b'\n_START_ARTICLE_\nIstiklal Caddesi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0stikl\xc3\xa2l Caddesi  er en av Istanbuls mest ber\xc3\xb8mte gater. Den er hovedgata i bydelen Beyo\xc4\x9flu, og g\xc3\xa5r i en 3 km lang bue fra Taksim til T\xc3\xbcnel. Den elegante 1800-tallsarkitekturen rommer spesialforretninger av mange slag, kafeer, barer, restauranter, kunstgallerier, kinoer, teatre og biblioteker. \xc4\xb0stikl\xc3\xa2l Caddesi er Istanbuls st\xc3\xb8rste bilfrie gate.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Det ottomanske rike var str\xc3\xb8ket rundt Istiklal Caddesi sentrum for utenlandske diplomater og forretningsmenn. Hver legasjon hadde sitt palassliknende hovedkvarter med tilliggende ambassad\xc3\xb8rbolig, kirke og postkontor, og danna en egen nasjon, mer og mindre uavhengig av ottomanske myndigheter. Etter at republikken Tyrkia flytta hovedstaden til Ankara i 1923 er noen av de gamle ambassadene blitt omgjort til konsulater, mens noen i dag tjener helt andre form\xc3\xa5l._NEWLINE_Gata ble tidligere kalt Cadde-i Kebir (\xc2\xabDen store avenyen\xc2\xbb), og var i sultanatets dager et samlingssted b\xc3\xa5de for tyrkiske intellektuelle og for europeerne, som kalte den for \xc2\xabGrand Rue de Pera\xc2\xbb. N\xc3\xa5r reisende p\xc3\xa5 1800-tallet refererte til Konstantinopel som \xc2\xab\xc3\x98stens Paris\xc2\xbb, tenkte de p\xc3\xa5 Istiklal Caddesi og dens halvt europeiske, halvt asiatiske kultur. Etter revolusjonen i 1923 fikk gata sitt n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende navn, som betyr \xc2\xabuavhengighetsavenyen\xc2\xbb \xe2\x80\x93 til minne om den tyrkiske uavhengighetskrigen.\n_START_SECTION_\nSeverdigheter\n_START_PARAGRAPH_\nVed Taksim Meydani ligger det \xc3\xa5ttekanta taksim, et anlegg bygd i 1732 for \xc3\xa5 fordele vann fra Beogradskogen til de ulike delen av byen. Like ved ligger det franske konsulatet fra 1719, opprinnelig bygd av franskmennene for de som led av pesten. P\xc3\xa5 motsatt side ligger den store gresk-ortodokse kirka Aya Triada (Den hellige treenighet), reist p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet._NEWLINE_Der gata gj\xc3\xb8r en sving midtveis ligger den store Galatasarayplassen, som har navn etter Galatasaray Lisesi, en av Tyrkias eldste og mest anerkjente undervisningsinstitusjoner. Like i n\xc3\xa6rheten ligger Bal\xc4\xb1k Pazar\xc4\xb1 (\xc2\xabFiskebasaren\xc2\xbb) \xe2\x80\x93 i hjertet av den gamle byen Pera. Fra \xc4\xb0stikl\xc3\xa2l Caddesi er det inngang til den ber\xc3\xb8mte \xc3\x87i\xc3\xa7ek Pasaj\xc4\xb1 \xe2\x80\x93 \xc2\xabBlomsterpassasjen\xc2\xbb. Den L-forma passasjen er bygd inn i en elegant leieg\xc3\xa5rd fra 1871 kalt Cit\xc3\xa9 de Pera. Blomstermarkedet er n\xc3\xa5 flytta til sidegata Sahne Soka\xc4\x9f\xc4\xb1, og passasjen er overtatt av de tyrkiske \xc3\xb8lstuene som g\xc3\xa5r under betegnelsen meyhane. _NEWLINE_Det britiske konsulatet ligger til sidegata Hamalba\xc5\x9f\xc4\xb1 Caddesi. De diplomatiske forbindelsene mellom England og Det ottomanske riket begynte med avtalen mellom Elisabeth I og Murat III, som tillot engelske kj\xc3\xb8pmenn \xc3\xa5 etablere The Levant Company i 1580. Lord Elgin fikk bygd den f\xc3\xb8rste britiske ambassaden p\xc3\xa5 stedet omkring 1800, men denne ble \xc3\xb8delagt ved bybrannen i 1831. Deler av dagens bygning er tegna av Charles Barry, som var en av arkitektene bak Houses of Parliament i London. Bygningen sto ferdig i 1845._NEWLINE_Rett nedenfor Galatasarayplassen, p\xc3\xa5 en sidegate, ligger St. Antuan Kilisesi, som er den st\xc3\xb8rste romersk-katolske kirka i byen. Den f\xc3\xb8rste kirka viet Antonius ble bygd p\xc3\xa5 stedet i 1725; dagens kirke er fra 1913 og er et eksempel p\xc3\xa5 italiensk nygotikk i r\xc3\xb8d murstein._NEWLINE_Midt mellom Galatasarayplassen og T\xc3\xbcnel ligger Palais de France. Frankrike var det f\xc3\xb8rste europeiske landet som oppretta diplomatiske forbindelser med Det ottomanske riket, da Fran\xc3\xa7ois I i 1535 utnevnte en sendemann til S\xc3\xbcleiman I. Frankrike var ogs\xc3\xa5 det f\xc3\xb8rste landet som bygde en ambassade langs Grand Rue de Pera. Den opprinnelige bygningen fra 1581 gikk med i en brann i 1831. _NEWLINE_Noe lengre ned ligger den nederlandske ambassaden. Dagens bygning ble ferdig i 1855 og er tegna av Fossati-br\xc3\xb8drene. Den ligger p\xc3\xa5 grunnmurene av den eldste nederlandske ambassaden fra 1612. Her ligger ogs\xc3\xa5 Det nederlandske kapellet, som siden 1857 har huset Union Church of Istanbul, en engelskspr\xc3\xa5klig, flernasjonal menighet. Kapellet fra omkring 1700 er en massiv mursteinskonstruksjon med ett stort t\xc3\xb8nnehvelv. Kjelleretasjen har v\xc3\xa6rt brukt som fengsel._NEWLINE_I denne delen av gata ligger ogs\xc3\xa5 den svenske ambassaden fra slutten av 1600-tallet. Den russiske ambassaden er fra 1837, og var det f\xc3\xb8rste byggverket Fossatibr\xc3\xb8drene tegna i Istanbul. Ved en liten plass for enden av den korte sidegata Postac\xc4\xb1lar Soka\xc4\x9f\xc4\xb1 ligger det franske rettstribunalet, der mye av rettspleien innen de europeiske nasjonene ble ivaretatt under Det ottomanske riket. P\xc3\xa5 motsatt side ligger Palazzo di Venezia, som var residensen til den mektige og innflytelsesrike venetianske ambassad\xc3\xb8ren. Palasset er fra ca. 1695 og er omgitt av en typisk italiensk hage. I sine memoarer forteller Giacomo Casanova at han oppholdt seg her sommeren 1744; p\xc3\xa5 de tre m\xc3\xa5nedene gjorde han ikke en eneste erobring, men ble sj\xc3\xb8l forf\xc3\xb8rt av en viss Ismail Efendi._NEWLINE_\xc4\xb0stikl\xc3\xa2l Caddesi ender ved stasjonen for den underjordiske kabelbanen T\xc3\xbcnel, som p\xc3\xa5 1 min 20 s tilbakelegger stigningen opp fra den andre stasjonen i Karak\xc3\xb6y nede ved Galatabrua. T\xc3\xbcnel ble bygd av franske ingeni\xc3\xb8rer i 1875, og er verdens nest eldste undergrunnsbane._NEWLINE_Ved T\xc3\xbcnel ligger den tyske skolen i Istanbul (\xc3\x96zel Alman Lisesi), regna som en av de beste videreg\xc3\xa5ende skolene i landet.'