b'\n_START_ARTICLE_\nOlav Sletto\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nOlav Slettos mor var Anne Jensdotter Sletto (1867\xe2\x80\x931946). Hun var 19 \xc3\xa5r gammel og ugift da dikteren ble f\xc3\xb8dt. If\xc3\xb8lge et seiglivet rykte skulle faren v\xc3\xa6re Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, men dette er blitt avvist av lokalhistorikere. Eva Amhjell har skrevet boken Anne Sletto - et kvinneportrett om Olav Slettos mor._NEWLINE_Han vokste opp hos besteforeldrene p\xc3\xa5 Sletto i Hol i Hallingdal, en g\xc3\xa5rd som ligger h\xc3\xb8yt oppi lia med utsyn mot Hallingskarvet og Sangenuten. Selv har han gitt uttrykk for at disse storsl\xc3\xa5tte omgivelsene hadde mye \xc3\xa5 si for hans utvikling som dikter. Som sm\xc3\xa5gutt var han gjerne gjetergutt._NEWLINE_Etter hvert ble det  folkeh\xc3\xb8gskole p\xc3\xa5 Voss 1902\xe2\x80\x9303 fulgt av l\xc3\xa6rerskole p\xc3\xa5 Notodden. Etter l\xc3\xa6rerskolen hadde han et stipendopphold i Tyskland og Danmark. I K\xc3\xb8benhavn m\xc3\xb8tte han bl.a. Georg Brandes. Han livn\xc3\xa6rte han seg ved forskjellige l\xc3\xa6rerjobber kombinert med foredragsreiser, og i 1911 giftet han seg med Karin Bryde fra Sandefjord. De ble bl.a. foreldre til skuespillerinnen Eva Sletto._NEWLINE_I 1917 ble han l\xc3\xa6rer ved Buskerud Folkeh\xc3\xb8gskole p\xc3\xa5 Fiskum. I 1923 ble han skolestyrer ved Romerike Folkeh\xc3\xb8gskole p\xc3\xa5 \xc3\x85rnes, en stilling han hadde inntil skolen ble okkupert av tyske soldater under andre verdenskrig._NEWLINE_I 1941 fikk Sletto slag, og fra 1944 fikk han invalidepensjon. Han ble innvilliget Statens kunstnerl\xc3\xb8nn under krigen, og igjen i 1960._NEWLINE_Fra 1946 til han d\xc3\xb8de var han bosatt p\xc3\xa5 Geilo.\n_START_SECTION_\nForfatterskap\n_START_PARAGRAPH_\nSletto debuterte i 1908 med romanen Dei gamle, \xc2\xaben fin og stillferdig skildring av den trygge ro i det gamle bondesamfunnet\xc2\xbb. Men sine betydeligste ting skrev han etter 1930. Han huskes s\xc3\xa6rlig for sin mytologiske syklus om Loke (1915\xe2\x80\x9318), sine historiske romaner fra kirkehistorien (1920\xe2\x80\x9324) og den historiske romansyklusen Soga om R\xc3\xb8gnaldfolket (1943\xe2\x80\x9346). Per-b\xc3\xb8kene (1939\xe2\x80\x9342) og Olver-syklusen (1954\xe2\x80\x9356) er delvis selvbiografiske.\n_START_SECTION_\nPerb\xc3\xb8kene\n_START_PARAGRAPH_\nOlav Sletto var godt inne i folketradisjonene og spilte selv litt hardingfele. Han skal ha spilt sv\xc3\xa6rt musikalsk, men syntes ikke han kunne bruke tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utvikle seg som spelemann.  Hovedpersonen i de s\xc3\xa5kalte Per-b\xc3\xb8kene er imidlertid spelemann. Her skildres bl.a. dans, spel og spelemannsoppl\xc3\xa6ring med bakgrunn i f\xc3\xb8rsteh\xc3\xa5nds kjennskap til emnet. Per-b\xc3\xb8kene er is\xc3\xa6r verdsatt for sine barneskildringer.\n_START_SECTION_\nFantasy\n_START_PARAGRAPH_\nHan er ogs\xc3\xa5 blitt nevnt som en \xc2\xabglemt\xc2\xbb norsk fantasy-forfatter.'