b'\n_START_ARTICLE_\nFredrik Georg Lerche\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik Georg Lerche ble student i 1825 og var en trofast tilhenger av barndomsvennen Henrik Wergeland i studenttiden. At b\xc3\xa5de Lerche og Wergeland var gjengangere i hovedstadens politijournaler er godt kjent blant mange, men Wergelands navn ble ikke journalf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r i 1837, alts\xc3\xa5 lenge etter studietiden. I studietiden var det Lerche som var anf\xc3\xb8rer. I tidsskriftet Samtiden (1908) skilder Halvdan Koht hvorledes \xc2\xabKameraterne sat sammen og drak om Kveldene og derefter drog ut paa Opt\xc3\xb8jer og tumultiske Tog i Gatene, hvor de brugte physiske Kr\xc3\xa6fter mod Politiet\xc2\xbb. _NEWLINE_Lommelerke har sannsynligvis sitt navn fra Lerche. Intet studenternavn kommer s\xc3\xa5 ofte igjen i politiets  b\xc3\xb8ker som Lerches. Foruten Wergeland var kameratene til Lerche i all hovedsak juristen Grundt og teologene Bernhoft, Brodtkorp, Holst og Heffermehl.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha tatt juridisk embetseksamen i 1830 ble Lerche i 1838 prokurator for S\xc3\xb8ndre Trondhjems amt med bosted i Trondhjem. Fra 1843 var han overrettsprokurator. _NEWLINE_Gjennom sitt virke vant han seg stor anseelse blant folket, og under p\xc3\xa5virkning av Marcus Thranes agitasjon ble han valgt til stortingsmann for Trondhjem p\xc3\xa5 Stortinget i 1851, hvor han var formann i justiskomiteen. Noe av det f\xc3\xb8rste han gjorde, var \xc3\xa5 skremme opp forsamlingen med \xc2\xabuv\xc3\xb8ren Debat og hensynsl\xc3\xb8s Radikalisme\xc2\xbb. Etter sigende skal hans fantasi ha l\xc3\xb8pt s\xc3\xa5 l\xc3\xb8psk at Aasmund Olavsson Vinje spottet ham med at han hadde gjort faktisk opplysninger enstydig med l\xc3\xb8gn. _NEWLINE_Fredrik Georg Lerche var ordg\xc3\xb8rer i Tronsheim i to \xc3\xa5rsperioder, fra 1. januar 1854 til 31. desember 1854, og fra fra 1. januar 1858 til 31. desember 1858. Han kom p\xc3\xa5 Stortinget igjen i 1857 og i 1858. Fra 1858 bodde Lerche p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden sin, Kvamme, i Strinda._NEWLINE_Siden trakk han seg tilbake fra politikken, og flyttet i 1867 til Paris. Det lille norske samfunn ble til slutt s\xc3\xa5 trangt at han br\xc3\xb8t ut. Under beleiringen av Paris gjorde han i en alder av 67 \xc3\xa5r tjeneste som kanon\xc3\xa9r p\xc3\xa5 vollene.  Han deltok derimot ikke i kommunardoppstanden i 1871, idet \xc2\xabhan ansaa anarkisterne liksom preusserne for motstandere av friheten og civilistationen\xc2\xbb. _NEWLINE_Han d\xc3\xb8de i Paris i 1883.'