b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8lje\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8lje eller sylgja er en spenne med et rundt hull i midten med en enkel torn som er festet til den ene siden av hullet. Denne tornen kan tres gjennom t\xc3\xb8yet for \xc3\xa5 feste s\xc3\xb8ljen til skjorten. P\xc3\xa5 nyere s\xc3\xb8ljer og ofte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 eldre omgjorte s\xc3\xb8ljer, er tornens funksjon erstattet av en lengre, tynn n\xc3\xa5l festet p\xc3\xa5 baksiden. _NEWLINE_Betegnelsen s\xc3\xb8lje brukes om tilsvarende smykker ogs\xc3\xa5 i Danmark og Sverige. S\xc3\xb8ljer har v\xc3\xa6rt de dominerende brystsmykker brukt p\xc3\xa5 norske folkedrakter, og b\xc3\xa5de form og betegnelser har mange variasjoner. Mindre og gjerne enklere s\xc3\xb8ljer har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt kalt ring eller sprette, ofte i sammensetninger som halsring eller hjertesprette. Spr\xc3\xa5kbruken har variert i forskjellige landsdeler. I moderne spr\xc3\xa5k brukes betegnelsen s\xc3\xb8lje ogs\xc3\xa5 om andre smykker som brosjer eller halsknapper med heng, som inng\xc3\xa5r i drakts\xc3\xb8lv som brukes til folkedrakter eller bunader._NEWLINE_Ordet s\xc3\xb8lje kommer fra gammelnorsk sylgja og betyr opprinnelig spenne. Opphavet til ordet s\xc3\xb8lje er usikkert. Det kan v\xc3\xa6re et l\xc3\xa5n fra finsk-ugrisk solki som betyr spenne eller pynten\xc3\xa5l, men Bjorvand og Lindemand mener det heller kommer fra germansk s\xc3\xbahl som betyr trekking eller drag. Herfra kan betydningen ha ha blitt overf\xc3\xb8rt til \xc3\xa5 betegne sammentrekking eller fastholding av klesdrakt og s\xc3\xa5 ha blitt betegnelse p\xc3\xa5 det som holder kl\xc3\xa6rne sammen.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nFra midten av 1500-tallet var det et krav om at h\xc3\xa5ndverkere skulle bo i byene, og mye av drakts\xc3\xb8lvet som ble brukt utover p\xc3\xa5 bygdene er laget av disse laugsh\xc3\xa5ndverkerne. Det meste av det gamle drakts\xc3\xb8lvet er ustemplet, og produsentene er usikre. Det er kjent at mange gullsmeder b\xc3\xa5de i Bergen, Christiania og andre byer kunne spesialisere seg p\xc3\xa5 bondes\xc3\xb8lv, men mye av det gamle drakts\xc3\xb8lvet er nok ogs\xc3\xa5 laget av bygdes\xc3\xb8lvsmeder som drev i strid med loven. Fra 1782 kunne gullsmeder med mer eller mindre fullstendig utdannelse f\xc3\xa5 tillatelse fra amtmannen til \xc3\xa5 drive virksomhet p\xc3\xa5 bygdene, og da laugsvesenet ble opphevet i 1839 ble det fritt for alle som ville det \xc3\xa5 etablere seg som h\xc3\xa5ndverker der de m\xc3\xa5tte \xc3\xb8nske \xc3\xa5 bosette seg.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8ljetyper\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes mange typer og varianter av s\xc3\xb8ljer. De fleste har v\xc3\xa6rt bruk b\xc3\xa5de med og uten hengende l\xc3\xb8v. Nedenfor er det en oversikt over noen av de vanligste hovedtypene og for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fram hovedformene er de fleste her vist uten vedgheng.'