b'\n_START_ARTICLE_\nJana Andolan 1990\n_START_SECTION_\n1950-tallets brutte l\xc3\xb8fte om demokrati\n_START_PARAGRAPH_\n18. februar 1951 avslutta kong Tribuvan Nepals f\xc3\xb8rste demokratiske revolusjon, da han i en tale erkl\xc3\xa6rte at fra n\xc3\xa5 av hadde landet flerpartisystem, og han utnevnte landets f\xc3\xb8rste demokratiske regjering. I talen lovet kongen ogs\xc3\xa5 at det skulle holdes frie valg p\xc3\xa5 en grunnlovgivende forsamling._NEWLINE_Dette l\xc3\xb8ftet blei ikke holdt. Kong Tribuvan og hans s\xc3\xb8nn Mahendra utsatte stadig p\xc3\xa5 1950-tallet parlamentsvalg, og utnevnte og avsatte i stedet regjeringene sj\xc3\xb8l._NEWLINE_I 1957 og 1958 tvang en stor protestbevegelse gjennom at det blei holdt parlamentsvalg tidlig i 1959. Men kong Mahendra proklamerte sj\xc3\xb8l en ny grunnlov bare 6 dager f\xc3\xb8r valget. Grunnloven ga kongen makt til bl.a. \xc3\xa5 avsette regjeringa og parlamentet n\xc3\xa5r det passa ham._NEWLINE_I valget fikk Nepals Kongressparti reint flertall. Statsminister B. P. Koirala gjennomf\xc3\xb8rte en moderat jordreform og vedtok at kongens og andre f\xc3\xb8ydalisters land skulle skattlegges. Dette f\xc3\xb8rte til at kongen oppmuntra til politiske protester og intrigerte mot statsministeren i parlamentet, regjeringa og Kongresspartiet._NEWLINE_15. desember 1960 gjennomf\xc3\xb8rte Gyanendra statskupp, og forb\xc3\xb8d alle politiske partier. B.P. Koirala og andre politiske ledere fikk mange \xc3\xa5rs fengsel._NEWLINE_Kongresspartiet starta i 1961 en ny demokratirevolusjon med st\xc3\xb8tte fra India, men m\xc3\xa5tte gi opp den v\xc3\xa6pnete kampen mot diktaturet i 1962, da India kom i krig med Kina og ikke lengre tillot at partiet angrep fra indisk omr\xc3\xa5de._NEWLINE_Det \xc3\xa5pna for at Mahendra kunne stabilisere diktaturet ved \xc3\xa5 proklamere det s\xc3\xa5kalte partil\xc3\xb8se Panchayat-demokratiet i 1962. Det var ei form for rojalistisk diktatur, forkledd med valg i spesielt utpekte forsamlinger som var lojale mot kongen.\n_START_SECTION_\nKampen mot Panchayat-systemet\n_START_PARAGRAPH_\nProtester f\xc3\xb8rte etter hvert til en del liberalisering innafor Panchayat-systemet. Etter hvert fikk noen flere stemmerett, og det blei i praksis st\xc3\xb8rre spillerom for de forbudte politiske partiene._NEWLINE_S\xc3\xa6rlig viktig var et stort student- og folkeoppr\xc3\xb8r i 1979, som fikk kong Birendra til \xc3\xa5 proklamere en folkeavstemning mellom Panchayat-systemet og flerpartidemokrati i 1980. (Denne kampen blei en slags generalpr\xc3\xb8ve p\xc3\xa5 demokratioppr\xc3\xb8ret i 1990. Mange av alliansene og metodene som blei brukt i 1990, blei f\xc3\xb8rst pr\xc3\xb8vd i 1979 og 1980.)_NEWLINE_Kongen vant folkeavstemninga, men med forholdsvis knapp margin (som mange mistenkte skyldtes valgfusk, organisert av prins Gyanendra. I storbyene var det flertall for demokrati._NEWLINE_Etter avstemninga blei valgsystemet revidert, slik at alle fikk stemmerett ved valga. En del representanter for de forbudte partiene, b\xc3\xa5de Kongresspartiet og ulike kommunistpartier blei valgt inn. Dette styrka den illegale opposisjonen._NEWLINE_Samtidig gikk Panchayat-systemet i oppl\xc3\xb8sning innafra. Korrupsjonen vokste. Bl.a. blei kongens br\xc3\xb8dre, prinsene Gyanendra og Dhirendra, mistenkt for \xc3\xa5 p\xc3\xa5virke regjeringa og parlamentet, samtidig som de var innblanda i alvorlig kriminalitet. Et mordfors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 en kjent journalist som skreiv om dette f\xc3\xb8rte til skandale._NEWLINE_I 1985 avtalte Nepals Kongressparti og flere kommunistpartier at de skulle starte ei ny ulydighetskampanje for demokrati. Men etter at bevegelsen hadde starta, eksploderte flere bomber i Kathmandu, og Kongresspartiet stoppa demonstrasjoene. (Hvem som plasserte bombene er fortsatt ikke oppklart. Opposisjonen mente det var en provokasjon fra palasset, kanskje organisert av prins Gyanendra.)\n_START_SECTION_\nDemokratioppr\xc3\xb8ret 1990\n_START_PARAGRAPH_\nDemonstrasjonene som begynte den 18. februar var i innledningsfasen dominert av partiaktivister._NEWLINE_Sammenst\xc3\xb8t med politiet f\xc3\xb8rte til flere d\xc3\xb8dsfall og tusenvis av arrestasjoner i Kathmandu og resten av landet, men trakk i f\xc3\xb8rste omgang ikke med seg store folkemasser utafor partienes rekker. I midten av mars virka det som om bevegelsen var i nedgang._NEWLINE_Men raseri over at en student blei skutt p\xc3\xa5 universitetet i Mechi i det s\xc3\xb8r\xc3\xb8stre Nepal ga ny styrke til studentdemonstrasjonene i Kathmandu._NEWLINE_Fra 29. mars begynte lyseslukkeraksjonene i en by i Tarai. De spredde seg til Kathmandudalen og fikk stor betydning, fordi de ga det store flertallet en trygg m\xc3\xa5te \xc3\xa5 protestere p\xc3\xa5 og samtidig gjorde det lettere for et mindretall av aktivister \xc3\xa5 konfrontere politiet i de m\xc3\xb8rklagte gatene._NEWLINE_N\xc3\xa5 begynte protester fra frie yrkesgrupper og fra representanter for Panchayat-demokratiet. Representanter for utenlandske donorer uttrykte ogs\xc3\xa5 bekymring overfor regjeringa._NEWLINE_31. mars kom et avgj\xc3\xb8rende vendepunkt. Innbyggere i Patan, som var rasende etter at politiet hadde skutt i byen, oppretta en komite for offentlig sikkerhet, stengte alle veier inn i byen med gr\xc3\xb8fter og sperra politiet inne i det gamle slottet ved stortorget. B\xc3\xa5de her og i Bhaktapur spilte det ei stor rolle at befolkninga tilh\xc3\xb8rte newari-nasjonaliteten og var knytta sammen i et tett nettverk av familie \xe2\x80\x93 og kasteforbindelser, noe som f\xc3\xb8rte til at politiangrep blei oppfatta som angrep p\xc3\xa5 alle i hele bysamfunnet._NEWLINE_Store demonstrasjoner fortsatte ellers i Kathmandudalen, og parolene blei stadig mer antirojalistiske. Folkemassene ropte at kong Birendra skulle henges. Bevegelsen var n\xc3\xa5 ute av de store politiske partienes kontroll._NEWLINE_6. april holdt kong Birendra en dramatisk tale. Han erkl\xc3\xa6rte at statsminister Marichman Singh hadde g\xc3\xa5tt av og Lokendra Bahadur Chand var innsatt isteden. Kongen lovet ogs\xc3\xa5 diskusjoner om reformer med opposisjonen._NEWLINE_Disse konsesjonene var ikke lenger nok til \xc3\xa5 tilfredsstille folkemassene. Seinere p\xc3\xa5 dagen demonstrerte 200 000 i Kathmandu og forlangte \xc3\xb8yeblikkelig legalisering av de politiske partiene._NEWLINE_Mange tusen, trolig leda av de revolusjon\xc3\xa6re kommunistpartiene, gikk mot slottet. H\xc3\xa6ren eller politistyrker fikk ordre om \xc3\xa5 skyte, og det blei meldt om 50 drepte i Kathmandu (men dette tallet blei ikke bekrefta seinere)._NEWLINE_Portforbud blei innf\xc3\xb8rt i Kathmandudalen, men regjeringa tok kontakt med partilederne og tillot partiene \xc3\xa5 komme sammen og konsultere._NEWLINE_8. april dro ledere fra Kongressen og ULF til slottet for \xc3\xa5 forhandle. De godtok legalisering av de politiske partiene, og Krishna Prasad Bhattarai erkl\xc3\xa6rte at kampen var over._NEWLINE_Venstresida i bevegelsen var misforn\xc3\xb8yd med det, og \xc3\xb8nska bl.a. at Panchayat-systemet skulle v\xc3\xa6rt formelt oppheva f\xc3\xb8r demonstrasjonene ga seg._NEWLINE_9. april var det store gledesdemonstrasjoner. _NEWLINE_Men det viste seg at kongen n\xc3\xa5 fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 fortsette uten \xc3\xa5 avsette Chand og oppheve Panchayat-lovene. Dette f\xc3\xb8rte til nye, store demonstrasjoner f\xc3\xb8r Chand gikk av den 16. april, og K. P. Bhattarai tok over som statsminister for ei overgangsregjering den 19. april._NEWLINE_Fra denne datoen regnes det store demokratioppr\xc3\xb8ret som over._NEWLINE_Det offisielle antallet drepte var 63. Mange tusen var s\xc3\xa5ra.\n_START_SECTION_\nJana Andolan 2006\n_START_PARAGRAPH_\nJana Andolan 1990 har mange sl\xc3\xa5ende likhetspunkter med demokratioppr\xc3\xb8ret 16 \xc3\xa5r etter. Dette er ingen tilfeldighet, for mange av kampmetodene som blei brukt i Jana Andolan 2006 blei utvikla i 1990. Hundretusener som deltok den gangen, var p\xc3\xa5 gatene i 2006. Mange av lederne var ogs\xc3\xa5 de samme (bl.a. G. P. Koirala, Prachanda, Baburam Bhattarai og dav\xc3\xa6rende prins Gyanendra). Planene for oppr\xc3\xb8ret i 2006 blei lagt p\xc3\xa5 grunnlag av erfaringene fra 1990, og for \xc3\xa5 appellere til minnene fra 1990-oppr\xc3\xb8ret._NEWLINE_Ei lengre sammenlikning mellom de to demokratioppr\xc3\xb8rene st\xc3\xa5r nederst i artikkelen om Jana Andolan 2006.'