b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xa6ringskjede\n_START_PARAGRAPH_\nEn n\xc3\xa6ringskjede er en rekke av organismer, der hvert ledd n\xc3\xa6rer seg av leddet foran og utgj\xc3\xb8r samtidig n\xc3\xa6ring for leddet etter. Hver organisme befinner seg p\xc3\xa5 sitt trofiske niv\xc3\xa5 i n\xc3\xa6ringskjeden, og flere n\xc3\xa6ringskjeder danner til sammen et n\xc3\xa6ringsnett._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste leddet eller trofiske niv\xc3\xa5et i en n\xc3\xa6ringskjede kalles en produsent. Produsentene er som regel alger eller planter, som gj\xc3\xb8r om energien i sollyset til kjemisk energi organismene kan utnytte. Denne prosessen kalles fotosyntese. Produsentene blir s\xc3\xa5 spist av prim\xc3\xa6rkonsumenter, som er det neste leddet i n\xc3\xa6ringskjeden. Disse kan videre bli spist av sekund\xc3\xa6rkonsumenter og terti\xc3\xa6rkonsumenter. Det kan v\xc3\xa6re flere ledd i en n\xc3\xa6ringskjede, men mye energi (omkring 90 prosent) g\xc3\xa5r tapt mellom hvert niv\xc3\xa5 kjeden. Derfor er antallet niv\xc3\xa5er begrenset, s\xc3\xa6rlig hvis prim\xc3\xa6rkonsumentene er store planteetere, som elg. Mange av organismene kan dessuten hente n\xc3\xa6ring fra flere av niv\xc3\xa5ene i n\xc3\xa6ringskjeden. Vi mennesker er for eksempel b\xc3\xa5de prim\xc3\xa6rkonsumenter, sekund\xc3\xa6rkonsumenter og terti\xc3\xa6rkonsumenter, fordi vi er altetere (omnivorer).\n_START_SECTION_\nBeitekjeder og detrituskjeder\n_START_PARAGRAPH_\nEn beitekjede kan best\xc3\xa5 av gran, barkbille, hakkespett og h\xc3\xb8nsehauk - eller planteplankton, planktonkrepsdyr, brasme, liten gjedde, stor gjedde. H\xc3\xb8nsehauken og den store gjedda kan v\xc3\xa6re toppkonsumenter i sitt \xc3\xb8kosystem. Isbj\xc3\xb8rn, spekkhogger, vandrefalk, makrellst\xc3\xb8rje og de st\xc3\xb8rste krokodillene og kattedyrene er andre eksempler p\xc3\xa5 toppkonsumenter. Dersom \xc3\xb8kosystemet til h\xc3\xb8nsehauken ogs\xc3\xa5 inkluderer konge\xc3\xb8rn, gaupe, ulv eller bj\xc3\xb8rn, vil man gjerne kalle h\xc3\xb8nsehauken og andre mellomstore rovdyr for mesopredatorer._NEWLINE_I en detrituskjede eller nedbryterkjede brytes organismene ned av nedbrytere, dekomponenter, som mikroorganismer og sm\xc3\xa5dyr. Meitemark er kjent som fremragende nedbrytere.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringspyramide\n_START_PARAGRAPH_\nEn n\xc3\xa6ringspyramide viser hvor mye energi hvert av leddene i en n\xc3\xa6ringskjede representerer.\n_START_SECTION_\nEnergiutbytte\n_START_PARAGRAPH_\nUtbyttet av energi blir mindre og mindre dersom vi beveger oss oppover i n\xc3\xa6ringskjeden. Dette skyldes dels at et dyr bare bruker en br\xc3\xb8kdel av energiforbruket til \xc3\xa5 vokse (resten g\xc3\xa5r til respirasjon osv. \xe2\x80\x93 dels at en predator ofte bare kan utnytte en del av byttets energiinnhold. Dette betyr at det er mest l\xc3\xb8nnsomt \xc3\xa5 spise planter/dyr som ligger lavt nede i en n\xc3\xa6ringskjede. Toppkonsumentene er derfor vanligvis f\xc3\xa5tallige, s\xc3\xa6rlig hvis de er betydelig st\xc3\xb8rre enn byttedyrene. _NEWLINE_En regner ofte at mengden energi som blir igjen ifra ett ledd til neste i n\xc3\xa6ringskjeden er 1/10, men dette varierer mye \xe2\x80\x93 til dels ogs\xc3\xa5 innen samme art. En gjedde trenger s\xc3\xa5ledes langt mer energi for \xc3\xa5 vokse fra 9 til 10 kg enn den trengte for \xc3\xa5 bli en kilosgjedde.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsvev\n_START_PARAGRAPH_\nFlere n\xc3\xa6ringskjeder danner til sammen et n\xc3\xa6ringsnett. I praksis er det en overforenkling \xc3\xa5 snakke om n\xc3\xa6ringskjeder. Mange dyr, fra bj\xc3\xb8rn til l\xc3\xb8vgresshopper, er n\xc3\xa6rmest altetende (omninvore). Ogs\xc3\xa5 samme individ kan leve dels av plantekost, dels av planteetende (herbivore) dyr, og dels av mindre rovdyr de kan r\xc3\xa5 med. Mange rovdyr lever dels av \xc3\xa5tsler, dels av dyr de dreper selv. En puma kan overfalle og drepe en enslig ulv, og befinner seg da over ulven i n\xc3\xa6ringskjeden, men kan selv bli drept av en ulveflokk.'