b'\n_START_ARTICLE_\nKlaffebukse\n_START_PARAGRAPH_\nKlaffebukse, klaffbukse, klaffebrok (i flertall klaffebr\xc3\xb8ker), lokkbrok, lemmebrok  eller lembrok er norske navn p\xc3\xa5 tradisjonelle mannsbukser, s\xc3\xa6rlig bunadsbukser, med splitter i sidene og en brei klaff som buksesmekk istedenfor en loddrett gylf. Klaffebukser var vanlige i den europeiske herremoten p\xc3\xa5 1700-tallet, men har opphav i middelalderens trange hoseplagg.\n_START_SECTION_\nHosebroker, skamkapsler og klaffebukser\n_START_PARAGRAPH_\nSnittet p\xc3\xa5 dagens tradisjonelle klaffebukser stammer fra den europeiske mannsdrakten p\xc3\xa5 1700-tallet. Da var det klaffelukking b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 knebukser (kalt culottes p\xc3\xa5 fransk og breeches p\xc3\xa5 engelsk) og p\xc3\xa5 langbukser. Langbukser ble vanlig herremote i \xc3\xa5ra etter den den franske revolusjonen og tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet. Det kunne v\xc3\xa6re trange pantalonger, vide sj\xc3\xb8mannsbukser eller andre typer. _NEWLINE_Buksesmekker i form av en t\xc3\xb8ylapp oppstod imidlertid da hele mannsbukser ble vanlige omkring 1350. Inntil da brukte menn i Europa l\xc3\xb8se hoser, ogs\xc3\xa5 kalt hosebroker eller brokhoser. Dette var langskaftede, tightsliknende str\xc3\xb8mper som p\xc3\xa5 1300- og 1400-tallet ble sydd sammen til ett bukseplagg. Den trekantede t\xc3\xb8ylappen som var bundet fast foran p\xc3\xa5 skrittet p\xc3\xa5 disse trange beinkl\xc3\xa6rne, ble p\xc3\xa5 tysk kalt Hosenlatz T\xc3\xb8ylappen utviklet seg siden til skamkapsel (braguett) i renessansemoten, en sv\xc3\xa6rt i\xc3\xb8ynefallende, belgformet t\xc3\xb8ypung som dekket menns kj\xc3\xb8nnsorganer. Det samme t\xc3\xb8ystykket ble beholdt som diskret klaff p\xc3\xa5 seinere tiders klaffebukser._NEWLINE_Bukseklaffen ble erstattet av en smal, loddrett buksesmekk p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet etter p\xc3\xa5virkning fra bymoten.'