b'\n_START_ARTICLE_\nSkr\xc3\xa5bjelke\n_START_PARAGRAPH_\nSkr\xc3\xa5bjelke er en grafisk figur som er mye brukt i v\xc3\xa5penskjold allerede fra middelalderen og i alle europeiske land. Skr\xc3\xa5bjelken er en type heroldsfigur i heraldisk spr\xc3\xa5kbruk._NEWLINE_Skr\xc3\xa5bjelken er formet som et bredt b\xc3\xa5nd som g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5 fra skjoldets ene \xc3\xb8vre hj\xc3\xb8rne til nedre hj\xc3\xb8rne p\xc3\xa5 motsatt side av skjoldet. Hvis skr\xc3\xa5bjelken g\xc3\xa5r fra \xc3\xb8vre h\xc3\xb8yre hj\xc3\xb8rne, sett fra tilskuerens side, kalles den i blasoneringer for en venstre skr\xc3\xa5bjelke. (Retningene h\xc3\xb8yre og venstre er i blasoneringer motsatt av hva tilskueren ser. Tanken er at v\xc3\xa5penet blir beskrevet av den som b\xc3\xa6rer det.)_NEWLINE_En skr\xc3\xa5bjelke som ikke ber\xc3\xb8rer skjoldets sidekanter, blir kalt for svevende skr\xc3\xa5bjelke._NEWLINE_Dersom en skr\xc3\xa5bjelke er smal og tynn, blir den kalt for en streng, bl.a. i Nittedals kommunev\xc3\xa5pen fra 1987. Nittedal har to skr\xc3\xa5stilte strenger ved siden av hverandre og de blir i blasoneringen betegnet som en tvillingstreng. Modum kommunes v\xc3\xa5pen har en skr\xc3\xa5stilt trillingstreng dannet ved b\xc3\xb8lgesnitt._NEWLINE_Sidekantene til en skr\xc3\xa5bjelke kan v\xc3\xa6re formet som forskjellige snitt. Skr\xc3\xa5bjelken kan dermed bli b\xc3\xb8lgeformet, ha spisser eller andre former, f.eks. Saudas kommunev\xc3\xa5pen fra 1976 som har "en trillingstreng med bredtannet snitt"._NEWLINE_Skr\xc3\xa5bjelken kan v\xc3\xa6re fulgt av mindre figurer over og under skr\xc3\xa5bjelken. Det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re lagt sm\xc3\xa5figurer inne p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5bjelken, s\xc3\xa5 som i slektsv\xc3\xa5pen for Kl\xc3\xb8cker og Knoff.'