b'\n_START_ARTICLE_\nMaximilian av Mexico\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nMaximilian var en bror av keiser Frans Josef av \xc3\x98sterrike. Han ble en dyktig sj\xc3\xb8offiser og ble kjent for liberale anskuelser. I 1857 ble han gift med prinsesse Charlotte av Belgia, og samme \xc3\xa5r ble han utnevnt til visekonge av Lombardia-Venezia. Men hans keiserlige bror avsatte ham to \xc3\xa5r senere p\xc3\xa5 grunn av hans liberale styre, og han trakk seg da tilbake til slottet Miramare ved Trieste._NEWLINE_Mexico hadde i korte perioder etter uavhengigheten fra Spania v\xc3\xa6rt et keiserd\xc3\xb8mme, og monarkistene spilte en viss rolle i landets urolige politiske liv. I 1859 fikk Maximilian tilbud fra monarkistene om \xc3\xa5 bli keiser, men n\xc3\xb8lte lenge. Napoleon III intervenerte i Mexico i 1862 med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 skaffe seg et fotfeste for fransk imperialistisk ekspansjon i Amerika. Anledningen b\xc3\xb8d seg mens USA var opptatt med den amerikanske borgerkrig (1861\xe2\x80\x931865) og ikke kunne sette makt bak h\xc3\xa5ndhevelsen av Monroe-doktrinen. Franske styrker inntok Mexico by i 1863 og lot konservative monarkister komme til makten. De arrangerte en folkeavstemning som viste flertall for keiserd\xc3\xb8mmet, og Maximilian tok denne gang imot tilbudet om Mexicos trone og gikk i land i Vera Cruz i mai 1864._NEWLINE_Keiser Maximilian og keiserinne Carlota slo seg ned i et slott i Chapultepec i \xc3\xa5sene utenfor hovedstaden. Siden de var barnl\xc3\xb8se, adopterte de Agust\xc3\xadn de Iturbide, en s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nn av landets f\xc3\xb8rste keiser, og gjorde ham til tronarving. Keiserens liberale holdninger gjorde at han fastholdt jordreformen, religionsfriheten og den utvidede stemmeretten som var innf\xc3\xb8rt under president Ju\xc3\xa1rez. Dette skaffet ham fiender p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yresiden. Men han klarte heller ikke \xc3\xa5 vinne venstresiden for seg. Ju\xc3\xa1rez nektet \xc3\xa5 anerkjenne keiserd\xc3\xb8mmet, til tross for tilbud om amnesti, og f\xc3\xb8rte en vedvarende borgerkrig mot Maximilians regjeringsstyrker og hans franske hjelpetropper. Maximilian gjorde da sin st\xc3\xb8rste taktiske feil ved \xc3\xa5 beordre at alle oppr\xc3\xb8rere skulle skytes, noe som styrket motstanden._NEWLINE_Etter avslutningen av borgerkrigen kunne USA igjen begynne \xc3\xa5 f\xc3\xb8re utenrikspolitikk og motarbeide europeisk innblanding p\xc3\xa5 det amerikanske kontinent. USA begynte \xc3\xa5 levere v\xc3\xa5pen til de meksikanske republikanerne, som stadig vant terreng i kampene mot regjeringen. I 1866 trakk Frankrike sine tropper ut av Mexico da det ble klart at motstanden fra USA og de mexicanske oppr\xc3\xb8rerne var for sterk. Keiserinne Carlota reiste med dem tilbake til Europa, hvor hun forgjeves fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 skaffe st\xc3\xb8tte i Paris og Wien. Napoleon III oppfordret Maximilian til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge etter, men han nektet \xc3\xa5 svikte sine lokale tilhengere, selv om slaget var tapt. I 1867 ble han sammen med sine siste lojale styrker omringet Santiago de Quer\xc3\xa9taro, som ble beleiret i flere uker. 11. mai fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 flykte fra byen, men ble fanget og stilt for krigsrett. President Ju\xc3\xa1rez nektet ham ben\xc3\xa5dning for \xc3\xa5 demonstrere at utenlandsk innblanding ikke ville bli t\xc3\xa5lt. Keiser Maximilian ble skutt i Quer\xc3\xa9taro 19. juni sammen med to av sine generaler. Liket ble sendt hjem for begravelse i habsburgernes familiegravsted i Wien f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r.'