b'\n_START_ARTICLE_\nFiskeri\n_START_SECTION_\nFiskerienes betydning\n_START_PARAGRAPH_\nFisk utgj\xc3\xb8r 5% av det samla energiinntaket for verdens befolkning, mens jordbruket bidrar med 95%. Fiskerienes betydning er st\xc3\xb8rre enn dette tallet tilsier, fordi fisk gir et n\xc3\xb8dvendig proteintilskudd i et ellers proteinfattig kosthold i mange u-land.\n_START_SECTION_\nNaturlige forutsetninger for fiskeri\n_START_PARAGRAPH_\nFor at et havomr\xc3\xa5de skal gi grunnlag for et rikt fiske, kreves det en st\xc3\xb8rre mengde produsenter i n\xc3\xa6ringskjeden, dvs. plankton. Planktonproduksjon kan bare skje der vann rikt p\xc3\xa5 n\xc3\xa6ringsstoffer befinner seg i overflatelaga der lyset kan trenge ned. Dette kan skje i kystn\xc3\xa6re omr\xc3\xa5der der elver f\xc3\xb8rer med seg n\xc3\xa6ringsstoffer ut i havet, eller i omr\xc3\xa5der der oppstr\xc3\xb8mning f\xc3\xb8rer n\xc3\xa6ringsrikt bunnvann til overflata. Ogs\xc3\xa5 der vannmasser med ulik temperatur eller saltholdighet m\xc3\xb8tes, kan en omr\xc3\xb8ring skje. Verdens viktigste fiskeriomr\xc3\xa5der befinner seg stort sett i grunnere havomr\xc3\xa5der, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 kontinentalsoklene, der mulighetene for oppstr\xc3\xb8mning og omr\xc3\xb8ring er st\xc3\xb8rre enn i dyphavsbassengene. Ett unntak er fiskeriene p\xc3\xa5 dypt hav utenfor vestkysten av S\xc3\xb8r-Amerika, der den kalde Humboldtstr\xc3\xb8mmen gir spesielle forutsetninger for oppstr\xc3\xb8mning._NEWLINE_I tillegg til en rik planktonproduksjon m\xc3\xa5 det ogs\xc3\xa5 finnes gyteplasser for fisken. Gyting kan skje i fjorder og andre kystn\xc3\xa6re omr\xc3\xa5der, for arter som laks og \xc3\xb8rret i elver, eller p\xc3\xa5 fiskebanker.\n_START_SECTION_\nMetoder\n_START_PARAGRAPH_\nEn skiller mellom passive metoder, som g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 lokke fisken til seg, og aktive metoder, som innhenter fisken. Til passive metoder h\xc3\xb8rer angelredskap som jukse, dorg og line, foruten ulike typer garn, teiner og ruser. Til de aktive metodene h\xc3\xb8rer f\xc3\xb8rst og fremst tr\xc3\xa5l og snurpenot, men ogs\xc3\xa5 lystring, en metode som i dag er forbudt. Generelt krever aktive redskaper st\xc3\xb8rre b\xc3\xa5ter og et h\xc3\xb8gere energiforbruk._NEWLINE_For verden som helhet er det gjennom \xc3\xa5rtusener utvikla et stort mangfold av sinnrike fiskemetoder ut fra den lokale tilgangen p\xc3\xa5 materialer og tilpassa de stedegne fiskebestandenes s\xc3\xa6regenheter.\n_START_SECTION_\nRegulering av fiskeriene\n_START_PARAGRAPH_\nI utgangspunktet er havet en allmenning der alle som \xc3\xb8nsker fritt kan hente sitt utkomme. Motoriseringa av fiskeriene gjennom hele 1900-tallet kombinert med en tidvis h\xc3\xb8g ressursrente i fiskeriene har i mange havomr\xc3\xa5der f\xc3\xb8rt til en allmenningens tragedie som truer bestandene. Generelt har det p\xc3\xa5 alle hav utvikla seg en tydelig overkapasitet i fiskeriene._NEWLINE_Det har derfor v\xc3\xa6rt n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 regulere fiskeriene. Kyststatene har i FN og andre fora arbeidet for retten til \xc3\xa5 lukke kystn\xc3\xa6re havomr\xc3\xa5der for fritt fiske, og med FNs havrettskonvensjon fra 1982 er kyststatene gitt en rett til \xc3\xa5 opprette en \xc3\xb8konomisk sone p\xc3\xa5 200 nautiske mil ut fra kysten der de kan regulere fisket. Likevel kan fritt fiske utenfor 200-milssonen mange steder p\xc3\xa5virke bestandene negativt, og det arbeides i dag med \xc3\xa5 l\xc3\xb8se problemene med fiske p\xc3\xa5 det \xc3\xa5pne hav._NEWLINE_Nasjonalt reguleres fisket enten ved at adgangen til \xc3\xa5 drive fiske begrenses gjennom konsesjoner, eller ved at hver fisker eller hvert fart\xc3\xb8y tildeles en kvote \xe2\x80\x93 eller ved en kombinasjon av konsesjoner og kvoter.'