b'\n_START_ARTICLE_\nValgrunde\n_START_PARAGRAPH_\nEn valgrunde eller valgomgang er en omgang med valg i et valgsystem som har flere runder med stemmegivning. Flere land, blant annet Finland, Frankrike, \xc3\x98sterrike, Portugal og India har valg med to valgrunder, og dersom ingen kandidater f\xc3\xa5r flertall i f\xc3\xb8rste valgrunde m\xc3\xa5 velgerne stemme p\xc3\xa5 nytt mellom de to kandidatene som fikk flest stemmer i f\xc3\xb8rste runde. To valgrunder er ofte brukt ved presidentvalg.\n_START_SECTION_\nFordeler og ulemper\n_START_PARAGRAPH_\nSystemer med flere valgrunder er ressurskrevende og kan gj\xc3\xb8re velgerne mer apatiske, men kan ogs\xc3\xa5 bidra til \xc3\xa5 gi bred st\xc3\xb8tte til kandidaten som velges._NEWLINE_I Brasil (1989) og Peru (1990) ble det valgt en president i andre runde som manglet st\xc3\xb8tte i den lovgivende forsamlingen, noe som viser at valg i flere runder kan gi et misforhold dersom de forskjellige valgordningene som brukes ikke henger sammen.\n_START_SECTION_\nBruk i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge avgj\xc3\xb8res alle offentlige politiske valg med \xc3\xa9n valgrunde. Den norske kirke har brukt to valgrunder for \xc3\xa5 velge leder av kirker\xc3\xa5det._NEWLINE_En ordning med to valgomganger i enmannskretser ble benyttet i Norge i perioden 1906\xe2\x80\x931918. Den ble ogs\xc3\xa5 benyttet av to kommuner i fors\xc3\xb8ket med direktevalg av ordf\xc3\xb8rer i 1999._NEWLINE_Andre valgsystemer kan ha flere runder med opptelling, selv om det bare avholdes en valgrunde.'