b'\n_START_ARTICLE_\nTroms\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nDen administrative enheten Troms er i norsk historie av relativt sett ny dato, og kan spores tilbake til \xc3\xa5ret 1787. I vikingtiden og i middelalderen regnet man de delene av Troms som var bebodd av nordmenn til H\xc3\xa5logaland, mens de samiske bosettingsomr\xc3\xa5dene ble regnet til Finnmark. Siden overgangen var flytende, var ogs\xc3\xa5 de geografiske betegnelsene omtrentlige. _NEWLINE_Reskript av 8. februar 1671 viser at Nordlandenes amt (som inkluderte dagens Nordland og Troms fylker) administrativt da var underlagt Bergen stiftamt, mens Vard\xc3\xb8hus amt, lengst nord, l\xc3\xa5 under Trondhjems stiftamt._NEWLINE_5. januar 1680 ble Nordlandenes amt og Vard\xc3\xb8hus sl\xc3\xa5tt sammen til Nordlands amt. Men allerede i 1685 ble dette amtet delt p\xc3\xa5 nytt da Vard\xc3\xb8hus fikk egen amtmann. Amtet var i perioden f\xc3\xb8r dette underlagt magistraten i Bergen._NEWLINE_I 1787 ble Senjen og Troms\xc3\xb8 fogderi overf\xc3\xb8rt fra Nordland til Vard\xc3\xb8hus, som da fikk navnet Finmarkens amt. 1. oktober 1866 ble fogderiet skilt ut fra Finmarkens amt og et nytt amt be opprettet: Troms\xc3\xb8 amt. Ved Lov om forandring av rikets inddelingsnavn ble betegnelsen amt fra 1. januar 1919 erstattet av fylke, og da under navnet Troms._NEWLINE_Som en del av Regionreformen i Norge vedtok Stortinget 8. juni 2017 at Finnmark og Troms skal bli sl\xc3\xa5tt sammen til ett fylke fra 1. januar 2020, slik det var f\xc3\xb8r 1866. Det nye fylket skal hete Troms og Finnmark.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTroms grenser i s\xc3\xb8r til Nordland fylke og i \xc3\xb8st mot Finnmark, og fylket danner den midtre delen av Nord-Norge. Troms er det eneste fylket i Norge som b\xc3\xa5de grenser mot Sverige og Finland, henholdsvis Norrbotten og Lappland. Treriksr\xc3\xb8ysa, Sveriges nordligste punkt, deles med Troms fylke. Nordhellingen av Halti, Finlands h\xc3\xb8yeste fjell, ligger i Troms. _NEWLINE_Troms har en lang kyst, med mange tusen \xc3\xb8yer langs kysten. En knapp halvpart av Norges st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y, Hinn\xc3\xb8ya, ligger i Troms. Norges nest st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y Senja ligger ogs\xc3\xa5 i Troms, Norges femte og sjette st\xc3\xb8rste \xc3\xb8yer, Kval\xc3\xb8ya og Ringvass\xc3\xb8ya like s\xc3\xa5. \xc3\x98vrige st\xc3\xb8rre \xc3\xb8yer i Troms er Vann\xc3\xb8ya, Arn\xc3\xb8ya, Rolla og And\xc3\xb8rja. \xc3\x98ya med den st\xc3\xb8rste befolkningen er likevel den forholdsvis lille Troms\xc3\xb8ya. _NEWLINE_Lenger inn ligger fjordene, de lengste ligger nord i fylket. Lyngen er lengst, men ogs\xc3\xa5 Ullsfjorden, Kv\xc3\xa6nangen, Balsfjorden og Malangen er betydelige fjorder. Lenger s\xc3\xb8r er fjordene kortere, som Salangen og Lavangen. Mellom de store fjordene ligger det fjellrike halv\xc3\xb8yer. H\xc3\xb8yest n\xc3\xa5r Lyngsalpan, hvor toppene n\xc3\xa5r opp i 1833 meter._NEWLINE_Midt i Troms ligger det et skogkledd omr\xc3\xa5de av lavere fjell og \xc3\xa5ser. M\xc3\xa5lselva med sideelva Barduelva ligger i dalbunnen. Reisadalen danner et langt dalf\xc3\xb8re i den nordlige delen av fylket. Mot grensen mot Sverige og Finland ligger det avrundede fjell._NEWLINE_Fylkets st\xc3\xb8rste by(kommune) er Troms\xc3\xb8, med ca. 75 638 innbyggere i kommunen (1.jan.2018). By nummer to er Harstad, og nummer tre er Finnsnes.\n_START_SECTION_\nAdministrative inndelinger\n_START_PARAGRAPH_\nTroms utgjorde tidligere et fogderi med navnet Senjen og Troms\xc3\xb8 fogderi som frem til 1789 tilh\xc3\xb8rte Nordlandenes amt. Fogderiet ble da sl\xc3\xa5tt sammen med Vard\xc3\xb8hus amt til det nye Finnmarkens amt. Da formannskapslovene ble innf\xc3\xb8rt i 1837 ble fogderiet i likhet med landet for\xc3\xb8vrig inndelt i kommuner med utgangspunkt i den eksisterende geistlige inndelingen i prestegjeld. I 1866 ble fogderiet utskilt som et eget fylke med navnet Troms\xc3\xb8 amt, som i 1919 ble endret til Troms fylke.'