b"\n_START_ARTICLE_\nJul\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOpphavet til ordet jul er uklart. Det eldste belegget for jul kommer fra et fragment Codex Ambrosianus A av den gotiske kalenderen som ble skrevet en gang p\xc3\xa5 500- eller 600-tallet. Fragmentet beskriver slutten p\xc3\xa5 oktober og begynnelsen p\xc3\xa5 november. M\xc3\xa5neden november er overskrevet med \xc2\xabNaubaimbair: fruma Jiuleis\xc2\xbb, noe som kan tolkes som \xc2\xabNovember: f\xc3\xb8rste julem\xc3\xa5neden\xc2\xbb, eller \xc2\xabNovember: M\xc3\xa5neden f\xc3\xb8r jul\xc2\xbb. Omkring 730 e.Kr. skrev den angelsaksiske munken Beda venerabilis at angelsaksernes kalender har m\xc3\xa5neden \xc2\xabgeola\xc2\xbb eller \xc2\xabgiuli\xc2\xbb som motsvarer desember eller desember og januar. Den 25. desember er f\xc3\xb8rste dagen i hedningenes nye \xc3\xa5r og angelsakserne feiret hele natten til \xc2\xabmodergudinnenes \xc3\xa6re\xc2\xbb: _NEWLINE_Etter at kristendommen ble innf\xc3\xb8rt benyttet germanerne samme begrepet for feiringen av Jesu f\xc3\xb8dsel som man tidligere hadde anvendt p\xc3\xa5 den hedenske feiringen, slik man ogs\xc3\xa5 gjorde med navnene p\xc3\xa5 ukedagene. P\xc3\xa5 1000-tallets England og 1100-tallets Tyskland begynte man dog \xc3\xa5 kalle den kristne feiringen for \xc2\xabCristes M\xc3\xa6sse\xc2\xbb (Kristi messe), respektive \xc2\xabw\xc3\xaehe nah\xc2\xbb, Weihnachten eller \xc2\xabvienatt\xc2\xbb; og p\xc3\xa5 engelsk \xc2\xabchristmas\xc2\xbb. I England beholdt man dog begrepet \xc2\xabYule-tide\xc2\xbb (juletid), men mer som tilleggsord. Yule kommer fra angelsaksiske \xc4\xa1e\xc3\xb3l eller \xc4\xa1e\xc3\xb3hol og \xc4\xa1e\xc3\xb3la eller \xc4\xa1e\xc3\xb3li, hvor det f\xc3\xb8rstnevnte indikerer \xc2\xab(12-dagers festen til) jul\xc2\xbb, senere \xc2\xabChristmastide\xc2\xbb; og sistnevnte indikerer \xc2\xab(m\xc3\xa5neden til) jul\xc2\xbb, hvorved \xc7\xbdrra \xc4\xa1e\xc3\xb3la viser til perioden for julefesten (desember) og \xc3\xa6ftera \xc4\xa1e\xc3\xb3la viser til perioden etter jul (januar). _NEWLINE_Gjennom \xc3\xa5 sammenligne ulike spr\xc3\xa5k har filologene rekonstruert at det urgermanske ordet var *jehwla eller *jxwla (x uttales her som i tysk \xc2\xabach\xc2\xbb). Ordet ble tidlig l\xc3\xa5nt inn i finsk hvor uttalene i sammenligning med de germanske spr\xc3\xa5kene ble endret lite i de siste 2\xc2\xa0000 \xc3\xa5rene, juhla betyr p\xc3\xa5 finsk \xc2\xabh\xc3\xb8ytid\xc2\xbb. Senere har finnene l\xc3\xa5nt ordet en gang til, joulu med betydningen \xc2\xabjul\xc2\xbb. Norr\xc3\xb8ne og i dagens islandske j\xc3\xb3l, som dansk, svensk og norsk jul som ble feiret i m\xc3\xa5neden \xc3\xbdlir; og angelsaksiske yule, er antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re avledet fra det nevnte urgermanske begrepet. Den etymologiske stamtavlen til ordet har forblitt usikker, skj\xc3\xb8nt det har v\xc3\xa6rt fremmet tallrike spekulative fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 finne indoeuropeiske slektskap utenfor den germanske spr\xc3\xa5kgruppe. En popul\xc3\xa6r oppfatning er at det kommer fra ordet \xc2\xabhjul\xc2\xbb, fra det antatte indoeuropeiske opphavsordet *qwelo- (g\xc3\xa5 rundt), i tolkningen av at \xc3\xa5ret vender, men de fleste spr\xc3\xa5kforskere mener det er ikke relatert og en myte som har oppst\xc3\xa5tt i to uavhengige ords ytre likhet med hverandre.\n_START_SECTION_\nNavnet jul\n_START_PARAGRAPH_\nSelve navnet jul stammer fra norr\xc3\xb8nt j\xc3\xb3l eller j\xc3\xb3labl\xc3\xb3t, fra den opprinnelige norr\xc3\xb8n offerfeiringen av midtvinterdagen i Norden, som var lagt til 12. januar. Det er imidlertid noe uklart hvorfor julen ble feiret; noen hevder at det var til \xc3\xa6re for Sola, slik at den skulle komme tilbake, mens andre hevder at det var til \xc3\xa6re for fruktbarhetsguden Fr\xc3\xb8y. Noen hevder ogs\xc3\xa5 at feiringen kunne v\xc3\xa6rt til \xc3\xa6re for de d\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nInnf\xc3\xb8ring av kristen jul\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5kon den gode p\xc3\xa5b\xc3\xb8d p\xc3\xa5 900-tallet at landet skulle feire jul den 25. desember, samtidig med n\xc3\xa5r den kristne h\xc3\xb8ytiden ble feiret over hele Europa, og s\xc3\xb8kte \xc3\xa5 stoppe det hedenske offerritualet som en del av en politisk prosess med \xc3\xa5 kristne Norge. Derfor fikk den kristne h\xc3\xb8ytiden overta det gamle navnet \xc2\xabjul\xc2\xbb._NEWLINE_Fra norr\xc3\xb8ne saga fremg\xc3\xa5r at julen var den viktigste kristne h\xc3\xb8ytiden etter p\xc3\xa5sken. Lovene fra den viste at juledagen var den viktigste helligdagen. Julen besto ellers av adventstiden og tiden etter juledagen. P\xc3\xa5 juledagen skulle kirkene avholde tre messer p\xc3\xa5 rad (kristmesse) og disse tre gudstjenestene skulle gjenspeile \xc2\xabde tre tidsaldre\xc2\xbb: Midnattsmessen var tiden \xc2\xabf\xc3\xb8r loven\xc2\xbb, den andre messen skulle \xc2\xabsynges\xc2\xbb da natt m\xc3\xb8tte dag (og representerte tiden under loven) og dagmessen betegnet n\xc3\xa5dens tid da \xc2\xabHerrens f\xc3\xb8dsel drev vantroens t\xc3\xa5ke bort fra de troendes hjerter og viste de rettferdige de evige lys\xc2\xbb. Betegnelsen \xc2\xabkristmesse\xc2\xbb ble (uten hell) fors\xc3\xb8kt overf\xc3\xb8rt til hele festperioden. I middelalderen ble det innf\xc3\xb8rt hviledager for \xc3\xa5 markere h\xc3\xb8ytiden. Magnus Lagab\xc3\xb8tes bylov bestemte at julefreden skulle vare i tre uker fra 21. desember. B\xc3\xb8ter for fiendskap i ord eller gjerning ble fordoblet under julefreden. Rettssaker tok pause i juletiden. Rytmen i samfunnet ble styrt av den kristne julen samtidig som denne ble tilpasset eksisterende tradisjoner for midtvinterfest.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8ytidens navn i andre land\n_START_PARAGRAPH_\nI storparten av Europa har feiringen f\xc3\xa5tt et kristent navn: P\xc3\xa5 engelsk brukes navnet Christmas eller \xc2\xabkristmesse\xc2\xbb, tysk Weihnachten eller \xc2\xabvienatt\xc2\xbb, fransk no\xc3\xabl i betydningen f\xc3\xb8dsel, men i Skandinavia har h\xc3\xb8ytiden f\xc3\xa5tt beholde sitt gamle germanske navn jul. Engelsk har bevart Yuletide som en arkaisk form.\n_START_SECTION_\nTradisjoner\n_START_PARAGRAPH_\nTypiske elementer i julefeiringer over hele verden er kirkegang, levende lys, festlig lag, sammenkomster i familien, mektig, tradisjonspreget mat, gaver og almisser, symboler som r\xc3\xb8dt og gr\xc3\xb8nt, nisser, engler, stjerner og julekrybber, og en rekke forskjellige tradisjoner som varierer fra land til land. I Norge blir julen feiret med julemat, levende lys og musikk; man gir hverandre gaver, de fleste pynter med juletre, og det er vanlig \xc3\xa5 holde julebord i forkant av julekvelden og juletrefest i romjulen eller helt frem til trettendagen. _NEWLINE_Kirkegang og lesning av juleevangeliet p\xc3\xa5 julaften er sentrale elementer, tidvis ogs\xc3\xa5 blant dem som ellers ikke praktiserer kristen skikk. Julen slik som den markeres i Norge og eller i Norden har hovedsakelig trekk fra den kristne Kristi f\xc3\xb8dselsfest._NEWLINE_Det hevdes gjerne at den ogs\xc3\xa5 henter trekk fra den den gamle f\xc3\xb8r-kristne norr\xc3\xb8ne julen og enkelte trekk fra den j\xc3\xb8diske lysfesten hanukk\xc3\xa1, - i tillegg til romerske saturnaliafesten, men for det meste er s\xc3\xa6rlig det siste (hanukka, saturnalia) vanskelig \xc3\xa5 belegge daglig med eksempler og kildefaste utviklingslinjer. Mens det er lett \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 at assosiasjonsmulighetene mellom Kristus verdens lys og romerskikkens ubeseirede sol, er det ikke s\xc3\xa5 liketil \xc3\xa5 se at de kristne hentet inspirasjon fra romernes festligheter, s\xc3\xa6rlig ikke det utpregede og fremtredende romerske innslag som gambling, stripping og gruppeorgier. _NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 vanskelig \xc3\xa5 se de helt store impulser fra hanukka til julefeiringen. Som fest var hanukka aldri spesielt viktig f\xc3\xb8r den i moderne tid ble sett p\xc3\xa5 som en slags \xc2\xabj\xc3\xb8disk julefeiring\xc2\xbb. Det er stort sett i USA at man feirer hanukka, og hanukka har antakelig tatt opp i seg langt flere elementer fra den kristne julefeiringen enn motsatt.\n_START_SECTION_\nPraktisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nI Nord-Europa, der vinteren kan v\xc3\xa6re streng, er det mengden av vinterf\xc3\xb4r som avgj\xc3\xb8r hvor stor buskapen kan v\xc3\xa6re. P\xc3\xa5 senh\xc3\xb8sten er det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 redusere flokken til et antall som man kan f\xc3\xb8 over vinteren. Som avslutning p\xc3\xa5 slakteperioden er det naturlig \xc3\xa5 ha en fest._NEWLINE_I Norge, der solen blir borte under horisonten eller bak h\xc3\xb8ye fjell, har det v\xc3\xa6rt en enkel sak \xc3\xa5 regne ut n\xc3\xa5r solen snur. Allerede i jordbrukssteinalderen kan det ha v\xc3\xa6rt en fest eller en rituell markering p\xc3\xa5 denne tiden. Det germanske ordet jul synes \xc3\xa5 indikere at det dreier seg om en sv\xc3\xa6rt gammel h\xc3\xb8ytid. Det er usikkert hvordan den f\xc3\xb8rkristne julen i Norge ble feiret. Trolig var det en fellesgermansk fest. Forskerne tror at festen begynte 13. januar f\xc3\xb8rst med en privat fest hjemme, deretter i fellesskap der ritualer som ofring av dyr (blot) inngikk. Inntak av \xc3\xb8l for \xc3\xa5 blidgj\xc3\xb8re gudene og for fred og gr\xc3\xb8de var et viktig innslag. En teori er at den f\xc3\xb8rkristne julen kan ha v\xc3\xa6rt en form for forfedredyrking der festen ble holdt for de d\xc3\xb8de som kom tilbake. Skikken med \xc3\xa5 brenne lyse julenatten og la mat st\xc3\xa5 fremme kan skrive seg fra dette, noen steder lot man sengene st\xc3\xa5 ledige for de d\xc3\xb8de mens de levende sov p\xc3\xa5 gulvet julenatten. En annen teori er at den norske julefeiringen var avslutning p\xc3\xa5 en festperiode som begynte med slakting og brygging. Julefesten kan ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt en solfest slik det er kjent fra andre land. Den f\xc3\xb8rkristne julen i Norden kan opprinnelig ha v\xc3\xa6rt feiret midtvintersnatten og de to p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende dagene.\n_START_SECTION_\nJuleblot\n_START_PARAGRAPH_\nI Norden har man drukket jol i lange tider f\xc3\xb8r kristendommen ble introdusert. Feiringene ble lagt til f\xc3\xb8rste fullm\xc3\xa5ne etter f\xc3\xb8rste nym\xc3\xa5ne etter vintersolverv. Dette tilsvarer omtrent den 12. januar._NEWLINE_I norr\xc3\xb8n tid samlet man seg til en slik midtvinterfest som varte i omtrent tre dager. Her skulle man blote for gudene, drikke \xc3\xb8l og leve godt. Det er uklart hva som n\xc3\xb8yaktig ble feiret under juleblotet. Det kan ha v\xc3\xa6rt et blot for god gr\xc3\xb8de, for de d\xc3\xb8de, eller en sol- eller lysfest som motsvar til den m\xc3\xb8rke vinteren._NEWLINE_Juletiden var preget av kontrasten mellom fest og uhygge. Mens man drakk jol og koste seg, m\xc3\xa5tte man samtidig passe seg for de m\xc3\xb8rke kreftene som var l\xc3\xb8se. Oskoreia, eller bare Reia, var inntil nyere tid navnet p\xc3\xa5 et skremmende f\xc3\xb8lge av d\xc3\xb8de, trollpakk og ugjerningsmenn som dro rundt og skremte folk og fe. Det er uklart om denne skikken g\xc3\xa5r tilbake til f\xc3\xb8rkristen tid, eller om det er en omformet eller nyskapt skikk i tidlig kristen tid. I kristen tid var det s\xc3\xa6rlig lussinatta den 13. desember man s\xc3\xa6rlig skulle akte seg slike.\n_START_SECTION_\nJulebukk\n_START_PARAGRAPH_\nGeitebukken er et gammelt julesymbol som man i dag finner igjen i skikken med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 julebukk og \xc3\xa5 pynte med halmbukker. De ulike skikkene bygger antagelig p\xc3\xa5 dyrkingen av den norr\xc3\xb8ne guden Tor, dels ved \xc3\xa5 slakte en geitebukk til jul for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et godt nytt \xc3\xa5r, dels ved \xc3\xa5 spille ulike julespill, eksempelvis hvor alle ble utstyrt med bukkehode og -pels og d\xc3\xb8de og kom til liv igjen._NEWLINE_Julebukken kan opprinnelig ha v\xc3\xa6rt en bukk som ble slaktet til jul for godt \xc3\xa5r. En annen teori er at julebukken skriver seg fra kirkelige opptog i middelalderen der djevelen ble fremstilt av en person med maske og bukkehorn.\n_START_SECTION_\nVidere utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nDa Norge ble kristnet ble det lagt vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 erobre gamle tradisjoner og gi dem kristent innhold. Julefeiringen holdt fram under det samme navnet, men med delvis nytt innhold. Man avskaffet i stor utstrekning midtvintersblotet, og erstattet den \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 ny dato \xe2\x80\x93 med feiringen av f\xc3\xb8dselen til Kvitekrist. Det var imidlertid en overgangsperiode p\xc3\xa5 flere generasjoner da det ble b\xc3\xa5de blotet og feiret Kristmesse den nye dagen, inntil bloting ble forbudt p\xc3\xa5 1000-tallet._NEWLINE_Hvor man tidligere brygget \xc3\xb8l og blotet til de norr\xc3\xb8ne gudene, ble det n\xc3\xa5 p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 brygge \xc3\xb8l og signe det i Jesu og jomfru Marias navn. Julebukken ble endret til en skapning som truet i f\xc3\xb8rjulstiden, og som kunne dukke opp p\xc3\xa5 festen._NEWLINE_Men selv om selve den f\xc3\xb8rkristne julens rituelle kjerne, blotet, er blitt helt borte, har flere av dagens juleskikker utviklingslinjer tilbake til den gamle jola, Blant annet kan det \xc3\xa5 sette ut gr\xc3\xb8t til nissen i v\xc3\xa5r tid ha hatt sin bakgrunn i ofringene til forfedrene i gravhaugen, og holde seg inne med alle vesener som eksisterte.\n_START_SECTION_\nMulige j\xc3\xb8diske elementer\n_START_PARAGRAPH_\nI j\xc3\xb8dedommen er det skikk \xc3\xa5 tenne levende lys i \xc3\xb8kende antall gjennom h\xc3\xb8ytiden hanukk\xc3\xa1. I h\xc3\xb8ymiddelalderen var det s\xc3\xa6rlig stort samkvem mellom j\xc3\xb8der og kristne i omr\xc3\xa5det rundt Rhinen i det s\xc3\xb8rvestlige Tyskland, og flere j\xc3\xb8diske kulturelle trekk ble opptatt i den lokale kristendommen. Dette oppgis \xc3\xa5 kunne v\xc3\xa6re opphavet til den firearmede adventslysestaken hvor man tenner et \xc3\xb8kende antall lys p\xc3\xa5 de fire s\xc3\xb8ndagene f\xc3\xb8r juledagen._NEWLINE_\xc3\x85 se en klar \xc3\xa5rsakssammenheng her er imidlertid ikke lett \xc3\xa5 belegge historisk - det kan snarere se ut som om man st\xc3\xa5r overfor en Post hoc ergo propter hoc-feilslutning. _NEWLINE_Den syvarmede lysestaken, som ligger noe n\xc3\xa6rmere den j\xc3\xb8diske hanukkij\xc3\xa1en i form, se Menor\xc3\xa1, har v\xc3\xa6rt benyttet i sammenheng med advent og jul i Tyskland, og denne lysestaken kom trolig til Skandinavia som et kulturelt l\xc3\xa5n derfra p\xc3\xa5 1800-tallet. I dag er syvarmede, elektriske lysestaker vanlig som vinduspryd i mange hus i Norge, Sverige og Island gjennom hele desember.\n_START_SECTION_\nKristmesse i kristendommen\n_START_PARAGRAPH_\nHva man feirer i sammenheng med f\xc3\xb8dselen til Jesus, og hvilken tid man feirer denne, varierer mellom de ulike kristne tradisjonene._NEWLINE_Plasseringen av Jesu f\xc3\xb8dsel til julen er en usikker datering ettersom det er f\xc3\xa5 spor i Bibelen som antyder at Jesus ble f\xc3\xb8dt midtvinters. I Evangeliet etter Lukas er hyrdene ute p\xc3\xa5 markene om natten og vokter over sauene, noe som tyder p\xc3\xa5 at f\xc3\xb8dselen fant sted under lammingen om v\xc3\xa5ren. I de f\xc3\xb8rste kristne menighetene ble Jesu f\xc3\xb8dsel ikke feiret; feiringen ble isteden knyttet til den dagen da Jesus sto opp igjen. De f\xc3\xb8rste historiske kildene som nevner en feiring av f\xc3\xb8dselen til Jesus i desember kommer fra midten av 300-tallet. Man kan ha valgt datoen 25. desember ettersom den ligger ni m\xc3\xa5neder etter Maria Budskapsdag den 25. mars, da Jesus ble unnfanget. _NEWLINE_Andre tidlige kristne feiret hovedsakelig de tre vise menn som kom med rike gaver til den nyf\xc3\xb8dte fredsfyrsten. Datoen for dette ble satt til 6. januar. F\xc3\xb8dselsfeiringen p\xc3\xa5 juledagen var mindre viktig, og fikk en egen liturgi f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 800-tallet._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av middelalderen ble f\xc3\xb8dselsdagen til jesusbarnet viktigere. De f\xc3\xb8rti dagene fram til juledagen, som begynte med martinsdag (eller mortensmesse), ble en fastetid, mens juletiden i kirke\xc3\xa5ret tok til med juledagen og varte i de f\xc3\xb8rti dagene fram til kyndelsmesse. Juleevangeliet fikk n\xc3\xa5 en sentral rolle. Det ble vanlig \xc3\xa5 framf\xc3\xb8re et spill eller framstille det i en julekrybbe, skikker som har holdt seg fram til v\xc3\xa5re dager. Sanger som gjenfortalte historien eller priset f\xc3\xb8dselen ble skrevet og framf\xc3\xb8rt._NEWLINE_Opp mot v\xc3\xa5r tid har det utviklet seg en rekke skikker med symbolsk, kristent innhold, med eller uten annet opphav, eksempelvis juletre, adventskalender, adventskrans og adventsstjerne. Tradisjonen med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i kirken p\xc3\xa5 julekvelden har holdt seg ved lag, skj\xc3\xb8nt ikke i samme massive grad f\xc3\xb8r 1900-tallets sekularisering. I 2005 gikk det eksempelvis 591\xc2\xa0690, dr\xc3\xb8yt 1/7 av Den norske kirkes medlemmer, til luthersk gudstjeneste denne dagen i Norge.\n_START_SECTION_\nNorge etter reformasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nInnholdet i julefeiringen ble ikke endret ved den protestantiske reformasjonen. De folkelige m\xc3\xa5tene \xc3\xa5 feire p\xc3\xa5 ble fors\xc3\xb8kt endret av de lutherske prestene som var redd for \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re hedenske eller katolske skikker. Den katolske kirken hadde videref\xc3\xb8rt den rituelle \xc3\xb8ldrikkingen men omgjort til en drikk for Jesus og jomfru Maria. \xc3\x98lbrygging til jul ble i middelalderen p\xc3\xa5budt ved lov. I 1735 ble det i Danmark-Norge forbud mot s\xc3\xa5kalte julestuer - sammenkomster for lek, spising og drikking hjemme.\n_START_SECTION_\nUtviklingen av julefeiringen p\xc3\xa5 1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDe sentrale juleskikkene, juletre, julenissen og julegavene fikk sin form p\xc3\xa5 1800-tallet. Julegaver kjennes ogs\xc3\xa5 fra tidligere tider, men da var det husbonden som gav mat til husmenn og fattige, og kl\xc3\xa6r til tjenestefolkene. Alle skulle ha et nytt plagg til jul._NEWLINE_Julem\xc3\xa5ltidet er den skikken som har forandret seg minst. Fremdeles spiser de fleste fet mat og drikker jule\xc3\xb8l som i f\xc3\xb8rkristen tid. Lutefisken som julekveldsm\xc3\xa5ltid g\xc3\xa5r tilbake til katolsk tid da man fastet f\xc3\xb8r de store h\xc3\xb8ytidene og ikke kunne spise kj\xc3\xb8tt eller sm\xc3\xb8r f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste juledag.\n_START_SECTION_\nJuletreet\n_START_PARAGRAPH_\nDe eldste kildene som kan fortelle om juletr\xc3\xa6r skriver seg fra s\xc3\xb8rvestlige Tyskland og er fra begynnelsen av 1500-tallet. Fra byen Schlettstadt finnes det et dokument fra 1521 om at de m\xc3\xa5tte sette ut vakter for \xc3\xa5 passe p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6rne i byskogen f\xc3\xb8r jul. Byen Freiburg har et forbud mot \xc3\xa5 hogge juletr\xc3\xa6r fra 1554. I begynnelsen tyder det p\xc3\xa5 at juletr\xc3\xa6rne ble pyntet i lokalene til h\xc3\xa5ndverkslaug og forskjellige selskaper. _NEWLINE_Tr\xc3\xa6rne sto til helligtrekongersdagen og da fikk laugsmedlemmenes barn lov til \xc3\xa5 h\xc3\xb8ste tr\xc3\xa6rne._NEWLINE_I det katolske mellomeuropa ble det forbudt \xc3\xa5 ha grankvister og sm\xc3\xa5gran inne fordi prestene mente det var hedensk (f\xc3\xb8rste skriftlige kilde til forbudet er fra 1460). If\xc3\xb8lge Ormestad ble juletreet popul\xc3\xa6rt i det protestantiske Tyskland blant annet fordi det ble mislikt av den katolske kirke._NEWLINE_Men skikkens utbredelse ut over det helt lokale er ut til \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt n\xc3\xa6rt knyttet til protestantismens framvekst. Fra Strasbourg finnes en skriftlig kilde om juletr\xc3\xa6r i hjemmene datert 1605  Den f\xc3\xb8rste kilden man kjenner som beskriver bruk av levende lys p\xc3\xa5 juletreet er fra Leipzig i 1632, skrevet ned av en s\xc3\xa5ret svensk offiser som tilbrakte julen i et privat hjem._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1700-tallet ble juletr\xc3\xa6r et alminnelig innslag i julefeiringen hos tysk adel og borgerskap. Johann Wolfgang von Goethes roman Den unge Werthers lidelser fra 1774 fikk stor betydning for kjennskapen og utbredelsen av juletreet b\xc3\xa5de i bredere lag av befolkningen i Tyskland og i andre land i Europa. Goethe skildrer juletreet slik det stort sett kjennes i dag. \xc2\xabHan talte om, hvor glade de Smaa vilde blive, og om de Tider, da D\xc3\xb8ren, der blev uventet aabnet, og Tilsynekomsten af et pyntet Tr\xc3\xa6 med Vokslys, Sukkergodt og \xc3\x86bler bragte en i paradisisk Henrykkelse\xc2\xbb (dansk oversettelse). _NEWLINE_I katolske deler av Tyskland og det \xc3\xb8vrige Europa ble juletreet lenge betraktet som en protestantisk skikk, og tanken \xc3\xa5 dekorere katolske kirker med slike tr\xc3\xa6r var i lange tider omtrent umulig \xc3\xa5 tenke - det ville ha v\xc3\xa6rt et religi\xc3\xb8st forr\xc3\xa6deri. Men ogs\xc3\xa5 protestantiske prester var lenge motstandere av juletreet. (Denne kirkelige skepsis er forlengst lagt til side.)_NEWLINE_P\xc3\xa5 1600- og 1700-tallet spredde skikken seg fra by til by. Det var hoffene, h\xc3\xb8yere embetsmenn og andre folk som reiste mye som antagelig spredte skikken. Til Sverige skal juletreet ha kommet allerede p\xc3\xa5 1700-tallet. Det f\xc3\xb8rste juletreet i Danmark skal ha blitt pyntet i 1811. I Norge omtales det f\xc3\xb8rste juletreet p\xc3\xa5 1820-tallet. P\xc3\xa5 1900-tallet hadde skikken spredt fra til byene til alle deler av landet. I noen menigheter har det lenge v\xc3\xa6rt motstand mot juletre i kirken. Det f\xc3\xb8rste vitnesbyrd om et juletre i Christiania er det fengselsdirekt\xc3\xb8r Richard Petersen har fortalt om fra sin ungdom p\xc3\xa5 1820-tallet. Han sier at det var en tysk skikk som var innf\xc3\xb8rt av \xc2\xaben fr\xc3\xb8ken Weinschenck\xc2\xbb. Etter hvert spredde juletreskikken seg ogs\xc3\xa5 utover bygdene. Ut p\xc3\xa5 1900-tallet var juletre blitt vanlige i alle hjem med barn.\n_START_SECTION_\nJulefeiring\n_START_PARAGRAPH_\nJul blir forberedt og feiret i en periode som er noe ulik p\xc3\xa5 forskjellige steder. Hvilken tidsrom som gjelder har sitt grunnlag i ofte strenge tradisjoner. De fleste land ferier jul rundt den 25. desember, men noen steder er Nilsmesse (eller Nikolasdagen) den 6. desember langt viktigere, andre steder legger man vekt p\xc3\xa5 feiringen av helligtrekongersdag (eller trettendedagen) den 6. januar. If\xc3\xb8lge den julianske kalenderen, som noen ortodokse kirker f\xc3\xb8lger, svarer 25. desember til 7. januar i den gregorianske.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rjulstid\n_START_PARAGRAPH_\nForberedelsene til jul kommer i gang i god tid f\xc3\xb8r selve feiringen. \xc2\xabJulestria\xc2\xbb er begrep som viser til grundig husvask og tilberedelse av mat til h\xc3\xb8ytiden, som julebakst og tidlig juleslakting. I moderne tid er matlaging, kakebaking, innkj\xc3\xb8p av julegaver og \xc3\xa5 sende julekort blitt en arbeidskrevende og til tider stressende del av f\xc3\xb8rjulstiden for enkelte._NEWLINE_Tradisjonelt begynner den norske f\xc3\xb8rjulstiden den 1. desember eller f\xc3\xb8rste s\xc3\xb8ndagen i advent, men handelsstanden kan begynne med juledekorasjon og sette fram julevarer flere uker i forveien._NEWLINE_I Norge har baking til jul v\xc3\xa6rt en viktig tradisjon og det skulle gjerne v\xc3\xa6re bedre sorter br\xc3\xb8d enn ellers. Slaktingen skjedde om h\xc3\xb8sten og fet mat skulle v\xc3\xa6re spesielt til jul, blant annet i form av sylte. Brygging av \xc3\xb8l var ogs\xc3\xa5 en av forberedelsene til jul, i middelalderen var det ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5budt ved lov \xc3\xa5 brygge \xc3\xb8l.\n_START_SECTION_\nAdvent\n_START_PARAGRAPH_\nAdvent er begynnelsen p\xc3\xa5 kirke\xc3\xa5ret og markerer ventetiden til Jesu f\xc3\xb8dsel og juledagen hvor man feirer at han kom til jorden. Mens advent begynner den fjerde s\xc3\xb8ndagen f\xc3\xb8r jul i vestlige kirker, varer den i hele f\xc3\xb8rti dager i den ortodokse kirke. I kirker med liturgiske farger er lilla den vanligste fargen, men bl\xc3\xa5tt og rosa blir ogs\xc3\xa5 noe brukt._NEWLINE_I de katolske og ortodokse kirkene inneb\xc3\xa6rer adventstiden en fasteperiode som et motsvar til fastetiden f\xc3\xb8r p\xc3\xa5ske. Tiden kan ogs\xc3\xa5 markeres med \xc3\xa5 tenne adventslys hjemme og i kirke, b\xc3\xa5de med levende lys i adventskranser og elektrisk lyspynt som adventsstjerner, juletrelys og adventslysestaker. Man utf\xc3\xb8rer mange handlinger som medvirker til \xc3\xa5 bygge opp en forventning, som julekalender, gradvis lage julekrybbe, eller tenne et nytt adventslys hver s\xc3\xb8ndag.\n_START_SECTION_\nLucia\n_START_PARAGRAPH_\nLuciadagen blir feiret den 13. desember og er i dag s\xc3\xa6rlig viktig i Sverige. Dagen blir markert med luciasang, barn kledd i hvitt, gjerne pyntet med luciakroner eller glitter, og b\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 levende lys og deler ut lussekatter. Dagen har r\xc3\xb8tter b\xc3\xa5de i den katolske dyrkelsen av den hellige Lucia fra Siracusa p\xc3\xa5 Sicilia, og i norr\xc3\xb8n feiring av vintersolvervet. Samtidig er dagen en relativt ny tradisjon; den ble innf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 nytt i Sverige p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet og har fra 1950-tallet spredt seg til resten av Skandinavia._NEWLINE_Katolikker innvandret fra katolske land, ogs\xc3\xa5 dem fra Italia (medregnet b\xc3\xa5de sicilianere og napolitanere hvorfra melodien til Luciasangen kommer), sl\xc3\xa5s med overraskelse over denne nordeuropeiske folklore knyttet til den hellige Lucia. Selv om den katolske helgenberetning gir ryggdekning til utviklingen av slike opptog som de nordiske, kjenner man ikke til noe  tilsvarende i deres hjemlige trakter.\n_START_SECTION_\nLille julaften\n_START_PARAGRAPH_\nDagen f\xc3\xb8r julaften, 23. desember, blir i Norge kalt for lille julaften. Tradisjonelt blir dagen kalt for Tollesmesse eller Sjursmesse og er til \xc3\xa6re for den islandske biskop \xc3\x9e\xc3\xb3rl\xc3\xa1kr \xc3\x9e\xc3\xb3rhalsson (1133\xe2\x80\x931193), som ble k\xc3\xa5ret til helgen i 1198. P\xc3\xa5 denne dagen blir det gjort rent i huset, byttet sengehalm og la rent senget\xc3\xb8y i sengene. For mange er det tradisjon \xc3\xa5 pynte juletre p\xc3\xa5 denne dagen og gj\xc3\xb8re de siste forberedelsene f\xc3\xb8r selve julaften. De siste \xc3\xa5rene har det v\xc3\xa6rt den dagen da butikkene har hatt st\xc3\xb8rst omsetning i julehandelen.\n_START_SECTION_\nJulekvelden\n_START_PARAGRAPH_\nJulekvelden den 24. desember blir regnet som den f\xc3\xb8rste og viktigste dagen i julen i flere land, selv om den kirkelige h\xc3\xb8ytiden og f\xc3\xb8dselsdagfeiringen for Jesus f\xc3\xb8rst skjer den 25. Man mener at dette har sin \xc3\xa5rsak av at midnattsmessen, som virkeligheten skal v\xc3\xa6re klokken 12 natt til juledagen, ble flyttet fram i tid til ettermiddagen p\xc3\xa5 julekvelden. Julaften er i folkelig bevissthet selve julens h\xc3\xb8ydepunkt i Norden, og i noe mer begrenset grad i Polen, Portugal, Quebec, Russland, visse deler av Tyskland, Sveits og \xc3\x98sterrike, hvor man \xc3\xa5pner julegaver om kvelden, og i Italia, hvor de \xc3\xa5pner julepresangene om morgenen. I Norge g\xc3\xa5r mange i kirken p\xc3\xa5 denne dagen, og det er ofte vanlig \xc3\xa5 tenne lykter p\xc3\xa5 gravene til n\xc3\xa6re slektninger. Klokken 1700 kimer alle kirkeklokkene, og slik ringes julen inn og julehelgen begynner._NEWLINE_Til middag julekvelden spiser man som regel tradisjonell mat, og de fleste har det samme til julemiddag \xc3\xa5r etter \xc3\xa5r. I Norge er ribbe og pinnekj\xc3\xb8tt de vanligste hovedrettene og med julep\xc3\xb8lse og medisterkake som de viktigste tilleggsrettene. Det er vanlig \xc3\xa5 spise til man blir mer enn mett, og det blir senere servert dessert. Risengrynsgr\xc3\xb8t eller riskrem med mandel i kan serveres p\xc3\xa5 julaften eller tidligere i f\xc3\xb8rjulstiden._NEWLINE_P\xc3\xa5 kvelden sitter man hjemme sammen med familien og \xc3\xa5pner julegaver. Som regel g\xc3\xa5r man rundt juletreet, s\xc3\xa6rlig i husstander med sm\xc3\xa5 barn, og synger julesanger f\xc3\xb8r pakkene kan bli \xc3\xa5pnet. Mange steder m\xc3\xa5 man vente p\xc3\xa5 julenissen, \xe2\x80\x93 som regel en utkledd person fra selskapet, eller en venn av familien fra nabolaget \xe2\x80\x93 som kommer innom og begynner gaveutdelingen. Noen steder, som i deler av Tyskland og i \xc3\x98st-Europa, er det ikke en gammel mann, men kristusbarnet selv som deler ut gaver. Mens hele juletiden er preget av \xc3\xa5penhet og gjestmildhet er selve julaften som regel knyttet utelukkende til familien. Det betraktes som uh\xc3\xb8flig \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8k til andre p\xc3\xa5 selve julaften. _NEWLINE_I de land som feirer jul hovedsakelig p\xc3\xa5 juledagen er dette den siste store klargj\xc3\xb8ringsdagen. Om kvelden m\xc3\xb8tes man til et stort m\xc3\xa5ltid, eller g\xc3\xa5r ut og feirer dagen sammen med andre.\n_START_SECTION_\nJuledagen\n_START_PARAGRAPH_\nJuledagen, eller f\xc3\xb8rste juledag, er ogs\xc3\xa5 som regel betraktet som en privat dag for familien, og blir i Norge som regel feiret med juledagsmiddag \xe2\x80\x94 et m\xc3\xa5ltid som er noe mindre tradisjonsbundet enn julemiddagen p\xc3\xa5 julekvelden. Mange familier st\xc3\xa5r sent opp og hopper over frokosten og spiser julemiddagen tidlig. Juledagsmiddagen er et utpreget familiem\xc3\xa5ltid, og det er sjelden man g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8k i nabolaget p\xc3\xa5 juledagen. Om man bryter denne skikken kan man enkelte steder bli kalt for \xc2\xabjuledagspetter\xc2\xbb eller med lignende navn._NEWLINE_Mange familier har gjennom tid opprettet egne faste tradisjoner for f\xc3\xb8rste juledag om hva som forventes servert og hva man gj\xc3\xb8r. S\xc3\xa5ledes kan nygifte ektepar som feirer jul selvstendig oppleve at den ene parten ikke f\xc3\xb8ler at \xc2\xabdet er riktig\xc2\xbb. Enten er det den ene parten som f\xc3\xa5r prege tradisjonen i den nystartede familien, eller de m\xc3\xb8tes i et kompromiss og starter s\xc3\xa5ledes en egen familietradisjon.\n_START_SECTION_\nAndre juledag\n_START_PARAGRAPH_\nAndre juledag endres opplevelsen av julen, fra det private og det har tradisjonelt v\xc3\xa6rt dagen for de store nabo-, venne- og familiesammenkomstene i Norge. P\xc3\xa5 bygdene er det ofte offentlig fest om kvelden. I byene er det en stor premieredag for kinofilmer. Mens andre juledag er helligdag i Norge er det en arbeidsdag i mange land, og romjulssalget i butikkene begynner denne dagen.\n_START_SECTION_\nRomjulen\n_START_PARAGRAPH_\nDagene mellom julehelgen og nytt\xc3\xa5rsaften kalles for romjul (eller sjeldnere romhelg eller mellomjul). Selve ordet \xc2\xabromjul\xc2\xbb kommer fra norr\xc3\xb8nt \xc2\xabr\xc3\xbamheilagr\xc2\xbb, fra (dagr) halv hellig (dag), alts\xc3\xa5 dagen som man \xc2\xabikke trenger \xc3\xa5 holde strengt hellig\xc2\xbb. Romjul er ikke kjent i andre kristne kulturer enn den nordiske, men har en parallell i hol hammo\xe2\x80\x98\xc3\xa9d i j\xc3\xb8dedommen. I denne tiden er det vanlig \xc3\xa5 holde juletrefester og g\xc3\xa5 julebukk. I noen europeiske land var ogs\xc3\xa5 stjernespill vanlige. I takt med at mange juleelement er flyttet framover i tid har romjula mistet mye av sin opprinnelige betydning, og mange g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 arbeid som vanlig etter at julehelgen slutter.\n_START_SECTION_\nSlutten p\xc3\xa5 julen\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r julen slutter varierer i de ulike kulturer. I dag er det ofte nytt\xc3\xa5rsfeiringen og nytt\xc3\xa5rsdagen den 1. januar som avslutter julen. Juletrefester ble gjerne holdt fram til helligtrekongersdag. I Skandinavia varer h\xc3\xb8ytiden helt fram til 13. januar eller tyvende dag jul (ogs\xc3\xa5 kalt for Knuts dag). I deler av Norge blir julefeiringen avsluttet med \xc2\xabkjerringjuldagen\xc2\xbb ved kyndelsmesse den 2. februar. Da var mannfolkene reist p\xc3\xa5 fiske, og kvinnfolkene kom sammen og spiste opp det som m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re igjen av julematen._NEWLINE_Fra gammelt av ble det regnet at det var tolv juledager. Helligtrekongersdag (den 6. januar) skulle julen v\xc3\xa6re slutt og jule\xc3\xb8let skulle v\xc3\xa6re drukket. Den 6. januar er trettende juledag._NEWLINE_N\xc3\xa5r den i gammel tid kunne bli kalt \xc2\xabTrettendedagen gamle juledagen\xc2\xbb, skyldes det kalenderreformen - innf\xc3\xb8ringen av den gregorianske kalender i 1700. Da ble tolv dager fjernet i kalenderen, slik at gamle 1. juledag falt p\xc3\xa5 den 6. januar._NEWLINE_Tjuendedagen ble omtalt allerede i midten p\xc3\xa5 1200-tallet som \xc2\xabgisladag\xc2\xbb. I en runekalender fra 1328 blir dagen omtalt som atundi dagr. P\xc3\xa5 noen steder ble julen jaget ut med bj\xc3\xb8rkeris. Man gikk da fra rom til rom og det ble sl\xc3\xa5tt med riset i hver krok og julen ble til slutt jaget ut gjennom d\xc3\xb8ren. Tyvende dag jul var den absolutt siste dagen for et etterjulsgilde med de siste restene av julemat og -drikke. P\xc3\xa5 primstaven er merket med blant annet en feiekost og et drikkehorn som var snudd p\xc3\xa5 hodet for denne dagen. Feiekosten var til \xc3\xa5 feie ut julen og det oppnedvendte drikkehornet viser at jule\xc3\xb8let skulle v\xc3\xa6re drukket opp.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nJulen er vanligvis den st\xc3\xb8rste \xc3\xa5rlige \xc3\xb8konomiske stimulans for mange nasjoner. Salget \xc3\xb8ker dramatisk i bortimot all handel og detaljsalg. Butikkene selger tradisjonelle og introduserer nye produkter til kundene, som kj\xc3\xb8per gaver, dekorasjoner og forbruksartikler. Juleprodukter av alle slag selges alltid i store mengder, som flagg, kurver, engler, glitter og julelys. I 2007 ble det importert over 4\xc2\xa0000 tonn julepynt og juletrelys til Norge, nesten en kilo til hver av oss. Siden 1999 har julepyntimporten \xc3\xb8kt med nesten 70 prosent. _NEWLINE_Kina er (2012) det landet som eksporterer mest av disse varene til Norge (mer enn 3/4-deler) og til utenverdenen for\xc3\xb8vrig. De aller fleste produksjonssteder for julerelaterte varer er i fylket Yiwu (kinesisk: \xe4\xb9\x89\xe4\xb9\x8c, pinyin: Y\xc3\xacw\xc5\xab) i provinsen Zhejiang. Faktisk f\xc3\xb8rte den \xc3\xb8konomiske krisen i blant annet Europa i 2011-2012 til bekymring for kinesisk juleeksport, ettersom det er flere lokalsamfunn og en betydelig arbeidsstokk i Kina som produserer nesten utelukkende for julen men ogs\xc3\xa5 Sverige og Danmark eksporterer mye julepynt til Norge. _NEWLINE_I USA alene har det blitt beregnet at en fjerdedel av all personlig forbruk skjer i l\xc3\xb8pet av julehandelen. Tall fra det amerikanske byr\xc3\xa5et for statistikk og folketelling, Bureau of the Census, har oppgitt tall som forteller at butikksalget steg fra 20,8 milliarder i november 2004 til 31,9 milliarder dollar i desember 2004, en \xc3\xb8kning p\xc3\xa5 54 prosent. For en del butikkvarer er \xc3\xb8kningen enda st\xc3\xb8rre, i bokhandelen stiger salget med 100 prosent og til 170 prosent i gullsmedbutikker. I det samme \xc3\xa5ret \xc3\xb8kte sysselsettingen i butikkene fra 1,6 millioner til 1,8 millioner i de to m\xc3\xa5nedene fram til jul._NEWLINE_Til sammenligning er tendensen den samme i Norge. Bokhandlene omsetter for rundt 950 millioner kroner i desember, det vil si 150 prosent av vanlig omsetning. Sportsbutikkene har omsetning for 2,2 milliarder i desember, noe som er rundt 1 milliard, eller over 90 prosent, mer enn gjennomsnittet for tiden fra januar til november._NEWLINE_Salg av gull- og s\xc3\xb8lvvarer utgj\xc3\xb8r i Norge rundt 700 millioner kroner i julem\xc3\xa5neden. Dette er over tre ganger s\xc3\xa5 mye som gjennomsnittet for \xc3\xa5rets andre m\xc3\xa5neder. Elektriske husholdningsapparater, TV, stereo, mobiltelefoner og lignende, omsettes for nesten dobbelt s\xc3\xa5 mye i desember som resten av \xc3\xa5ret. I desember i alene vil salget av slike produkter v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 2,8 milliarder kroner._NEWLINE_I desember 2010 avsl\xc3\xb8rte avisen VG at prisene p\xc3\xa5 enkelte elektriske produkter fra de store kjedene faktisk ble satte opp fram mot jul, for noen varer ble prisen n\xc3\xa6r fordoblet, noe Forbrukerr\xc3\xa5det reagerte sv\xc3\xa6rt negativt p\xc3\xa5, og karakteriserte det som \xc2\xabreell utnyttelse av forbrukerne\xc2\xbb og \xc2\xabdirekte umoralsk\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nKontraster\n_START_PARAGRAPH_\nIdealet i julefeiringen legger vekt p\xc3\xa5 familieb\xc3\xa5nd, vennskap, god tid, overflod av mat, drikke og materielle goder. For de som mangler noe av dette kan h\xc3\xb8ytiden f\xc3\xb8re til stress, savn og depresjon._NEWLINE_\xc3\x85 feire jul etter et d\xc3\xb8dsfall i familien er ofte hardt p\xc3\xa5 grunn av tomrommet i familiesamlingen. I familier som er splittet etter samlivsbrudd kan valget av hvor barna skal feire de viktigste h\xc3\xb8ytidene v\xc3\xa6re vanskelig. For de som har fjerne eller ingen slektninger f\xc3\xb8rer det til en ensom jul. Hvis det finnes alkoholproblem i familien kan barna oppleve julen som en av de verste tidene p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret. Et konfliktfylt samv\xc3\xa6r med familien er en belastning for mange._NEWLINE_Kontrasten mellom julaften for de rike og den samme h\xc3\xb8ytiden for de som har lite er blitt skildret i litter\xc3\xa6re verk som Karens jul av Amalie Skram. Charles Dickens kritiserte mangelen p\xc3\xa5 omtanke for andre i sin skildring av gnieren Scrooge i Et juleeventyr (A Christmas Carol), utgitt i 1843 og filmatisert en rekke ganger._NEWLINE_Noen har den juletradisjon hvor man fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 b\xc3\xb8te p\xc3\xa5 forskjellen mellom rik og fattig ved \xc3\xa5 gi almisser, mat og gaver til trengende, eller \xc3\xb8konomiske bidrag til veldedige organisasjoner. Disse organisasjonene har ulike opplegg for julen som felles julesamlinger for enslige, og holde \xc3\xa5pne kontakttelefon for dem som har behov for kontakt.\n_START_SECTION_\nMotstand mot julefeiringen\n_START_PARAGRAPH_\nNoen tidlige teologer, som Origenes, var imot feiring av alle f\xc3\xb8dselsdager og spesielt den til Jesus. Origenes anf\xc3\xb8rte at Bibelen ikke omtalte f\xc3\xb8dselsdagen til en eneste rettvis mann, men kun f\xc3\xb8dselsdagene til farao og Herodes. P\xc3\xa5 300-tallet (20-30 \xc3\xa5r etter julefeiring var innf\xc3\xb8rt) ble det klaget over at den kristne julefeiringen hadde utartet til fest og fyll._NEWLINE_Etter reformasjonen ble den tradisjonelle feiringen noe steder forbudt av puritanere. I England falt jul i 1642 p\xc3\xa5 en onsdag, en dag for faste, og det ble erkl\xc3\xa6rt at fasten skulle overholdes ogs\xc3\xa5 juledag. Parlamentet fastholdt i 1647 at feiring av jul (samt p\xc3\xa5ske og pinse) skulle erstattes av ydmyk faste. Forbudet ble opphevet i 1660. Oliver Cromwell, den puritanske diktatoren i England, fors\xc3\xb8kte i 1652 \xc3\xa5 forby julefeiring. I Boston i USA ble julefeiring forbudt fra 1659 begrunnet med at julefeiringen i andre land var preget av overtro og van\xc3\xa6ret Gud og mennesker. Forbudet ble opprettholdt til 1681, da en ny b\xc3\xb8lge immigranter fra Europa krevde \xc3\xa5 f\xc3\xa5 feire jul. Jehovas vitner ser p\xc3\xa5 julen som en hedensk h\xc3\xb8ytid, og fremholder at ingen av de f\xc3\xb8rste kristne feiret jul. Jesus ble neppe ble f\xc3\xb8dt 25. desember, og vitnene feirer derfor ikke jul._NEWLINE_Sovjetunionen utgav fra 1928 skriv som oppfordret til \xc3\xa5 avskaffe julefeiringen, og i stedet feire den 31. hver m\xc3\xa5ned som en anti-religi\xc3\xb8s dag. Julen ble etter Sovjetunionens oppl\xc3\xb8sning gjeninnf\xc3\xb8rt som offisiell h\xc3\xb8ytidsdag i Russland._NEWLINE_Saudi-Arabia, Nord-Korea, Tajikistan, Somalia, Albania og Kina er blant landene som har fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 forby eller kraftig begrense julefeiringen p\xc3\xa5 1900- og 2000-tallet._NEWLINE_Kristne som feirer jul kritiserer ofte kommersialiseringen og sekulariseringen av h\xc3\xb8ytiden og pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 legge mer vekt p\xc3\xa5 den egentlige meningen som Jesu f\xc3\xb8dsel. Derfor har det v\xc3\xa6rt startet aksjoner som \xc3\xa5 \xc2\xabta julen tilbake\xc2\xbb. B\xc3\xa5de kristne og folk innenfor milj\xc3\xb8bevegelsen hevder med stor styrke at verden ikke trenger en kj\xc3\xb8pefest. Fremtiden i v\xc3\xa5re hender og Changemaker introduserte i 1997 kj\xc3\xb8pefri dag siste l\xc3\xb8rdag i november, for slik \xc3\xa5 markere motstand mot forbruksvekst._NEWLINE_De som ikke regner seg som kristne reagerer ofte p\xc3\xa5 den kristne markeringen av julen._NEWLINE_Noen feirer jul som markering av den m\xc3\xb8rkeste tiden av \xc3\xa5ret (ref. Jol) og med fokus p\xc3\xa5 familie og venner uten fokus p\xc3\xa5 kristmesse. Det finnes julekort med \xc2\xabn\xc3\xb8ytrale\xc2\xbb hilsninger som eksempelvis \xc2\xabHappy Holidays\xc2\xbb ('gledelig h\xc3\xb8ytid'), eller \xc2\xabSeason's Greetings\xc2\xbb ('\xc3\xa5rstidens hilsener'). \xc2\xabGod jul\xc2\xbb regnes dog av de fleste som en n\xc3\xb8ytral hilsen. Alternative julesanger finnes blant annet i Hans Rotmos: \xc2\xabV\xc3\xa5rres jul\xc2\xbb."