b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xb8yre\n_START_SECTION_\nForm\xc3\xa5lsparagraf\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabH\xc3\xb8yre vil f\xc3\xb8re en konservativ fremskrittspolitikk, bygget p\xc3\xa5 det kristne kulturgrunnlag, rettsstaten og folkestyret, for \xc3\xa5 fremme personlig frihet og sosialt ansvar, medbestemmelse og eiendomsrett, og et forpliktende nasjonalt og internasjonalt samarbeid.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8yres r\xc3\xb8tter spores gjerne tilbake til den ikke-adelige embedsstanden og borgerskapet, som i kraft av sin administrative erfaring og sosiale status dominerte i norsk politikk frem til rundt 1870._NEWLINE_Det store politiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let i Norge i 1880-\xc3\xa5rene var forfatningsstriden; sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om kong Oscar II hadde et absolutt veto i grunnlovssaker, eller om det norske Stortinget kunne overpr\xc3\xb8ve det. Mellom 1882 og 1884 ble det etablert s\xc3\xa5kalte grunnlovsforeninger, uavhengige av hverandre, en rekke steder i landet. Grunnlovsforeningene samlet velgere som mente at kongens veto var endelig, ellers ville det forrykke balansen mellom den lovgivende og ut\xc3\xb8vende makt. De delte en konservativ tolkning av grunnloven og maktfordelingsprinsippet. Velgere som var av motsatt oppfatning, samlet seg i s\xc3\xa5kalte 17. mai-foreninger, forl\xc3\xb8pere til partiet Venstre._NEWLINE_Etter at det landsdekkende partiet Venstre ble dannet den 28. januar 1884, gikk 174 grunnlovsforeninger sammen om \xc3\xa5 danne De konservative foreningers sentralstyre, ogs\xc3\xa5 kalt Det konservative parti eller Det konstitusjonelle parti, den 25. august 1884. Navnet \xc2\xabH\xc3\xb8yre\xc2\xbb ble i begynnelsen brukt nedsettende av politiske motstandere. H\xc3\xb8yre hadde ikke like stor organisasjonskontinuitet som Venstre, men mange hadde erfaring fra indremisjonen, avholdsbevegelsen og yrkesorganisasjoner. Emil Stang ble valgt til partiets formann, foran den mer konservative Christian Selmer. Stang slo fast at \xc2\xabH\xc3\xb8yre skulle v\xc3\xa6re et sosialt reformparti som arbeidet innenfor de konstitusjonelle rammer et parlamentarisk demokrati setter.\xc2\xbb Dette \xc3\xa5pnet for samarbeid med den moderate delen av Venstre._NEWLINE_Frem til 1905 s\xc3\xb8kte H\xc3\xb8yre \xc3\xa5 bevare personalunionen med Sverige, forutsatt Norges likestilte rolle. Partiet motsatte seg derfor Venstres mer utfordrende politikk av hensyn til sikkerhets- og handelspolitiske interesser. Stang var statsminister i rene H\xc3\xb8yre-regjeringer 1889\xe2\x80\x931891 og 1893\xe2\x80\x931895, i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utbre en forsonende holdning til Sverige. Et lignende fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5kalt samlingspolitikk ble ut\xc3\xb8vd av statsminister Francis Hagerup 1895\xe2\x80\x931898 og 1903\xe2\x80\x931905. For \xc3\xa5 skape et bredere parlamentarisk grunnlag, gikk H\xc3\xb8yre og moderate Venstre-folk sammen i valgsamarbeidet Samlingspartiet foran stortingsvalget i 1903. Samlingspartiet hadde front mot Venstres sosiale og unionspolitiske radikalisme og det fremvoksende sosialdemokratiet. Samlingspartiet \xc3\xb8nsket forhandlinger med Sverige fremfor ensidig norsk aksjon i konsulatsaken. Prosjektet overlevde ikke i det etterunionelle politiske klimaet, men fikk sin arvtager i samarbeidet med Frisinnede Venstre noe senere._NEWLINE_I \xc3\xa5rene rundt 1900 tok H\xc3\xb8yre initiativ til \xc3\xa5 bygge ut et moderne samferdselsnett, med veier og jernbane. Etter f\xc3\xb8rste verdenskrig ble det i f\xc3\xb8rste rekke H\xc3\xb8yres oppgave \xc3\xa5 gjenreise statens finanser. P\xc3\xa5 1920-tallet gikk Norge inn i parikrisen i fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gjenopprette kroneverdien etter gullstandarden, og b\xc3\xa5de stat og kommuner slet med stor gjeld. Statens finanser var f\xc3\xb8rst i 1936 blitt s\xc3\xa5 gode at H\xc3\xb8yre-regjeringen ans\xc3\xa5 det forsvarlig \xc3\xa5 iverksette eget prinsippvedtak fra 1923 om innf\xc3\xb8ring av alderstrygd._NEWLINE_Fra 1935 startet en langvarig periode hvor Arbeiderpartiet styrte, og de borgerlige partiene var lite samlet. Med Kings Bay-saken i 1963 endret dette seg da H\xc3\xb8yres John Lyng maktet \xc3\xa5 danne en regjering, riktignok kortvarig. Fra og med 1965 var borgerlige samlingsregjeringer igjen vanlig med H\xc3\xb8yre som deltaker, men ikke i lederrollen. Per Borten (Sp) og Lars Korvald (KrF) ble statsministre i de to f\xc3\xb8rste relativt varige, borgerlige regjeringer etter krigen. F\xc3\xb8rst med den s\xc3\xa5kalte h\xc3\xb8yreb\xc3\xb8lgen i Europa fikk norske H\xc3\xb8yre igjen stor oppslutning, under trioen Erling Norvik som partileder, Jo Benkow som parlamentarisk leder og K\xc3\xa5re Willoch som statsministerkandidat. Partiet kritiserte regjeringen for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re d\xc3\xa5rlig krisepolitikk, og tok til orde for liberalisering av mediepolitikken, \xc3\xa5pningstidene osv._NEWLINE_Valget i 1981, hvor H\xc3\xb8yre fikk 31,7\xc2\xa0%, var H\xc3\xb8yres beste siden valget i 1924. Partiets viktigste politiker p\xc3\xa5 1980-tallet var K\xc3\xa5re Willoch, som var statsminister fra 1981 til 1986. I 1980-\xc3\xa5rene hadde partiet ogs\xc3\xa5 sin historiske toppnotering i antall betalende medlemmer, som da var omkring 100\xc2\xa0000 personer._NEWLINE_Ved valget i 1997 fikk H\xc3\xb8yre 14,3\xc2\xa0% \xe2\x80\x93 det til da d\xc3\xa5rligste valget siden 1945. Partiet gjorde imidlertid et godt valg i 2001, og kom i regjering sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre. I 2005 gjorde partiet nok et d\xc3\xa5rlig valg, og fikk det historisk d\xc3\xa5rligste resultatet p\xc3\xa5 14,1\xc2\xa0%._NEWLINE_Utover 1980-tallet og s\xc3\xa6rlig 1990-tallet oppstod et stort, konkurrerende h\xc3\xb8yreparti med Fremskrittspartiet, som H\xc3\xb8yre lenge strevde med \xc3\xa5 avklare sitt forhold til. Med FrPs vekst \xc3\xb8kte presset p\xc3\xa5 H\xc3\xb8yres kompromissvilje. H\xc3\xb8yre satt i regjering med partier til venstre for seg selv p\xc3\xa5 den politiske skala, mens Fremskrittspartiet markerte mer rendyrkede h\xc3\xb8yresaker i opposisjon. F\xc3\xb8rst etter gjenvalget av Jens Stoltenbergs regjering i 2005 ble det realitet i fremst\xc3\xb8t for borgerlige samling som ogs\xc3\xa5 omfattet Fremskrittspartiet._NEWLINE_Oppslutningen om H\xc3\xb8yre har variert betraktelig. St\xc3\xb8rst andel velgere hadde H\xc3\xb8yre i 1894 da 49,4\xc2\xa0% stemte H\xc3\xb8yre; da var det dog kun to partier \xc3\xa5 velge mellom. H\xc3\xb8yre har aldri hatt rent flertall p\xc3\xa5 Stortinget. H\xc3\xb8yre gikk betydelig tilbake i mellomkrigstiden, bl.a. som f\xc3\xb8lge av at nye partier kom til. Fra 1945 til 1970 \xc3\xb8kte partiets oppslutning jevnt og sikkert for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 skyte fart etter valget i 1973._NEWLINE_Etter 2009 etablerte H\xc3\xb8yre seg som det klart st\xc3\xb8rste partiet p\xc3\xa5 borgerlig side med over 25% oppslutning i stortingsvalgene i 2013 og 2017. H\xc3\xb8yres leder Erna Solberg ble statsminister i 2013, og ble gjenvalgt i 2017. I 2019 ble regjeringen utvidet til en flertallsregjering.\n_START_SECTION_\nOrdf\xc3\xb8rere\n_START_PARAGRAPH_\nI valgperioden 2015-2019 har H\xc3\xb8yre ordf\xc3\xb8reren i 76 kommuner og fylkesordf\xc3\xb8reren i Akershus, Vestfold, Vest-Agder og Nord-Tr\xc3\xb8ndelag.'