b"\n_START_ARTICLE_\nTsjekkias politiske system\n_START_PARAGRAPH_\nDen tsjekkiske republikk er en parlamentarisk, representativ og demokratisk republikk. Landet er en enhetsstat, inndelt i 14 provinser og er medlem av EU.\n_START_SECTION_\nGrunnloven\n_START_PARAGRAPH_\nDen tsjekkiske grunnloven ble vedtatt i desember 1992, rett f\xc3\xb8r oppl\xc3\xb8sningen av Tsjekkoslovakia. Grunnloven fastsl\xc3\xa5r at Tsjekkia er en enhetsstat med parlamentarisk styresett, tokammersystem og en svak, parlamentsvalgt president. Tsjekkia har en grunnlovsdomstol som d\xc3\xb8mmer om lover er i samsvar med grunnloven.\n_START_SECTION_\nStatsoverhode\n_START_PARAGRAPH_\nTsjekkias statsoverhode, presidenten, har liten formell makt. Personene som har fylt embetet har likevel gjort mye av seg. V\xc3\xa1clav Havel hadde stor moralsk autoritet som tidligere dissident og frontfigur i fl\xc3\xb8yelsrevolusjonen. B\xc3\xa5de Havel og hans etterf\xc3\xb8lger som president, V\xc3\xa1clav Klaus, hade et konfliktfylt forhold til landets statsminister. _NEWLINE_Presidenten velges av parlamentet for periode p\xc3\xa5 fem \xc3\xa5r og kan kun gjenvelges en gang. Det kreves flertall i begge kamre for at presidenten skal bli valgt. Presidenten foresl\xc3\xa5r h\xc3\xb8yesterettsdommere, kan utskrive nyvalg under gitte betingelser, og har utsettende veto.\n_START_SECTION_\nRegjeringssjefen\n_START_PARAGRAPH_\nTsjekkias regjeringssjef, statsministeren, har stor makt. Han setter agendaen for det meste av b\xc3\xa5de utenrikspolitikk og innenrikspolitikk. Han velger dessuten ut medlemmene av regjeringa. Regjeringa er kun ansvarlig overfor deputertkammeret. Grunnloven krever innsettingsvedtak, det vil si at regjeringa m\xc3\xa5 ha flertall i deputertkammeret for \xc3\xa5 tiltre, noe som i praksis ofte har vist seg vanskelig.\n_START_SECTION_\nParlamentet\n_START_PARAGRAPH_\nParlamentet har to kamre. Deputertkammeret er underhuset i parlamentet. Det har 200 medlemmer. Valgperioden er p\xc3\xa5 fire \xc3\xa5r, men presidenten kan oppl\xc3\xb8se kammeret tidligere. Siden regjeringa kun er ansvarlig ovenfor deputertkammeret, er dette kammeret det sterke av parlamentets to kamre. Kammeret kan sette til side presidentens utsettende veto. _NEWLINE_Senatet er overhuset i parlamentet. Det har 81 medlemmer og velges for seks \xc3\xa5r. En tredjedel av senatorene er p\xc3\xa5 valg hvert andre \xc3\xa5r. I motsetning til for deputertkammeret, kan ikke senatet oppl\xc3\xb8ses tidligere. Senatet har noks\xc3\xa5 liten makt, unntatt ved endring av valgloven og ved valg av president, der det kreves flertall i begge kamre og ved grunnlovsendringer, der det kreves 3/5 flertall i begge kamre.\n_START_SECTION_\nValgordning\n_START_PARAGRAPH_\nDet har st\xc3\xa5tt strid om valgordninga. De st\xc3\xb8rste partiene har g\xc3\xa5tt inn for flertallsvalg eller i hvert fall en mindre proporsjonal valgordning, mens de mindre partiene har g\xc3\xa5tt inn for \xc3\xa5 beholde ordninga med forholdstallsvalg. I januar 2002 kom det en ny valgordning. Det skulle fortsatt v\xc3\xa6re en valgordning med forholdstallsvalg, men den blei mindre proporsjonal enn den hadde v\xc3\xa6rt tidligere. Tallet p\xc3\xa5 valgkretser \xc3\xb8kte fra 8 til 14 og det blei tatt i bruk en fordelingsformel basert p\xc3\xa5 en rein d'Hondts metode.\n_START_SECTION_\nPolitiske partier\n_START_PARAGRAPH_\nPolitisk er Tsjekkia det landet i det postkommunistiske Europa som tidligst utvikla et partisystem som hadde klare fellestrekk med partisystemene i Vest-Europa. Alle de politisk relevante partiene kan plasseres inn i europeiske partifamilier og partiene plasserer seg langs en h\xc3\xb8yre-venstre-akse som er tydelig forankra i sosio\xc3\xb8konomiske konflikter. Tsjekkia er, ved siden av Ungarn, det postkommunistiske landet som hadde det mest stabile partisystemet. Alle de fem partiene som var representert i deputertkammeret i 2008 var stifta innen v\xc3\xa5ren 1991 og fire av dem hadde v\xc3\xa6rt representert i alle parlamentene siden 1992. _NEWLINE_Det er alts\xc3\xa5 over tid fire stabile partier med politisk betydning. De to st\xc3\xb8rste er Det borgerligdemokratiske partiet (ODS) og Det tsjekkiske sosialdemokratiske partiet (\xc4\x8cSSD), som hver fikk omtrent en tredjedel av stemmene ved valget i 2006. Til venstre for sosialdemokratene finner vi Kommunistpartieti B\xc3\xb6hmen og M\xc3\xa4hren (KS\xc4\x8cM), mens Kristeligdemokratisk union \xe2\x80\x93 det tsjekkoslovakiske folkepartiet (KDU-CSL) har etablert seg i en sentrum-h\xc3\xb8yre-posisjon mellom de to store partiene. I tillegg har fem andre partier v\xc3\xa6rt representert i deputertkammeret ved ett eller to valg."