b'\n_START_ARTICLE_\nStreblidae\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5 til middelsstore (0,75 \xe2\x80\x93 5 mm), gule eller gulbrune fluer. _NEWLINE_Kroppsformen varierer mye. De har vinger n\xc3\xa5r de klekkes men feller ofte disse etter at de har funnet en flaggermus \xc3\xa5 sitte p\xc3\xa5. _NEWLINE_Brystet (thorax) er stort, ofte ganske h\xc3\xb8yt hvelvet. Noen arter har lange b\xc3\xb8rster p\xc3\xa5 brystet, andre bare fine h\xc3\xa5r. Vingene er korte og brede, h\xc3\xa5rete langs ytterkanten med et fint \xc3\xa5renett. Ofte felles vingene n\xc3\xa5r fluene har funnet fram til en vert. Beina er korte og kraftige, med store kl\xc3\xb8r. _NEWLINE_Bakkroppen er stor, s\xc3\xa6rlig hos gravide hunner, fordi larven som utvikles i bakkroppen blir nesten like stor som hunnen (moren). _NEWLINE_Hodet er lite og redusert, og \xc3\xb8yne mangler ofte. Antennene er to-leddet, korte og kraftige. Munndelene er utviklet til en kort, men kraftig sugesnabel.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nStreblidae er knyttet til flaggermus der de lever som blodsugere. De voksne fluene bruker sine kraftige kl\xc3\xb8r til \xc3\xa5 klynge seg fast til flaggermusens pels. _NEWLINE_Hunnene i underfamilien Ascodipterinae feller vingene, borrer seg inn under huden p\xc3\xa5 flaggermusen, forandrer utseende og lever som indre parasitter der. _NEWLINE_Hele larveutviklingen skjer inne i hunnens bakkropp og larvene klekkes ferdige til \xc3\xa5 forvandle seg til pupper. _NEWLINE_De fleste artene er knyttet til sm\xc3\xa5 flaggermus som lever i kolonier i huler. Streblidae lever for det meste i tropene og det er bare kjent to arter som er knyttet til flaggermus som g\xc3\xa5r i vinterdvale.\n_START_SECTION_\nKilder\n_START_PARAGRAPH_\nHurka, K. 1998. Family Streblidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. 3: 839-848. Science Herald, Budapest.'