b'\n_START_ARTICLE_\nMeieri\n_START_SECTION_\nDet f\xc3\xb8rste meieriet\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste meieriet som ble etablert i Norge var Rausj\xc3\xb8dalen Meieri (senere kalt Rausj\xc3\xb8dalen Setermeieri), som ble etablert av omkring 30 b\xc3\xb8nder fra Tolga og Os den 26. og 27. august i 1856. Meieriet i Rausj\xc3\xb8dalen l\xc3\xa5 et par mil s\xc3\xb8r for Tolga sentrum og var bare i drift i sommerhalv\xc3\xa5ret. Meieriet, som ble drevet etter sveitsiske prinsipper og var et setermeieri, hadde felles beite og fj\xc3\xb8s, med plass til 100 melkekyr. _NEWLINE_Noen herreg\xc3\xa5rds-meierier hadde riktignok eksistert tidligere, men har ikke hatt noen betydning for meieribrukets utvikling i Norge. _NEWLINE_Bestyreren i Rausj\xc3\xb8dalen het Caspar Hiestand (1816\xe2\x80\x931885) og var sveiser av yrke og sveitser av nasjonalitet. Hiestand, som i en tid ogs\xc3\xa5 hadde med seg s\xc3\xb8nnene Jacob Kaspar (1847\xe2\x80\x931893) og Theodor (1849\xe2\x80\x931911), sluttet p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten i 1858._NEWLINE_St\xc3\xb8rsteparten av produksjonen utgjorde sveitserost. Meieriet var kun i drift fra 1856-1857, men driften fikk stor betydning for den videre meierivirksomheten i hele landet. Selskapet for Norges Vel sto bak prosjektet \xc3\xb8konomisk.\n_START_SECTION_\nBymeieriene\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste bymeieriet i Norge var Skiens Ysteri i Skien, som ble etablert i 1863. P\xc3\xa5 den tid fantes ikke avkj\xc3\xb8ling, s\xc3\xa5 melken ble ofte sur f\xc3\xb8r den kunne foredles. Drifta gikk derfor ofte d\xc3\xa5rlig. I 1867 ble imidlertid nye avkj\xc3\xb8lingsmetoder tatt i bruk og nye meierier ble bygd som avkj\xc3\xb8ingsmeierier, med sm\xc3\xb8r og magerostproduksjon. Fra begynnelsen p\xc3\xa5 1870-tallet og framover ble det etablert en rekke ny bymeierier her, fordi det p\xc3\xa5 den tiden var mer fordelaktig med hensyn til transport av melk til konsum. At de nye meieriene fikk bolagsendiger i navnene (ref. Ringerikes Meieribolag) skyldtes at teknologien til mer moderne meierier kom til Norge fra Sverige p\xc3\xa5 den tiden._NEWLINE_Fremveksten i antall norske meierier fortsatte fram mot \xc3\xa5rhundreskiftet. I 1900 var det hele 780 meierier i landet, men etter dette gikk antallet noe ned. Dette skyldtes sentralisering til byene og bedre transportmetoder.\n_START_SECTION_\nMeieriselskaper i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDet st\xc3\xb8rste norske meieriselskapet er det produsenteide samvirkeselskapet TINE, som har et fullt sortiment av meieriprodukter, noen av de mest kjente merkevarene er ostene Jarlsberg og Norvegia. Andre store akt\xc3\xb8rer er Synn\xc3\xb8ve Finden som kj\xc3\xb8per melka fra Tine R\xc3\xa5vare og hovedsakelig produserer gulost p\xc3\xa5 sitt anlegg p\xc3\xa5 Alvdal og Q-Meieriene i Gausdal og p\xc3\xa5 J\xc3\xa6ren som har egne leverand\xc3\xb8rer og produserer konsummelk, fl\xc3\xb8te o.l. I tillegg til disse har det de siste \xc3\xa5rene blitt startet opp en mengde mindre g\xc3\xa5rdsmeierier rundt om i landet som hovedsakelig produserer ost av forskjellige typer.'