b'\n_START_ARTICLE_\nKautsjuk\n_START_SECTION_\nForekomst og utvinning\n_START_PARAGRAPH_\nKautsjuk utvinnes overveiende (ca. 99\xc2\xa0%) fra gummitreet, Hevea brasiliensis (vortemelkfamilien), mindre mengder fra diverse andre, f.eks. gummifiken, Ficus elastica, et gummitre som dyrkes en del i Assam og Myanmar (Burma). Ogs\xc3\xa5 gummil\xc3\xb8vetann eller koksagys, Taraxacum bicorne, har v\xc3\xa6rt dyrket for sitt kautsjukinnhold, s\xc3\xa6rlig i det s\xc3\xb8rlige Russland og Ukraina. Den meksikanske guayuleplanten, Parthenium argentatum, dyrkes i California og Mexico.\n_START_SECTION_\nHistorisk utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiske funn fra flere hundre \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Columbus kom til Amerika og fikk med seg de f\xc3\xb8rste pr\xc3\xb8ver av kautsjuk tilbake til Europa (1496), viser at kautsjuk (fra guayuleplanten, castilloatre, Castilla elastica, og gummitreet) lenge hadde v\xc3\xa6rt kjent og brukt av indianere i Mexico, Mellom- og S\xc3\xb8r-Amerika til fott\xc3\xb8y, vannflasker, baller, t\xc3\xb8yimpregnering m.m._NEWLINE_Gummitreet vokser vilt i S\xc3\xb8r-Amerika, s\xc3\xa6rlig i Amazonasomr\xc3\xa5det, og Brasil var lenge den ledende kautsjukprodusent. Men 1876 smuglet briten Henry Wickham fr\xc3\xb8 av gummitre til Storbritannia (Kew), og 1880 ble planter fra disse overf\xc3\xb8rt til Sri Lanka. Herfra stammer gummiplantasjene i Malaysia og Indonesia (de to st\xc3\xb8rste produsenter, 1996), Thailand, Sri Lanka, India, Myanmar (Burma), Liberia og andre tropiske land. Brasil spiller ikke lenger s\xc3\xa5 stor rolle.\n_START_SECTION_\nKjemisk sammensetning og egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nLateksen er en dispersjon (\xc2\xabemulsjon\xc2\xbb) av sm\xc3\xa5 kautsjukpartikler (diameter 0,0005\xe2\x80\x930,003 mm) i vann, hvor kautsjuk utgj\xc3\xb8r 30\xe2\x80\x9345\xc2\xa0%. Den inneholder dessuten bl.a. litt protein som virker som beskyttelseskolloid, steroler med antioksidantvirkning og fettsyrer som har betydning ved vulkaniseringen._NEWLINE_Ren kautsjuk er et mykt, elastisk, brennbart, h\xc3\xb8ypolymert stoff med en midlere relativ molekylmasse av st\xc3\xb8rrelsesorden 1 million f\xc3\xb8r bearbeidingen. Densiteten er 0,93 g/cm3._NEWLINE_Biosyntesen av kautsjuk i gummitreet antas \xc3\xa5 skje ved en enzymatisk kondensasjonspolymerisasjon av isopentenyl-pyrofosfat under avspalting av pyrofosforsyre. Det dannes da kautsjukmolekyler som er umettede hydrokarbonkjeder bygd opp av et stort antall enheter med kjemisk formel \xe2\x80\x93CH\xe2\x82\x82\xc2\xb7C(CH\xe2\x82\x83)=CH\xc2\xb7CH\xe2\x82\x82\xe2\x80\x93 og med cis-struktur ved dobbeltbindingen. Kautsjuk blir derfor betegnet som cis-1,4-polyisopren eller poly(1-metyl-cis-1-butenylen).\n_START_SECTION_\nIsoprengummi\n_START_PARAGRAPH_\nI 1950-\xc3\xa5rene lyktes det \xc3\xa5 utvikle katalysatorer for polymerisasjon av isopren, som fremstilles petrokjemisk, til et polyisopren med nettopp denne strukturen. Siden den gang er slik \xc2\xabsyntetisk naturgummi\xc2\xbb blitt meget vanlig, se isoprengummi._NEWLINE_Grunnsubstansen i guttaperka og balata er ogs\xc3\xa5 polyisopren, men har ikke samme gummielastiske egenskaper.\n_START_SECTION_\nFremstilling\n_START_PARAGRAPH_\nTapping av lateks. Lateksen dannes i vertikale kanaler i gummitreets bark. Den tappes ved at barken snittes slik at lateksen siver ut og renner ned i en oppsamlingskopp. Snittet friskes opp ved ny avskj\xc3\xa6ring av litt bark, f.eks. annenhver dag. Tappingen kan begynne n\xc3\xa5r treet er 5\xe2\x80\x936 \xc3\xa5r gammelt og kan p\xc3\xa5g\xc3\xa5 i mange \xc3\xa5r, idet barken stadig fornyer seg. Mange tr\xc3\xa6r tilh\xc3\xb8rer kloner som man har f\xc3\xa5tt ved poding fra h\xc3\xb8ytytende tr\xc3\xa6r. Tr\xc3\xa6r hvor rot, stamme og krone har hver sin opprinnelse, blir ogs\xc3\xa5 brukt. Ytelsen kan \xc3\xb8kes sterkt ved \xc3\xa5 behandle barken med visse kjemikalier (stimulanter).\n_START_SECTION_\nStabilisering og valsing\n_START_PARAGRAPH_\nLateksen stabiliseres med litt formaldehyd eller ammoniakk og samles i store blandekar for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 jevn kvalitet. Noe av den blir skipet i konsentrert form (sentrifugert eller skummet) og benyttet til fremstilling av skumgummi, lim og forskjellige tynnveggede artikler. Det meste av lateksen blir imidlertid tilsatt en koagulant (oftest maursyre), slik at kautsjuken skilles ut. Etter den tradisjonelle prosessen blir den v\xc3\xa5te koagelen enten bearbeidet og grundig vasket, og s\xc3\xa5 valset ut til en 1 mm tykk, knudret, lysegul krepp (eng. pale crepe), eller vaskingen er mindre grundig, og gummien valses ut og konserveres ved r\xc3\xb8yking (ribbed smoked sheet, RSS), den blir da m\xc3\xb8rk brun. Finnes det spor av tungmetaller i produktet, kan dette v\xc3\xa6re meget uheldig for kvaliteten (gummigift). For \xc3\xa5 bedre konkurranseevnen overfor syntetiske gummityper er det tatt i bruk standardiserte produksjonsmetoder og teknisk klassifisering av kautsjuken etter viskositet og viskositetsstabilitet, vulkaniseringsegenskaper, innhold av forurensninger m.m.\n_START_SECTION_\nPressing til baller\n_START_PARAGRAPH_\nKoagelen blir vasket og revet opp i sm\xc3\xa5biter (crumbs) som t\xc3\xb8rres og presses til firkantede blokker (baller) av standardvekt 33 \xe2\x85\x93 kg, som skipes p\xc3\xa5 standardpaller i standardcontainere. Disse kvaliteter har betegnelsene SMR (Standard Malaysian Rubber), SIR (Standard Indonesian Rubber) osv. Noen av kvalitetene er mykere og mindre rene fordi de inneholder en del av de naturlig koagulerte, innt\xc3\xb8rkede og noe oksiderte lateksrester som dannes p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6rne ved tappingen. Det produseres ogs\xc3\xa5 viskositetsstabiliserte kvaliteter og kautsjuk som er dr\xc3\xb8yd med en olje.\n_START_SECTION_\nVulkanisering\n_START_PARAGRAPH_\nI gummivarefabrikkene blir kautsjuken blandet med en rekke ingredienser, deriblant vulkaniseringsmidler, og det er f\xc3\xb8rst ved vulkanisering at de beste elastiske egenskaper kommer frem. Om denne videre bearbeiding til ferdigprodukter og om de forskjellige anvendelser, se gummi og naturgummi.\n_START_SECTION_\nAndre produkter\n_START_PARAGRAPH_\nNoe kautsjuk blir kjemisk modifisert til nye kommersielle produkter: syklisert kautsjuk, epoksidert kautsjuk, flytende kautsjuk, kautsjukhydroklorid, klorkautsjuk og podede kopolymerer, hvor kautsjukmolekylene har f\xc3\xa5tt forgreninger av en annen polymertype.'