b'\n_START_ARTICLE_\nAlvdal\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rstedelen av Alvdals areal utgj\xc3\xb8res av fjellomr\xc3\xa5det Vestfjella som avgrenses av \xc3\x98sterdalen i \xc3\xb8st, Folldal i nord og Atndalen i vest og s\xc3\xb8r. Fra Breisj\xc3\xb8en vest i fjellomr\xc3\xa5det renner elva S\xc3\xb8lna mot nord\xc3\xb8st og ut i elva Folla like f\xc3\xb8r Folla renner ut i Gl\xc3\xa5ma. S\xc3\xb8lna kraftverk ligger ved utl\xc3\xb8pet av S\xc3\xb8lna. Sideelva Vesles\xc3\xb8lna renner fra Vesles\xc3\xb8lnsj\xc3\xb8en. Lenger s\xc3\xb8rvest renner Auma ut i Gl\xc3\xa5ma. Fjellomr\xc3\xa5det har en villreinstamme som regnes for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re av de f\xc3\xa5 stammer i Norge som ikke er oppblandet med tamrein. S\xc3\xb8lnkletten villreinomr\xc3\xa5de er ca. 1\xc2\xa0500 km\xc2\xb2 og hadde i 1992 en villreinbestand p\xc3\xa5 ca. 740 dyr._NEWLINE_H\xc3\xb8yeste fjelltopper i omr\xc3\xa5det er Store S\xc3\xb8lnkletten (1\xc2\xa0827 moh.) som er Alvdals h\xc3\xb8yeste fjell, Vesls\xc3\xb8lnkletten (1\xc2\xa0456 moh.), Gravskardh\xc3\xb8gda (i Folldal, 1\xc2\xa0767 moh.), Skjell\xc3\xa5kinna (1\xc2\xa0706 moh.), Kyrkjekletten (1\xc2\xa0545 moh.), Korsbergh\xc3\xb8a (1\xc2\xa0429 moh.), Fj\xc3\xb8sh\xc3\xb8a (1\xc2\xa0382 moh.), \xc3\x98ykjekletten (1\xc2\xa0265 moh.)._NEWLINE_Det er en betjent turisthytte i omr\xc3\xa5det, Breisj\xc3\xb8seter Turisthytte, som har samarbeidsavtale med Den Norske Turistforening. I tillegg er det to ubetjente DNT-hytter \xe2\x80\x93 Korsberghytta og Storgrytdalsseter. DNT har dessuten planer om \xc3\xa5 reise en ny hytte ved Follandsvangen. Det drives fortsatt aktiv setervirksomhet p\xc3\xa5 Follandsvangen.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nI Alvdal er det grunnfjellforekomst s\xc3\xb8r i kommunen, det sk. Atnesj\xc3\xb8vinduet, som best\xc3\xa5r av r\xc3\xb8d, grovkornet granitt og gabbro. Over grunnfjellet ligger en sparagmittformasjon fra pre-kambrisk periode. Over dette igjen finner man en silurformasjon, jevnt over lenger nord i kommunen. Tron og H\xc3\xb8g\xc3\xa5sen er vulkanske fjell med vesentlig gabbro._NEWLINE_Landskapet er preget av isskuring og bresj\xc3\xb8er fra istiden. I tillegg til Jutulhogget mellom \xc3\x98sterdalen og Rendalen m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 gjelet Hestespranget i elva Folla nevnes._NEWLINE_S\xc3\xb8r i kommunen, mellom \xc3\x98sterdalen og Rendalen, ligger Jutulhogget. Den regnes som Norges og Nord-Europas nest st\xc3\xb8rste canyon (etter Sautso i Altaelva) med en dybde 100-250 meter og en lengde p\xc3\xa5 ca. 2,5 km.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFunn av dyregraver og jernbl\xc3\xa6sterplasser viser at det har v\xc3\xa6rt menneskelig aktivitet i omr\xc3\xa5det siden eldre steinalder (f\xc3\xb8r 4000 f.Kr.) og ogs\xc3\xa5 i jernalderen (fra 400 f.Kr.). Alvd\xc3\xb8lene Halldor Nyeggen og Erling Flaten har i nyere tid registrert rundt 4\xc2\xa0000 kulturminnefunn i utmarka i Alvdal. Pr. 2002 skriver Nyeggen at antall funn er: 813 dyregraver, 139 jernblestrer, 44 k\xc3\xb8lgroper, 37 tjurumiler, 2\xc2\xa0156 k\xc3\xb8lbotner, 1\xc2\xa0017 kojetufter, 8 gruver, 2 klebersteinsbrott, 2 kalksteinsbrott, 1 skiferbrott og flere hellebrott (gr\xc3\xa5stein). Kulturminnene er tegnet inn p\xc3\xa5 kart._NEWLINE_Ved opprettelsen av herredskommunene i 1837 var Alvdal et anneks under Tynset prestegjeld. Alvdal ble eget herred under navnet Lilleelvedalen fra 1. januar 1864. St\xc3\xb8rstedelen av omr\xc3\xa5det var utskilt fra Tynset (T\xc3\xb8nset) herred. I tillegg omfattet herredet Nedre Foldalen. Dette omr\xc3\xa5det ble senere skilt fra Lilleelvedalen (1. januar 1914) da Folldal ble egen kommune. I 1917 skiftet kommunen navn til Alvdal._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 2010-11 fikk Alvdal betydelig medieoppmerksomhet p\xc3\xa5 grunn av overgrepssaken kjent som \xc2\xabAlvdal-saken\xc2\xbb. I januar 2011 startet rettssaken,  der moren ble den f\xc3\xb8rste kvinnen i Norge som er d\xc3\xb8mt til forvaring i en sedelighetssak. I lagmannsretten ble hun d\xc3\xb8mt til fjorten \xc3\xa5rs forvaring for seksuelle overgrep mot sin eldste datter mens familien bodde i Gjerdrum 1990-98, dvs. fra jenta var fem \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nGruvedrift\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6rt gruvedrift i Alvdal fra ca. 1656 da de f\xc3\xb8rste funn av kobbermalm ble gjort i Baugsberget rett vest/nordvest for det som i dag er Steia (Alvdal sentrum). I forbindelse med gruvedriften ble det bygget en smeltehytte nedenfor S\xc3\xb8lnfossen, der hvor S\xc3\xb8lna renner ut i Folla. Gruvedriften var ikke s\xc3\xa6rlig l\xc3\xb8nnsom med den tids utvinningsmetoder, og driften ble innstilt midt p\xc3\xa5 1680-tallet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1720-tallet ble det ny gruvevirksomhet i F\xc3\xa5dalen (n\xc3\xa5 i Tynset kommune) og det ble bygd en smeltehytte \xe2\x80\x93 Str\xc3\xb8ms hytte \xe2\x80\x93 i det som i dag er grenda Str\xc3\xb8mmen i 1722.  I 1745 ble det gjort kobberfunn i Folldal, i det omr\xc3\xa5det som i dag heter Verket. Gruvedriften i Folldal ble drevet av Frederiks Gaves Verk som etter hvert kom i forretningsmessige stridigheter med R\xc3\xb8ros Kobberverk, blant annet om tilgangen til trevirke som det krevdes store mengder av i forbindelse med gruvedriften. P\xc3\xa5 grunn av lite tilgang til trevirke i Folldal ble det i 1747 bygd en ny smeltehytte der den gamle hadde ligget ved S\xc3\xb8lnfossen. Denne smeltehytta fikk navnet Lovise Hytte. Det var mindre ressurskrevende \xc3\xa5 frakte malmen nedover til Alvdal enn \xc3\xa5 frakte trevirke oppover til Folldal._NEWLINE_I 1751 ble det ogs\xc3\xa5 gjort malmfunn i R\xc3\xb8dalen, i n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Folldal kommune. Gruva fikk navnet Joachims Gruve etter bergverksmester Joachim Hagerup. Malmen fra denne gruva ble kj\xc3\xb8rt til Str\xc3\xb8ms Hytte. Bosettingen i Str\xc3\xa5lsj\xc3\xb8\xc3\xa5sen kom opprinnelig p\xc3\xa5 bakgrunn av gruvedriften i R\xc3\xb8dalen. I 1776 ble det ogs\xc3\xa5 gjort malmfunn i Tronfjellet._NEWLINE_St\xc3\xb8rst aktivitet og omsetning hadde gruvedriften i Alvdal p\xc3\xa5 1760-tallet. Under storflommen i 1789 ble R\xc3\xb8dalsgruva fylt med vann og driften ble innstilt. Str\xc3\xb8ms Hytte ble tatt av flommen. Generelle nedgangstider, mindre skog og mindre malmfunn f\xc3\xb8rte til at gruvedriften omtrent stoppet helt opp rundt 1826._NEWLINE_Fra 1905 ble det ny drift i Folldal og dette ga grunnlag for taubane fra Folldal til Alvdal for \xc3\xa5 frakte malm. Taubanen, som var 34 km lang, var i drift fra 1907 til 1970.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv/industri/sysselsetting\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rste private bedrift i Alvdal er Synn\xc3\xb8ve Finden Meierier ASA som i 2008 sysselsatte ca. 160 personer. Tall for \xc3\xb8vrig fra 2002 viser 178 sysselsatte i jordbruk, 88 i bygg/anlegg (st\xc3\xb8rste bedrift er Br. Gjermundshaug Anlegg A/S), 71 i trelast/treindustri (st\xc3\xb8rste bedrifter er A/L Alvdal Skurlag og A/S Malmlaft), 63 i varehandel, 53 i hotell og restaurant (st\xc3\xb8rste bedrift er Taverna Alvdal AS) og 31 i transport (st\xc3\xb8rste bedrift er Espeland Transport). 287 var sysselsatt i kommunal tjenesteyting, og Alvdal kommune er st\xc3\xb8rste arbeidsgiver._NEWLINE_Alvdal har kraftinntekter fra fallrettigheter i Savalen kraftverk og S\xc3\xb8lna kraftverk.\n_START_SECTION_\nOppvekst/utdanning/skolevesen\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste som er nevnt om skolevesenet i Alvdal er at herr Rasmus Larsen N\xc3\xa6steby benevnes som skoleholder i 1739. Dette er to \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den kongelige forordning av 1741 om skolevesenet p\xc3\xa5 landet. I 1760 kommer Lovise Hyttes skole i gang som den f\xc3\xb8rste faste skole i regionen. I 1840-\xc3\xa5ra er det skoler ved Lovise Hytte (Plassen), Str\xc3\xb8mmen, Kveberg, Baugen og Egnund (Nedre Folldal). Etter delingen av Tynset herred (1864) var det seks faste skoler i Alvdal: Egnund skole (oppf\xc3\xb8rt 1863), Steien skole (oppf\xc3\xb8rt 1869), Strand skole ( oppf\xc3\xb8rt 1869), Str\xc3\xb8mmen skole (opprinnelig oppf\xc3\xb8rt 1850 p\xc3\xa5 Basmoen), Kveberg skole (1850), Plassen skole (dav\xc3\xa6rende bygning oppf\xc3\xb8rt 1790 el. 1808). Senere p\xc3\xa5 1800-tallet var det ogs\xc3\xa5 skoler p\xc3\xa5 Barkald (1894) og Brandvoll (1896). Framhaldsskole ble startet i Alvdal i 1901. Realskole fra 1939._NEWLINE_I 1960 var det bare 2 barneskoler igjen i kommunen. Alvdal ungdomsskole ble bygd i 1964 til erstatning for den gamle realskolen. I dag (2008) har Steigen skole ca. 120 elever og Plassen skole ca. 100 elever. Ungdomsskolen har ca. 100 elever, og Storsteigen videreg\xc3\xa5ende skole (tidl. Storsteigen Landbruksskole) har ca. 70 elever._NEWLINE_Kommunen har tre barnehager, \xc3\x98wretun barnehage (tre avdelinger), Plassen barnehage (tre avdelinger) og Str\xc3\xb8mmen barnehage (en avdeling).\n_START_SECTION_\nIdrett\n_START_PARAGRAPH_\nAlvdal Idrettslag ble stiftet 21. desember 1902. Det f\xc3\xb8rste skirennet i klubbens historie ble avholdt i januar 1904. Samme \xc3\xa5r ble ogs\xc3\xa5 det f\xc3\xb8rste hopprenn i Sandeggbakken avholdt med et lengstehopp p\xc3\xa5 20 \xc2\xbd meter. Skil\xc3\xb8pere fra Alvdal hevdet seg godt p\xc3\xa5 nasjonalt og internasjonalt niv\xc3\xa5 i 1930-\xc3\xa5ra. Per S\xc3\xa6termyrmoen og Per Samuelshaug har seire i Holmenkollens 50-kilometer, Magne Gjermundshaug hevdet seg i kombinert f\xc3\xb8r 2. verdenskrig, og etter krigen dominerte br\xc3\xb8drene Ottar, Magne og Olav Gjermundshaug. Ogs\xc3\xa5 senere har alvd\xc3\xb8ler hevdet seg i skisporet. Navn som kan nevnes er Erling Bj\xc3\xb8rn, Torgeir Bj\xc3\xb8rn og Jan Erik Bj\xc3\xb8rn, Anne Berit Gjermundshaug og Astrid D\xc3\xa6hlie._NEWLINE_I herrefotball spilte laget seg opp til 2. divisjon i 1985-sesongen. Kvinnefotball ble organisert i distriktet p\xc3\xa5 midten av 1970-tallet, og Alvdal vant det f\xc3\xb8rste kretsmesterskapet i 1977. Kvinnelaget spilte i 1. divisjon fra 1981 til 1986. _NEWLINE_Alvdal Skytterlag \xe2\x80\x93 stifta 1877 som Lilleelvedalen Skytterlag. Skytterlaget eier og driver skytebanen p\xc3\xa5 Stormoen. Ingvar Brohaug fra Alvdal Skytterlag ble skytterkonge i 1999._NEWLINE_Idrettslagets hovedarena ligger p\xc3\xa5 Steimoegga. Anlegget har oppvarmet kunstgressbane fra 2008. Vinterstid har anlegget lysl\xc3\xb8ype og skiskytterarena._NEWLINE_Hoppbakken Sandeggbakken ble bygd i 1903 rett ved Glomma \xc3\xb8st for Baugsberget. Bakken har blitt ud\xc3\xb8deliggjort gjennom Kjell Aukrusts novelle \xe2\x80\x9dHalv meter for kort\xe2\x80\x9d som ble gjengitt i boka \xe2\x80\x9dSimen\xe2\x80\x9d fra 1958. Aukrust beretter her levende om sin hoppkarriere i 1930-\xc3\xa5ra som kulminerte med et hopp p\xc3\xa5 29 \xc2\xbd meter i Sandeggbakken \xe2\x80\x93 eller \xe2\x80\x9dtil den \xc3\xb8verste Nationen\xe2\x80\x9d som hans far som var lengdem\xc3\xa5ler uttrykte det. Sandeggbakken er senere \xe2\x80\x93 i 1997 \xe2\x80\x93 bygd ut til to bakker med k-punkt 52 meter og 40 meter. Solan Gundersens Vinterleker, det uoffisielle NM i hopp og kombinert for barn i alderen 12-14 \xc3\xa5r, arrangeres \xc3\xa5rlig i bakken._NEWLINE_Alvdal Turforening ble stiftet 31. januar 1981 og har stor oppslutning og h\xc3\xb8yt aktivitetsniv\xc3\xa5. Det arrangeres turer sommer og vinter, og vinterstid kj\xc3\xb8res det totalt 120 km l\xc3\xb8yper i kommunen. Turforeningen driver skihytta Allmannstua.\n_START_SECTION_\nTusen\xc3\xa5rssted\n_START_PARAGRAPH_\nAukrustsenteret er kommunens tusen\xc3\xa5rssted.\n_START_SECTION_\nKulturbygg\n_START_PARAGRAPH_\nAlvdals kulturelle storstue, Aukrustsenteret, ble innviet av kong Harald V i 1996. Bygget er tegnet av arkitekten Sverre Fehn. Aukrustsenteret er viet ulike sider av kunstneren Kjell Aukrust og har fast utstilling av en rekke av hans tegninger, malerier og oppfinnelser. Det vises dessuten enkelte separatutstillinger av andre kunstnere. Bygget inneholder ogs\xc3\xa5 kinosal (Fl\xc3\xa5klypasalen) med 120 sitteplasser._NEWLINE_Bygdemuseet Husantunet best\xc3\xa5r av et unikt bygdetun med 17 bygninger som st\xc3\xa5r i sitt opprinnelige milj\xc3\xb8 fra 1700-tallet. Museet er i dag en del av Nord\xc3\xb8sterdalsmuseet som har hovedkontor p\xc3\xa5 Ramsmoen museumssenter i Tynset og er et av museene i Hedmark fylkesmuseum._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kirka man har kjennskap til i Alvdal var St. Nicolai kirke som ble innviet av biskop Ole B\xc3\xa5rdsen Dopp i 1639, men det antas at det har v\xc3\xa6rt kirke i bygda siden 11-1200-tallet. Dagens kirke er en trekirke som ble tegnet av arkitekten Christian H. Grosch og innviet 12. oktober 1861. Altertavla er malt i 1883 av nordmannen Carl Fridtjof Smith i M\xc3\xbcnchen. Den har to klokker som er st\xc3\xb8pt henholdsvis i 1740 og 1778.\n_START_SECTION_\nForfattere\n_START_PARAGRAPH_\nAlvdal har ogs\xc3\xa5 hatt flere kjente diktere og forfattere. Presten, anarkisten og dikteren Ivar Mortensson-Egnund arbeidet en del sammen Arne Garborg den perioden Garborg bodde ved Savalen i Alvdal. Kjell Aukrust er sannsynligvis den mest kjente alvd\xc3\xb8len med en stor produksjon av b\xc3\xb8ker. Nevnes m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 forfatteren Ola Jonsmoen som har gitt ut en rekke b\xc3\xb8ker fra 1959 og utover. Mange av b\xc3\xb8kene hans er illustrert av hans kone Unni-Lise Jonsmoen._NEWLINE_Forfatteren og historikeren Einar Steimoeggen ga ut Alvdal Bygdebok i tre bind fra 1966-1973. Bygdeboka er under revisjon av bygdebokforfatteren Alf Eggset, og en ny utgave forventes om f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Forfatteren og skolemannen Leif Braseth har gitt ut flere b\xc3\xb8ker med stoff fra Alvdals historie.'