b'\n_START_ARTICLE_\nStridsvogn\n_START_PARAGRAPH_\nEi stridsvogn eller panservogn, noen ganger omtalt som tanks, er et beltedrevet milit\xc3\xa6rt kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y utstyrt med kanon for \xc3\xa5 bekjempe pansrede kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y. Kanonen er vanligvis montert i et dreibart t\xc3\xa5rn, som regel sammen med ett eller flere tunge maskingev\xc3\xa6r til bruk mot infanteri, fly eller upansrede kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y. _NEWLINE_If\xc3\xb8lge CFE-avtalen er en stridsvogn  et selvdrevet, pansret kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y, med evne til tung ildkraft, prim\xc3\xa6rt fra en hovedkanon for direkte ildgivning med h\xc3\xb8y munningshastighet n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 ta opp kamp med pansrede og andre m\xc3\xa5l, med h\xc3\xb8y terrengg\xc3\xa5ende mobilitet, med et h\xc3\xb8yt niv\xc3\xa5 av egenbeskyttelse, og som ikke prim\xc3\xa6rt er konstruert og utstyrt for transport av tropper. _NEWLINE_Stridsvognen ble utviklet under f\xc3\xb8rste verdenskrig, fors\xc3\xb8ksvis for \xc3\xa5 trenge gjennom piggtr\xc3\xa5dsperringer og skyttergraver. Storbritannia var den f\xc3\xb8rste nasjonen som brukte stridsvogner i kamp, under slaget ved Somme den 15. september 1916._NEWLINE_De fleste moderne stridsvogner har et mannskap p\xc3\xa5 fire \xe2\x80\x93 vognkommand\xc3\xb8r, skytter, lader og vognf\xc3\xb8rer. Noen stridsvogner, spesielt russiskproduserte vogner, er utstyrt med automatlader og har da et mannskap p\xc3\xa5 tre._NEWLINE_Den norske h\xc3\xa6ren har stridsvogner av typene Leopard 2 (TMBN/ESK1 og PBN/ESK2).  Tidligere har de brukt blant annet tyske Leopard 1, amerikanske M24 Chaffee lette stridsvogner, tyske Panzer III og amerikanske M48 Patton.\n_START_SECTION_\nKonseptet\n_START_PARAGRAPH_\nStridsvognen er det 20. \xc3\xa5rhundres realisering av en gammel dr\xc3\xb8m, \xc3\xa5 kunne gi soldater mobil beskyttelse og ildkraft. Siden bibelsk tid har mennesker forestilt seg eller fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 konstruere slike kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y drevet av menneskers eller dyrs muskelkraft, av seil, eller mer nylig, av dampkraft. Bare n\xc3\xa5r forholdsvis nye teknologier ble tilgjengelig kunne tanken bli en praktisk mulighet, nemlig forbrenningsmotor, pansring, og beltedrift._NEWLINE_Pansrede tog dukket opp p\xc3\xa5 midten av det 19. \xc3\xa5rhundre, og ulike pansret damp- og bensindrevne biler ble ogs\xc3\xa5 foresl\xc3\xa5tt. Den f\xc3\xb8rste panserbilen ble produsert i \xc3\x98sterrike i 1904. Imidlertid ble alle begrenset til skinner eller relativt framkommelig terreng. Det var utviklingen av en praktisk beltedrift som ga den n\xc3\xb8dvendige uavhengige mobiliteten i ulendt terreng._NEWLINE_Mange kilder antyder at Leonardo da Vinci og H.G. Wells p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te foruts\xc3\xa5 eller "oppfant" stridsvognen. Da Vincis tegninger fra det 15. \xc3\xa5rhundre av hva enkelte beskriver som en "stridsvogn" viser et muskeldrevet kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y omkranset av kanoner. Maskinene som er beskrevet i Wells novelle The Land Ironclads fra 1903 er et skritt n\xc3\xa6rmere, de var pansret, hadde en intern kraftkilde og kunne krysse gr\xc3\xb8fter. Noen aspekter av novellen foruts\xc3\xa5 den taktiske bruken og innflytelsen stridsvogner etterhvert skulle f\xc3\xa5. Etter \xc3\xa5 ha sett britiske stridsvogner i 1916 nektet Wells for \xc3\xa5 ha "oppfunnet" dem. Han skriver: "Men la meg bemerke med en gang at jeg ikke var deres fremste opphavsmann. Jeg tok opp en id\xc3\xa9, manipulerte den litt, og ga den videre." Det er imidlertid mulig at en av de britiske stridsvognspionerene, Ernest Swinton, bevisst eller ubevisst ble p\xc3\xa5virket av Wells fortelling._NEWLINE_Beltedriften oppsto ut fra fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forbedre mobiliteten til hjulg\xc3\xa5ende kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y ved \xc3\xa5 spre vekten, redusere marktrykket og \xc3\xb8ke grepet. Eksperimenter kan spores s\xc3\xa5 langt tilbake som det 17. \xc3\xa5rhundre, og ved slutten av det nittende eksisterte det i ulike gjenkjennelige og praktiske former i flere land. Nordmannen Odilon Baltazar Hannibal Hanneborg hadde med seg en beltedrevet gr\xc3\xb8ftemaskin til Verdensutstillingen i 1905, men han s\xc3\xb8kte ikke patent p\xc3\xa5 denne og det hevdes at britene stjal id\xc3\xa9en til utviklingen av sine f\xc3\xb8rste stridsvogner.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nWinston Churchill hadde sett Rolls-Royce panserbiler i bruk i 1914, og hadde h\xc3\xb8rt om planer om \xc3\xa5 lage et belteg\xc3\xa5ende kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y. Han var p\xc3\xa5 den tiden marineminister, og nedsatte Landskipskomit\xc3\xa9en for \xc3\xa5 utvikle dette nye v\xc3\xa5penet. Selv om stridsvogner opprinnelig ble kalt landskip av komiteen, ble det hetende tank p\xc3\xa5 engelsk, etter en avledningsman\xc3\xb8ver for \xc3\xa5 skjule hva som egentlig ble utviklet. Offisielt skulle de nemlig v\xc3\xa6re fraktefart\xc3\xb8y for vann, alts\xc3\xa5 \xc2\xabvanntanker\xc2\xbb._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste stridsvognen var i operativ tjeneste da kaptein H. W. Mortimore fra Royal Navy ledet en Mark I i kamp ved Delville Wood under slaget ved Somme i 1916.  I Frankrike utviklet de Schneider CA1 ut fra Holt belteg\xc3\xa5ende traktorer, og de brukte dem f\xc3\xb8rste gang 16. april 1917. Den f\xc3\xb8rste bruken av stridsvogner i st\xc3\xb8rre sammenheng var ved slaget ved Cambrai, 20. november 1917._NEWLINE_Stridsvognen var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re skyttergravskrigen umoderne, og tusener av stridsvogner i bruk av britiske og franske styrker var med \xc3\xa5 bidra til allierte seire. I begynnelsen var det blandede resultater ved bruk av stridsvogner, da de var sv\xc3\xa6rt up\xc3\xa5litelige. Tyske styrker brukte stort sett et lite utvalg av erobrede styrker, da de bare produserte tyve av sitt eget design A7V.\n_START_SECTION_\nMellomkrigstiden og andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nI mellomkrigstiden ble britene ledende p\xc3\xa5 utviklingen av stridsvogner. Dette var b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grunn av tilstanden til den franske og tyske \xc3\xb8konomien, og p\xc3\xa5 grunn av at USAs forsvar var kraftig bygget ned etter krigen._NEWLINE_Stridsvogner ble utviklet hovedsakelig i tre kategorier: Lette stridsvogner p\xc3\xa5 ti tonn og mindre ble brukt til oppklaring og hadde v\xc3\xa5pen som stort sett bare var brukbare mot andre lette stridsvogner. Middelstunge, eller cruiser tank p\xc3\xa5 engelsk, var tyngre, men raskere. Tunge stridsvogner, eller infantry tank p\xc3\xa5 engelsk, var tungt pansret og hadde h\xc3\xb8y vekt._NEWLINE_Ideen var \xc3\xa5 bruke tunge stridsvogner sammen med infanteriet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til et gjennombrudd, og s\xc3\xa5 ville grupper med middelstunge stridsvogner str\xc3\xb8mme gjennom gapet og operere bak fiendens linjer for \xc3\xa5 angripe forsyningslinjer og hovedkvarter. Dette var en stor del av britisk doktrine, og ble tatt opp av tyskerne som en del av Blitzkrieg-konseptet._NEWLINE_Amerikansk tankegang var at stridsvogner skulle v\xc3\xa6re lette og mobile, og hvis de st\xc3\xb8tte p\xc3\xa5 andre stridsvogner skulle de trekke seg tilbake og la tungt pansrede panserjagere ta seg av dem.  I praksis ble det slik at etter hvert som det ble flere og flere stridsvogner p\xc3\xa5 slagmarken s\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte hvert kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y ha effektive v\xc3\xa5pen for \xc3\xa5 bekjempe stridsvogner. Dette utl\xc3\xb8ste et rustningskappl\xc3\xb8p hvor stridsvognene fikk stadig tyngre pansring og kraftigere bev\xc3\xa6pning. Der hvor stridsvognens oppgave f\xc3\xb8r hadde v\xc3\xa6rt utelukkende \xc3\xa5 forsere hindringer, m\xc3\xa5tte den n\xc3\xa5 inng\xc3\xa5 et kompromiss for \xc3\xa5 kunne bekjempe andre stridsvogner p\xc3\xa5 en effektiv m\xc3\xa5te._NEWLINE_Den andre verdenskrig satte p\xc3\xa5 alvor fart p\xc3\xa5 utviklingen av stridsvogner. For eksempel startet Tyskland krigen med mange Panzer I med to maskingev\xc3\xa6r og Panzer II med 20 mm kanon.  Den tyngste utgaven i operativ tjeneste var Panzer IV med en kortl\xc3\xb8pet 75 mm kanon og en vekt p\xc3\xa5 under 20 tonn.  P\xc3\xa5 slutten av krigen var den dominerende tyske stridsvognen Panther, med en lang 75 mm kanon og vekt p\xc3\xa5 45 tonn, sett p\xc3\xa5 som \xc2\xabbare\xc2\xbb middelstung._NEWLINE_Under krigen ble ogs\xc3\xa5 t\xc3\xa5rn vanlig p\xc3\xa5 alle stridsvogner. Alle vogner ble utstyrt med radioer, noe som lettet stridsledningen av avdelinger.  Kolossale vogner med flere t\xc3\xa5rn, slik som sovjetiske T-35, forsvant.\n_START_SECTION_\nDen kalde krigen\n_START_PARAGRAPH_\nEtter krigen s\xc3\xa5 fortsatte utviklingen stort sett i samme retning. Lette stridsvogner ble henvist til oppklaring, i tillegg til luftlandsettinger med amerikanske styrker. Med \xc3\xa5rene s\xc3\xa5 ble lette stridsvogner s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si borte._NEWLINE_Med utviklingen som hadde skjedd p\xc3\xa5 hjuloppheng og motorer s\xc3\xa5 ble middelstunge stridsvogner fra krigens siste \xc3\xa5r i stand til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bedre ytelse enn tunge stridsvogner fra krigens begynnelse.  Med litt tyngre panser og bedre motor s\xc3\xa5 kunne middelstunge stridsvogner ta opp kampen med alt av panservernv\xc3\xa5pen p\xc3\xa5 slagmarken. Den britiske Centurion var i stand til \xc3\xa5 ta treff fra tyske 88 mm panservernkanoner, samtidig som L7-kanonen kunne sl\xc3\xa5 ut fiendtlige stridsvogner og Rolls-Royce Meteor-motoren ga den en toppfart p\xc3\xa5 35 km/h. Centurion erstattet alle middelstunge stridsvogner i britisk bruk, og ble kalt universalstridsvogn. Begrepet main battle tank (hovedstridsvogn) fulgte kort tid etter._NEWLINE_Utviklingen av panservernmissiler var den siste spikeren i kista til tunge stridsvogner. Missilenes lange rekkevidde gjorde at stridsvognen ikke kunne ta opp kampen ute av skuddhold, men m\xc3\xa5tte man\xc3\xb8vrere seg n\xc3\xa6rmere inn._NEWLINE_P\xc3\xa5 samme tid s\xc3\xa5 ble pansrede personellkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer og senere stormpanservogner utviklet for \xc3\xa5 bringe mobiliteten til infanteriet opp til stridsvognens niv\xc3\xa5.  Stormpanservognene tok ogs\xc3\xa5 over flere av rollene til lette stridsvogner. Amerikanske M2 Bradley er et eksempel._NEWLINE_De fleste trekk ved moderne stridsvogner ble etablert under andre verdenskrig, og selv om utviklingen siden har gjort alle enkeltkomponentene mer kapable, s\xc3\xa5 ville en stridsvognkommand\xc3\xb8r fra andre verdenskrig straks kjent igjen en moderne stridsvogn.\n_START_SECTION_\nI dag\n_START_PARAGRAPH_\nI dagens strategier blir kamper mellom stridsvogner mindre og mindre aktuelt. Tanks benyttes heller samkj\xc3\xb8rt med infanteri i urban krigf\xc3\xb8ring ved \xc3\xa5 utplassere dem i forkant av troppene. N\xc3\xa5r fiendens infanteri er engasjert kan tanks gi st\xc3\xb8tteild p\xc3\xa5 slagmarken. De kan ogs\xc3\xa5 fronte angrep n\xc3\xa5r infanteri er utplassert i personellkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y_NEWLINE_Tanks ble brukt til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i spissen for de innledende fasene av invasjonen av Irak. I 2005 var det 1100 amerikanske M1 Abrams i Irak, og selv om de viste seg \xc3\xa5 ha en uventet h\xc3\xb8y s\xc3\xa5rbarhet for veibomber viste de seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re uvurderlige i kamper i byomr\xc3\xa5dene, spesielt under slaget om Fallujah._NEWLINE_Israels Merkavastridsvogner har funksjoner som gj\xc3\xb8r dem i stand til \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte infanteri lettere kamper og kontraterrorismeoperasjoner. Blant disse er en bakd\xc3\xb8r som muliggj\xc3\xb8r persontransport.\n_START_SECTION_\nForskning og utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nFokus for dagens forskning og utvikling med hensyn til ildkraft ligger p\xc3\xa5 bedre teknologi for \xc3\xa5 oppdage fiender, blant annet gjennom termokameraer, automatiserte ildstyringssystemer og \xc3\xb8kt utgangsenergi fra kanonen for \xc3\xa5 bedre rekkevidde, n\xc3\xb8yaktighet og panserpenetrasjon. Den mest modne fremtidsteknologien er den elektrotermisk-kjemiske kanonen. En elektrotermisk-kjemisk stridsvognskanon med betegnelsen XM291 har g\xc3\xa5tt gjennom flere vellykkede skytesekvenser p\xc3\xa5 et modifisert M8-chassis._NEWLINE_For \xc3\xa5 forbedre stridsvognens beskyttelse forskes det blant annet p\xc3\xa5 teknologi som skal gj\xc3\xb8re den usynlig for radar ved \xc3\xa5 tilpasse stealthteknologier opprinnelig konstruert for fly. Forbedringer av kamuflasje og fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet \xc2\xabusynlig\xc2\xbb gjennom aktiv kamuflasje blir ogs\xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8rt. Det p\xc3\xa5g\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 forskning p\xc3\xa5 elektromagnetiske forsvarssystemer for \xc3\xa5 spre eller avlede innkommende beskytning, samt ulike former for aktive beskyttelsessystemer for \xc3\xa5 hindre innkommende prosjektiler i \xc3\xa5 treffe stridsvognen._NEWLINE_Mobilitet kan forsterkes i fremtidige tanker ved bruk av dieselelektriske eller turbin-elektrisk hybridmotorer for \xc3\xa5 bedre drivstoff\xc3\xb8konomi og redusere st\xc3\xb8rrelse og vekt p\xc3\xa5 motoren. Moderne stridsvogner f\xc3\xa5r dessuten stadig mer avanserte elektronikk- og kommunikasjonssystemer.\n_START_SECTION_\nPansring\n_START_PARAGRAPH_\nStridsvogner er de tyngst bepansrede kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer i moderne h\xc3\xa6rer. Pansringen er laget for \xc3\xa5 beskytte vognen og mannskapet mot mange forskjellige typer trusler. Vanligvis er beskyttelse mot panserbrytende ammunisjon avfyrt fra andre stridsvogner det viktigste momentet. Stridsvogner er s\xc3\xa5rbare for panservernmissiler avfyrt av andre panserkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer, infanteri, helikoptre eller fly.  De er ogs\xc3\xa5 utsatt i forhold til stridsvognminer, st\xc3\xb8rre bomber og direkte treff fra artilleri. De fleste moderne stridsvogner er n\xc3\xa6rmest us\xc3\xa5rbare i forhold til splinter fra artillerigranater og lettere panservernv\xc3\xa5pen._NEWLINE_Den mengden panser som i teorien skal til for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re vognen helt us\xc3\xa5rbar fra alle kanter ville v\xc3\xa6rt for tung til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re praktisk, s\xc3\xa5 utviklere av stridsvogner legger mye tankearbeid i \xc3\xa5 balansere mellom beskyttelse og vekt.\n_START_SECTION_\nFordeling av panseret\n_START_PARAGRAPH_\nPansringen p\xc3\xa5 en stridsvogn er ujevnt fordelt. De tykkeste delene er forrest p\xc3\xa5 skroget og forrest p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnet. Sidene har tynnere pansring, og bak er det oftest enda tynnere. Spesielt over motoren bak p\xc3\xa5 dekket av vognen er det som regel lite pansring._NEWLINE_Beltene og hjulene p\xc3\xa5 noen stridsvogner er delvis beskyttet av sideskj\xc3\xb8rt. Dette er fordi det er s\xc3\xa5rbare deler, og vognen blir immobilisert ved skade p\xc3\xa5 drivverket. Noen ganger har stridsvogner som opprinnelig ikke har sideskj\xc3\xb8rt blitt oppgradert senere._NEWLINE_De som bekjemper stridsvogner s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 angripe de delene av vognen som er d\xc3\xa5rligst beskyttet.  Stridsvogner er s\xc3\xa5rbare overfor flyangrep og andre skudd fra oven. For eksempel s\xc3\xa5 s\xc3\xb8ker infanteri med panservernv\xc3\xa5pen \xc3\xa5 finne en skytestilling h\xc3\xb8yere opp enn stridsvognen, for eksempel i \xc3\xa5ssiden ved en fremrykningsvei for pansrede styrker. Stillest\xc3\xa5ende stridsvogner er ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa5rbare overfor artilleri.\n_START_SECTION_\nIldledelse\n_START_PARAGRAPH_\nI begynnelsen ble v\xc3\xa5pnene siktet gjennom enkle optiske sikter. Avstander ble i begynnelsen estimert, noen ganger med hjelp av siktet. Senere ble stereoskopiske avstandsm\xc3\xa5lere introdusert, og disse forble standard frem til laseravstandsm\xc3\xa5ler ble innf\xc3\xb8rt. Presisjonen var ikke s\xc3\xa5 god, og skyting under bevegelse var praktisk umulig._NEWLINE_Moderne stridsvogner har en rekke systemer for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til mer presis beskytning og kunne skyte mens vognen er i bevegelse. Gyroskoper stabiliserer l\xc3\xb8pet p\xc3\xa5 kanonen, det vil si at det automatisk kompenseres for vognens bevegelser. For skytteren ser det ut som om kanonen ligger stille i forhold til m\xc3\xa5let, mens vognen beveger seg. Sensorer og datamaskiner hjelper til med avstandsm\xc3\xa5ling og sikting, med faktorer som lufttemperatur, luftfuktighet, kanonens temperatur, hastigheten til stridsvognen og hvor slitt l\xc3\xb8pet er. Moderne stridsvogner med "hunter-killer" kapasitet lar vognkommand\xc3\xb8ren s\xc3\xb8ke etter m\xc3\xa5l med sitt sikte mens skytteren engasjerer sitt m\xc3\xa5l med sitt sikte. N\xc3\xa5r vognkommand\xc3\xb8ren \xc3\xb8nsker det, trykker han p\xc3\xa5 overstyringsbryteren sin, og t\xc3\xa5rnet dreier umiddelbart mot m\xc3\xa5let vognkommand\xc3\xb8ren sikter p\xc3\xa5 med sitt sikte._NEWLINE_Nattsikter av forskjellig slag gj\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 stridsvognen i stand til \xc3\xa5 kjempe om natten.  Laserbelysere kan gj\xc3\xb8re stridsvognen i stand til \xc3\xa5 dirigere ild fra andre.\n_START_SECTION_\nMobilitet\n_START_PARAGRAPH_\nDet er hovedsakelig to typer mobilitet man snakket om i forbindelse med stridsvogner. Det ene er taktisk mobilitet, som er et m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 vognens evne til \xc3\xa5 forflytte seg p\xc3\xa5 slagmarken. Dette er en konsekvens av vognens evne til \xc3\xa5 forsere terreng og i hvilken hastighet den kan forflytte seg. Det andre er strategisk mobilitet, som er et m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 hvor hurtig stridsvognavdelingen kan forflyttes lengre avstander. Det avhenger av rekkevidde, hva slags bruer som kan b\xc3\xa6re stridsvognen og hva slags transportmidler som kan anvendes._NEWLINE_En moderne stridsvogn er laget for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re veldig mobil og takle de fleste terrengtyper. Dette oppn\xc3\xa5s ved beltedrift med lavt marktrykk, god bakkeklaring og tilstrekkelig motorkraft. P\xc3\xa5 tross av at den virker veldig solid, er stridsvognen relativt skj\xc3\xb8r. Mannskapet m\xc3\xa5 kontinuerlig vurdere terrenget, for stridsvognen er tung og kan skades ved for hard kj\xc3\xb8ring. Et belte kan ogs\xc3\xa5 glippe av, og kan ta fra noen minutter for et drillet mannskap til flere timers jobb \xc3\xa5 f\xc3\xa5 det p\xc3\xa5 igjen._NEWLINE_Hvor enkelt det er \xc3\xa5 flytte en stridsvogn mellom to punkter er avhengig av flere ting. For eksempel betyr den store vekten at stridsvognen sliter veldig b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 underlaget og p\xc3\xa5 beltene sine.  I tillegg bruker stridsvogner store mengder drivstoff. Ved enhver anledning foretrekker milit\xc3\xa6re planleggere \xc3\xa5 frakte stridsvognene p\xc3\xa5 tungtransportlastebiler eller jernbane. Stridsvogner er som regel laget for \xc3\xa5 passe gjennom jernbanetunnelene eller bruene i det omr\xc3\xa5det den skal brukes._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av stridsvognens h\xc3\xb8ye vekt, er ogs\xc3\xa5 flytransport vanskelig. Som et eksempel kan det amerikanske tunge transportflyet C-5 Galaxy bare b\xc3\xa6re to M1 Abrams stridsvogner av gangen.\n_START_SECTION_\nVanskeligheter med \xc3\xa5 bruke stridsvogner\n_START_PARAGRAPH_\nStridsvogner er s\xc3\xa5rbare overfor mye forskjellig. N\xc3\xa5r en stridsvogn skal bevege seg, m\xc3\xa5 det planlegges.  Man m\xc3\xa5 ta hensyn til terrengets utforming, og vognen skal helst ikke bli observert av fienden. Den er stor, og ruver derfor i terrenget. I tillegg kan b\xc3\xa5de motoren og belteverket h\xc3\xb8res p\xc3\xa5 lang avstand._NEWLINE_Stridsvogner kan ikke operere p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. Hvis det er ABC-v\xc3\xa5pen i bruk eller de blir beskutt, m\xc3\xa5 mannskapet stenge alle luker.  Da kan de bare se ut gjennom periskoper og sm\xc3\xa5 luker. P\xc3\xa5 toppen av det hele bruker de mye av konsentrasjonen ganske enkelt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 betjene stridsvognen. En infanterist kan da lett snike seg inn p\xc3\xa5 vognen.  Vognkommand\xc3\xb8ren har som regel hodet sitt ute av luken sin, men dette gj\xc3\xb8r ham s\xc3\xa5rbar. Hvis stridsvognavdelingen ikke har med seg eget infanteri, s\xc3\xa5 m\xc3\xa5 de dekke hverandre under framrykning. Halve avdelingen st\xc3\xa5r stille og observerer og er klare til \xc3\xa5 skyte, og andre halvparten av avdelingen rykker fram. Dette forsinker selvf\xc3\xb8lgelig framrykningen. Moderne ildledningssystemer gj\xc3\xb8r dette lettere. _NEWLINE_Hvorvidt stridsvogner skal grupperes tett eller samlet avhenger av lendet og trussel. Stridsvogner tett sammen er gode m\xc3\xa5l for panservernv\xc3\xa5pen og artilleri, men vil ogs\xc3\xa5 kunne levere massiv ildkraft tilbake. De fleste stridsvognsavdelinger foretrekker \xc3\xa5 kj\xc3\xb8re relativt tett, da dette letter ildledelsen i stor grad, samt ivaretar det viktige prinsippet om kraftsamling. Spredte formasjoner fungerer stort sett kun i sv\xc3\xa6rt \xc3\xa5pne landskaper, for eksempel \xc3\xa5pen \xc3\xb8rken, hvor lendet ikke hindrer enkeltvogners innsyn i andres sektor._NEWLINE_Stridsvogner fungerer mest effektivt med godt trenede mannskaper. Et eksempel p\xc3\xa5 dette er ved Golanh\xc3\xb8yden under Jom kippur-krigen i 1973. Hundrevis av syriske kampkj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer angrep et mindre antall israelske stridsvogner. Israelerne hadde bedre trening og gjorde f\xc3\xa5 feil. Syrerne rykket fram i formasjon og utnyttet ikke terrenget og responderte heller ikke p\xc3\xa5 israelske man\xc3\xb8ver. De israelske stridsvognene trakk seg bakover til bedre posisjoner en rekke ganger, og hver gang s\xc3\xa5 slo de ut et par syriske kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer hver. P\xc3\xa5 slutten av slaget hadde israelerne sl\xc3\xa5tt ut ti syriske kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer for hvert israelsk. Syrerne forbedret senere oppl\xc3\xa6ringen sin, og i krigen i S\xc3\xb8r-Libanon i 1982 var ikke forskjellen p\xc3\xa5 langt n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 stor._NEWLINE_Stridsvogner kan ikke forflytte seg langt p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. Avhengig av tilstanden til vognene, typen terreng og hvor effektive verkstedavdelingene er, s\xc3\xa5 vil en panserdivisjon miste 2-20% av vognene sine per time med framrykning. De fleste av disse vil bli reparert, men i mellomtiden vil avdelinger bli delt og mannskapene vil bli slitne. Resultatet er en mindre effektiv divisjon._NEWLINE_Stridsvogner krever mye vedlikehold. \xc3\x85tte timeverk per dag er ikke uvanlig hvis vogna blir brukt intensivt. Mannskapet m\xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det meste av dette selv, og jobben er vanligvis delt p\xc3\xa5 fire.  Hvis de har en automatlader p\xc3\xa5 kanonen er det bare tre \xc3\xa5 dele jobben p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nStridsvognavdelinger\n_START_PARAGRAPH_\nStridsvogner er noen ganger organisert i rene panserdivisjoner, men dette er vanligvis et rent administrativt grep. De opererer alltid sammen med infanteri. I Norge er den st\xc3\xb8rste panseravdelingen en bataljon, hvorav 1-2 underavdelinger (eskadroner) best\xc3\xa5r av stridsvogner._NEWLINE_P\xc3\xa5 laveste niv\xc3\xa5 har man tropper med tre til fem stridsvogner. En eskadron er tre til fem tropper, med et par ekstra kommandovogner for eskadronssjefen og staben hans.  En bataljon har tre pansereskadroner, og gjerne et par stridsvogner til i stabseskadronen. Totalt er det typisk 33 til 60 stridsvogner i en bataljon._NEWLINE_Etter hvert som avdelingen f\xc3\xa5r tap, s\xc3\xa5 ender gjerne bataljonen med to eskadroner, organisert av de gjenv\xc3\xa6rende vognene. Panserbataljonen har gjerne st\xc3\xb8ttelementer med panservern-, oppklarings-, bombekaster- og trenavdelinger. I tillegg s\xc3\xa5 er det gjerne vedlikeholdspersonell, og en panserbataljon er fort 50 til 300 menn flere enn stridsvognmannskapene.\n_START_SECTION_\nMannskapet\n_START_PARAGRAPH_\nModerne stridsvogner har mannskap p\xc3\xa5 tre eller fire. Under andre verdenskrig var det vanlig med fem.  Mannskapet tilbringer mindre enn 10% av tiden sin inne i kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet. Resten g\xc3\xa5r med til vedlikehold, reparasjoner, spising, personlig hygiene og annet. Dog oppst\xc3\xa5r 25% av tapene deres mens de er p\xc3\xa5 utsiden av kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet._NEWLINE_Vognkommand\xc3\xb8ren (VK) er \xc3\xb8verste befal p\xc3\xa5 vognen og sitter i t\xc3\xa5rnet. VK koordinerer mannskapet i strid, og har samband med resten av troppen. Vognkommand\xc3\xb8ren har et dilemma: Jo mer VK har hodet sitt ut av kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet, jo mer oversikt har han/hun over det som skjer i omgivelsene, noe som gj\xc3\xb8r det enklere \xc3\xa5 oppdage fiendtlige m\xc3\xa5l og om stridsvognen er i ferd med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 inn i et bakholdsangrep. P\xc3\xa5 den annen side er han/hun mer utsatt for fiendtlig ild, og hvis VK blir skadet eller drept, er resultatet en mindre effektiv stridsvogn, som dermed er mindre kampdyktig og mer utsatt. Denne problemstillingen gjelder i mindre grad for moderne stridsvogner med stabiliserte vognkommand\xc3\xb8rsikter, som for eksempel Leopard 2. _NEWLINE_Vognf\xc3\xb8reren (VF) styrer vognen p\xc3\xa5 ordrer fra vognkommand\xc3\xb8ren, og sitter foran i skroget._NEWLINE_Skytteren sikter inn kanonen og skyter p\xc3\xa5 vognkommand\xc3\xb8rens ordre. Han/hun tilbringer mesteparten av tiden med ansiktet klemt mot siktemidlene, og hjelper i s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te med til observasjon av verdenen p\xc3\xa5 utsiden av stridsvognen. Skytteren sitter ogs\xc3\xa5 i t\xc3\xa5rnet._NEWLINE_Laderen lader kanonen mellom hvert skudd. Han/hun f\xc3\xa5r ordre om typen ammunisjon av vognkommand\xc3\xb8ren. Laderen hjelper i ogs\xc3\xa5 til med observasjon av utsiden og sitter i t\xc3\xa5rnet sammen med vognkommand\xc3\xb8ren og skytteren._NEWLINE_I eldre stridsvogner var det noen ganger et maskingev\xc3\xa6r foran i skroget, som ble betjent av en kombinert skytter og radiooperat\xc3\xb8r.  _NEWLINE_I tillegg til maskingev\xc3\xa6r har mannskapet sine egne h\xc3\xa5ndv\xc3\xa5pen, for eksempel pistoler eller maskinpistoler.  Dette er for bruk ved vakthold eller i n\xc3\xa6rkamp med fiendtlige styrker.'