\xc3\xb8s propaganda. N\xc3\xa5 mot slutten av sitt liv ga ogs\xc3\xa5 Kata Dalstr\xc3\xb6m sin tilslutning til teosofien._NEWLINE_I mars 1923 agiterte Kata i H\xc3\xa4lsingland, V\xc3\xa4stmanland og \xc3\x96sterg\xc3\xb6tland, men hennes krefter var ved \xc3\xa5 ta slutt. I begynnelsen av desember 1923 ble hun rammet av et ondartet hjerteinfarkt og ble innlagt p\xc3\xa5 sykehuset i \xc3\x85s\xc3\xb6. Hun kom seg p\xc3\xa5 beina igjen, men en blodpropp gjorde situasjonen alvorlig. Hun d\xc3\xb8de bare en uke f\xc3\xb8r fylte 65 \xc3\xa5r._NEWLINE_Katas n\xc3\xa6re venn og partikamerat Fredrik Str\xc3\xb6m skrev en diger biografi om henne: Kata Dalstr\xc3\xb6ms liv, \xc3\xb6den och \xc3\xa4ventyr i kampen mot herremakten. (1930).'