b"\n_START_ARTICLE_\nPierre de Coubertin\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nCoubertin vokste opp i den franske overklassen som Charles Louis de Fr\xc3\xa9dy og Agathe-Gabrielle de Mirvilles tredje barn. Hans samtid var preget av politisk og sosial uro. Frankrike kom ut av den fransk-tyske krigen (1870\xe2\x80\x9371) med nederlag, og landet gikk inn i en tid der nye sosiale klasser utfordret de etablerte makthaverne. _NEWLINE_Coubertin hadde et m\xc3\xa5l om \xc3\xa5 reformere det franske utdanningssystemet, mye basert p\xc3\xa5 idealer fra de britiske kostskolene. De britiske kostskolene hadde etablert gentlemansidretten som en del av skolehverdagen. Idrettskonkurranser ble betraktet som ypperlig redskap i en moralsk oppdragelse. Spesielt var han begeistret for rugby, og d\xc3\xb8mte selv den f\xc3\xb8rste finalen i den franske rugbyunionen, den 29. mars 1892 mellom klubbene Racing Club de France og Stade Fran\xc3\xa7ais.\n_START_SECTION_\nDe olympiske leker\n_START_PARAGRAPH_\nCoubertin ble inspirert av Dr. William Penny Brookes, som hadde organisert nasjonale olympiske leker p\xc3\xa5 Crystal Palace i London i 1866. Han adopterte ogs\xc3\xa5 ideer fra Evangelis Zappas' fornyelse av de olympiske leker i Hellas. Coubertin tenkte st\xc3\xb8rre enn Dr. Brookes, og s\xc3\xa5 for seg en internasjonal idrettskonkurranse. Han hadde merket seg en \xc3\xb8kt internasjonal interesse for antikkens olympiske leker, frontet av de nye lekene i England og Hellas, men ogs\xc3\xa5 gjennom arkeologiske funn i Olympia. Han satte seg fore \xc3\xa5 stifte en internasjonal olympisk komit\xc3\xa9._NEWLINE_For \xc3\xa5 iverksette sine planer organiserte han en internasjonal kongress den 23. juni i 1894 ved Universitetet i Sorbonne i Paris. P\xc3\xa5 kongressen la han frem sine planer om \xc3\xa5 gjenopplive antikkens olympiske leker. Kongressen f\xc3\xb8rte til etableringen av den f\xc3\xb8rste internasjonale olympiske komit\xc3\xa9 (IOK). Det ble ogs\xc3\xa5 bestemt at de f\xc3\xb8rste lekene skulle holdes i Athen, og at de skulle holdes hvert fjerde \xc3\xa5r, og p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten f\xc3\xb8lge den samme rytmen som antikkens leker brukte i store deler av sin historie, hvor perioden mellom to p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende samlinger ble kalt en olympiade. _NEWLINE_Grekeren Demetrius Vikelas ble IOKs f\xc3\xb8rste president, med oppdrag \xc3\xa5 legge til rette for vellykkede leker p\xc3\xa5 hjemmebane. Coubertin ble innsatt som generalsekret\xc3\xa6r. De f\xc3\xb8rste lekene ble en suksess. Vikelas gikk av etter de f\xc3\xb8rste lekene og Coubertin tok over som president._NEWLINE_Coubertin bygget sin ide om \xc3\xa5 ta opp igjen de olympiske leker rundt idealene om \xc3\xa5 oppdra det enkelte menneske og bidra til harmoni i samfunnet. Han \xc3\xb8nsket at lekene skulle medvirke til internasjonal fred og fordragelighet. Han innf\xc3\xb8rte med dette en ideologi eller livsfilosofi som har f\xc3\xa5tt navnet olympismen. _NEWLINE_Den olympiske bevegelsen fikk motgang i de f\xc3\xb8rste lekene p\xc3\xa5 1900-tallet. B\xc3\xa5de OL 1900, holdt i Coubertins hjemby Paris, og OL 1904 i St. Louis, USA kom i skyggen av Verdensutstillingene som ble holdt samme \xc3\xa5r, i de samme byene. _NEWLINE_Jubileumslekene i 1906 snudde trenden, og de olympiske leker vokste til \xc3\xa5 bli verdens mest betydningsfulle sportsarrangement. Coubertin skapte selv \xc3\xb8velsen moderne femkamp til OL 1912, og gikk av som president etter vellykkede leker i Paris i 1924. Etter nesten 30 \xc3\xa5r som leder overlot han presidentstolen til belgieren Henri de Baillet-Latour._NEWLINE_Coubertin stod som \xc3\xa6respresident i IOK frem til sin d\xc3\xb8d i 1937 i Gen\xc3\xa8ve, Sveits. Han ble begravd i Lausanne (hvor IOK har sitt hovedkontor), mens hans hjerte ble begravd separat fra kroppen i et monument ved ruinene i Olympia.\n_START_SECTION_\nEtterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nPierre de Coubertin-medaljen, som ogs\xc3\xa5 blir kalt the True Spirit of Sportsmanship medal, er en utmerkelse gitt av IOK til de ut\xc3\xb8verne som viser god sports\xc3\xa5nd under de olympiske leker. Medaljen er av mange ansett som den h\xc3\xb8yeste utmerkelsen en olympisk ut\xc3\xb8ver kan motta, h\xc3\xb8yere enn selv OL-gull. IOK anser medaljen som sin h\xc3\xb8yeste utmerkelse._NEWLINE_2190 Coubertin er en planetoide som ble oppdaget i 1976 av den sovjetrussiske astronomen Nikolai Stepanovich Chernykh."