b"\n_START_ARTICLE_\nNorge i Eurovision Song Contest\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nNRK har ansvaret med \xc3\xa5 velge ut det norske bidraget, og har senderettighetene til Eurovision Song Contest i Norge. Det norske bidraget k\xc3\xa5res gjennom den \xc3\xa5rlige, nasjonale sangkonkurransen Melodi Grand Prix. Per 2018 har Norge deltatt 57 ganger i Eurovision Song Contest._NEWLINE_Norge debuterte i Eurovision Song Contest i 1960, nesten et halvt \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den offisielle \xc3\xa5pningen av fjernsynet i Norge. Landet fikk en god start da Nora Brockstedt sang Norge inn til fjerdeplass med \xc2\xabVoi Voi\xc2\xbb. De to neste \xc3\xa5rene holdt Norge seg p\xc3\xa5 topp ti, men i 1963 kom den f\xc3\xb8rste sisteplassen, da Anita Thallaug fikk 0 poeng for Solhverv.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb8kternhet og fagjuryer\n_START_PARAGRAPH_\nI 1960- og 1970-\xc3\xa5rene holdt NRK fast p\xc3\xa5 sin ikke-kommersielle innstilling til konkurransen. Fokuset skulle ligge p\xc3\xa5 melodi og tekst, ikke show og koreografi, noe som preget de norske finalene og sangene i mange \xc3\xa5r. I 1979 gikk NRK s\xc3\xa5 langt at de strippet hele studio for kulisser og ba artister og musikere stille i hverdagskl\xc3\xa6r. Poenget var \xc3\xa5 rette oppmerksomheten mot sangen, ikke all innpakningen rundt. Denne gjennomg\xc3\xa5ende holdningen, kombinert med skepsis i det norske musikkmilj\xc3\xb8et, var trolig medvirkende til at Norge endte opp med bidrag som ikke slo an hos de europeiske juryene. Heller ikke hos tv-seerne ble de norske bidragene noen slagere, for eksempel dukket bare tre av de norske vinnerl\xc3\xa5tene opp p\xc3\xa5 VG-lista i perioden 1961\xe2\x80\x931976._NEWLINE_Norges svake innsats og l\xc3\xa5tenes manglende suksess har blitt forklart p\xc3\xa5 ulike m\xc3\xa5ter. I 1975 uttalte Terje Rypdal til VG: \xc2\xabP\xc3\xa5 meg kan det virke som om folk binder seg fullstendig n\xc3\xa5r det blir snakk om Melodi Grand Prix. Da tenker man akkurat som man har gjort de siste \xc3\xa5rene. Nytenkning virker nesten uh\xc3\xb8rt.\xc2\xbb sa Rypdal. Veteranen Kirsti Sparboe mente arrang\xc3\xb8ren selv m\xc3\xa5tte ta skylden: \xc2\xabNRK vet ikke hva Norge vil. Vingler og vakler, leter etter l\xc3\xb8sninger.\xc2\xbb Hun mente ogs\xc3\xa5 at fagjuryene var motvillige og forutinntatte: \xc2\xabDet er for publikum melodiene lages, ikke for jurymedlemmer med varierende bakgrunn og interesse \xe2\x80\xa6 og antipatier\xc2\xbb, fortalte hun i sin biografi fra 1984. Ogs\xc3\xa5 Melodi Grand Prix-ekspert Kato M. Hansen peker p\xc3\xa5 de norske ekspertjuryene som en av \xc3\xa5rsakene til Norges d\xc3\xa5rlige plasseringer i 1970-\xc3\xa5rene. Ikke minst fordi fagjuryene bed\xc3\xb8mte de norske sangene ut fra sine ekspertpremisser: \xc2\xabDet var hovedgrunnen til at Norge gjorde det s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig utover i 1970-\xc3\xa5rene. Ikke at bidragene i seg selv var d\xc3\xa5rlige, men de ble kastet til ulvene n\xc3\xa5r de s\xc3\xa5 kom ut i Europa og skulle konkurrere p\xc3\xa5 helt andre premisser enn i Norge\xc2\xbb, sa Hansen i NRK-programmet Tidsvitne i 2013.\n_START_SECTION_\nSkiftet i 1980-\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nUtover i 1980-\xc3\xa5rene endret NRK innstilling til konkurransen, og de norske Eurovision-bidragene ble \xc2\xablettere\xc2\xbb og med mer koreografi. Ekspertjuryene ble ogs\xc3\xa5 byttet ut med regionale folkejuryer fra 1982, og finalene ble sendt direkte \xe2\x80\x93 og ikke i opptak som tidligere. Holdningsskiftet ga resultater. I 1982 ble Norge nummer tolv, i 1983 nummer ni, og i 1985 skjedde det som n\xc3\xa6rmest hadde f\xc3\xa5tt status som en umulighet: Norge vant Eurovision Song Contest med Bobbysocks og \xc2\xabLa det swinge\xc2\xbb. Flere gode resultater fulgte etter seieren, med en niendeplass i 1987 og en femteplass \xc3\xa5ret etter. I \xc3\xa5rene 1989\xe2\x80\x931992 gikk Norge inn i en svak periode igjen, blant annet med en ny sisteplass i 1990._NEWLINE_I 1993 innledet Norge sin beste periode i konkurransen. Silje Vige ble nummer fem i 1993, f\xc3\xb8r Elisabeth Andreassen og Jan Werner Danielsen fulgte opp med en sjetteplass \xc3\xa5ret etter. I 1995 vant Norge sin andre seier med Secret Gardens \xc2\xabNocturne\xc2\xbb, mens Elisabeth Andreassen sikret Norge en andreplass p\xc3\xa5 hjemmebane i 1996. Rekken av gode plasseringer fikk imidlertid en br\xc3\xa5 slutt i 1997, da Tor Endresens \xc2\xabSan Francisco\xc2\xbb endte sist i Dublin uten poeng._NEWLINE_Etter \xc3\xa5rtusenskiftet har Norge hatt varierende resultater. Tre ganger har landet endt opp p\xc3\xa5 sisteplass, og i 2002 m\xc3\xa5tte Norge for f\xc3\xb8rste gang ufrivillig st\xc3\xa5 utenfor konkurransen. I tillegg kvalifiserte ikke Norge seg til finalene i 2007, 2011 og 2016. Men i samme periode har ogs\xc3\xa5 Norge vunnet konkurransen \xc3\xa9n gang, da Alexander Rybak vant en suveren seier med \xc2\xabFairytale\xc2\xbb i 2009. Seieren er fremdeles en av de mest overlegne gjennom historien. Norge har i tillegg f\xc3\xa5tt to fjerdeplasser og \xc3\xa9n femteplass etter 2000.\n_START_SECTION_\nFrav\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nSiden debuten i 1960 har Norge st\xc3\xa5tt over konkurransen ved to anledninger \xe2\x80\x93 i 1970 og i 2002. I 1970 trakk Norge seg fra Eurovision Song Contest sammen med blant andre Sverige og Finland. Bakgrunnen var at fire land hadde delt seieren i konkurransen \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. Men en like viktig \xc3\xa5rsak var nok den \xc3\xb8kende norske misn\xc3\xb8yen og kritikken mot konkurransen, en misn\xc3\xb8ye som n\xc3\xa5dde sitt klimaks etter den norske finalen i Melodi Grand Prix 1969. Da Norge valgte \xc3\xa5 boikotte Eurovision Song Contest i 1970 og ikke arrangere Melodi Grand Prix 1970, sa NRKs programdirekt\xc3\xb8r Otto Nes til Aftenposten: \xc2\xabDet har forekommet en del misn\xc3\xb8ye med arrangementet, fordi man mener at det ikke har svart til de forventninger man stilte \xe2\x80\x93 nemlig at man gjennom denne melodikonkurranse i Eurovisjonen skulle h\xc3\xb8yne slagerniv\xc3\xa5et i Europa\xc2\xbb._NEWLINE_I 2002 var ikke Norge kvalifisert til konkurransen, p\xc3\xa5 grunn av sisteplassen \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. Dette var f\xc3\xb8rste gang Norge ufrivillig m\xc3\xa5tte st\xc3\xa5 over Eurovision Song Contest. Etter innf\xc3\xb8ringen av semifinaler i 2004 har Norge blitt sl\xc3\xa5tt ut i semifinalene p\xc3\xa5 tre av tretten fors\xc3\xb8k: 2007, 2011 og 2016. Norge var direktekvalifisert til finalene i 2004, 2006 og 2010.\n_START_SECTION_\nPopularitet\n_START_PARAGRAPH_\nUtover i 1960-\xc3\xa5rene vokste det frem en \xc3\xb8kende misn\xc3\xb8ye mot konkurransen i Norge, og hvert eneste \xc3\xa5r dukket sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let opp om Norge burde trekke seg. I 1967 trakk Danmark seg fra konkurransen i elleve \xc3\xa5r, fordi Danmarks Radios nye underholdningssjef, Niels J\xc3\xb8rgen Kaiser, mente konkurransen ikke holdt h\xc3\xb8y nok \xc2\xabkulturell verdi\xc2\xbb. Tross dette valgte NRK \xc3\xa5 fortsette i konkurransen sammen med finske Yle og svenske SVT. Unntaket var 1970, da Norden trakk seg i protest mot den firedelte seieren \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r._NEWLINE_Tross kritikk og d\xc3\xa5rlige resultater har Eurovision Song Contest likevel alltid v\xc3\xa6rt et popul\xc3\xa6rt tv-program i Norge, med bred medieomtale og h\xc3\xb8ye seertall. Flere ganger har den internasjonale finalen v\xc3\xa6rt det mest sette programmet p\xc3\xa5 norsk tv i l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5ret. Seerandelen for konkurransen har enkelte \xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 ligget s\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt som 90 prosent._NEWLINE_I 1992 kom moderne tv-meterm\xc3\xa5linger, og siden da har seertallene stort sett ligget rundt 1,5 millioner seere. Rekorden ble satt i 1996 med 2,03 millioner seere, da Norge arrangerte finalen. Like bak kommer Rybak-\xc3\xa5ret 2009 med 2,01 millioner seere, og avstemningen ble fulgt av hele 2,3 millioner p\xc3\xa5 det meste. Finalen fra B\xc3\xa6rum i 2010 ble sett av 1,99 millioner nordmenn. _NEWLINE_Den minst sette finalen var i 2007, da bare 573\xc2\xa0000 nordmenn fulgte sendingen fra Helsingfors i Finland. Finalen gikk imidlertid av stabelen uten Norge, siden Guri Schanke ble sl\xc3\xa5tt ut i semifinalen. Det er imidlertid gjort flere endringer i m\xc3\xa5lemetoden siden 1992, senest i 2018. Det er derfor ikke mulig \xc3\xa5 sammenligne alle tallene direkte. Blant annet er tallene fra og med 2018 jevnt over lavere enn \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 grunn av den nye m\xc3\xa5lemetoden.\n_START_SECTION_\nSisteplass-landet\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har mildt sagt hatt varierende suksess i Eurovision Song Contest. Siden 1960 har Norge vunnet tre ganger og kommet p\xc3\xa5 topp fem ytterligere \xc3\xa5tte ganger. Men Norge er nok langt mer kjent for sine elleve sisteplasser \xe2\x80\x93 flere enn noe annet land. Tar en med semifinaler ogs\xc3\xa5, tangerer Finland denne rekorden med ni sisteplasser i en finale og to i en semifinale. Norge har ogs\xc3\xa5 endt opp uten poeng fire ganger: 1963, 1978, 1981 og 1997. Bare \xc3\x98sterrike har like mange nullpoengere._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste sisteplassen kom allerede p\xc3\xa5 Norges fjerde fors\xc3\xb8k, i 1963. Men det er perioden 1969\xe2\x80\x931981 som er den definitivt svakeste i norsk Eurovision-historie. I denne perioden deltok Norge tolv ganger \xe2\x80\x93 og fem av dem endte med sisteplass (1969, 1974, 1976, 1978 og 1981). I tillegg kom Norge nest sist to ganger (1971 og 1975). Bare \xc3\xa9n gang i denne perioden kom landet p\xc3\xa5 \xc3\xb8vre halvdel av resultatlisten: I 1973, da Bendik Singers kom p\xc3\xa5 syvendeplass med \xc2\xabIt's Just a Game\xc2\xbb._NEWLINE_I 1978 ble Jahn Teigen den f\xc3\xb8rste til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 null poeng etter at poengsystemet ble endret i 1975. Jumboplasseringen skapte enorm oppmerksomhet i Norge, men ogs\xc3\xa5 i flere andre land. Sisteplassen ble imidlertid en stor suksess for Jahn Teigen, og taperl\xc3\xa5ten \xc2\xabMil etter mil\xc2\xbb er fremdeles en av de mest solgte Melodi Grand Prix-vinnerne gjennom tidene i Norge. Bare tre \xc3\xa5r senere fikk Norge null poeng igjen, denne gang med Finn Kalvik og \xc2\xabAldri i livet\xc2\xbb. De mange sisteplassene fikk britene til \xc3\xa5 spekulere p\xc3\xa5 om Norge faktisk gikk inn for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 null poeng i konkurransen._NEWLINE_I 1990 kom Norge sist for syvende gang, og heller ikke de siste \xc3\xa5rene har Norge sluppet unna jumboplasseringene. Ogs\xc3\xa5 i 1997, 2001, 2004 og 2012 kom Norge sist."