b'\n_START_ARTICLE_\nJames Croll\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nJames Croll ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd i Little Whitefield, som ligger i n\xc3\xa6rheten av Wolfhill i Perthshire i Skottland i 1821. Han var i stor grad selvl\xc3\xa6rt, og studerte fysikk og astronomi p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. I en alder av 16 \xc3\xa5r ble han hjulmakerl\xc3\xa6rling i Collace n\xc3\xa6r Wolfhill, men helseproblemer gjorde at han begynte som tegrossist i Elgin i Moray.  I 1848 giftet han seg med Isabella Macdonald. _NEWLINE_I 1850-\xc3\xa5rene var han leder for et avholdshotell i Blairgowrie. Deretter jobbet han som en forsikringsagent i Glasgow, Edinburgh og Leicester. I 1859 ble han vaktmester p\xc3\xa5 et museum i University of Strathclyde i Glasgow og fikk dermed tilgang til b\xc3\xb8ker som han kunne benytte for \xc3\xa5 utvikle sine egne id\xc3\xa9er. _NEWLINE_Fra 1864 korresponderte Croll og Charles Lyell med hverandre om mulige \xc3\xa5rsakssammenhenger mellom istider og variasjoner i Jordens oml\xc3\xb8psbane. Dette f\xc3\xb8rt til at han fikk en stilling som forvalter av kart og korrespondanse i Edinburgh Office under British Geological Survey. Direkt\xc3\xb8ren for kontoret, Archibald Geikie, oppmuntret ham i hans forskning. Croll publiserte en rekke b\xc3\xb8ker og dokumenter som \xc2\xabl\xc3\xa5 helt i fronten av samtidens forskning\xc2\xbb, inkludert Climate and Time, in Their Geological Relations (\xc2\xabKlima og tid, i deres geologiske forhold\xc2\xbb) i 1875. Han korresponderte med Charles Darwin om elveerosjon. _NEWLINE_I 1876 ble Croll valgt til Fellow of the Royal Society (Stipendiat for Royal Society), og tildelt en hedersgrad ved University of St Andrews. D\xc3\xa5rlig helse f\xc3\xb8rt til at han pensjonerte seg i 1880 og han d\xc3\xb8de i 1890, 69 \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nTeorien om istider\n_START_PARAGRAPH_\nVed \xc3\xa5 ta i bruk av formler for banevariasjoner utviklet av Leverrier (som hadde brukt dem under oppdagelsen av Neptun), utviklet Croll en teori om hvordan variasjoner i jordbanen p\xc3\xa5virket jordas klimasykluser. Ideen var at redusert sollys om vinteren f\xc3\xb8rte til at breene la p\xc3\xa5 seg, og koplet som den f\xc3\xb8rste denne id\xc3\xa9en til et positivt isalbedo-feedback som forsterket effekten av svingninger i solaktiviteten. Han hevdet at n\xc3\xa5r baneeksentrisiteten er h\xc3\xb8y, vil vintrene tendere til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re kaldere n\xc3\xa5r jorda er lengst unna sola vinterstid, og at i perioder med stor baneeksentrisitet vil hver av jordas halvkuler vekselvis oppleve istider. Syklusen var p\xc3\xa5 22\xc2\xa0000 \xc3\xa5rs, dvs. at en av jordas halvkuler vil v\xc3\xa6re i en glasialtid i omkring 10\xc2\xa0000 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r det er den andre halvkulens tur til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8les ned. _NEWLINE_Crolls teori forutsa at det var mange glasiale perioder p\xc3\xa5 jorda, vekslende mellom nordlige og sydlige halvkule og at den siste istiden endte for over rundt 8\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Det var p\xc3\xa5 den tiden i ferd med \xc3\xa5 komme beviser for at jorda hadde opplevde flere istdier og geologene var interessert i teorier som kunne forklare dem. Tidens geologer var ikke i stand til \xc3\xa5 datere sedimenter n\xc3\xb8yaktig nok til \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re om isdannelsen hadde skjedd samtidig p\xc3\xa5 begge halvkulene, men de f\xc3\xa5 bevisene man hadde til r\xc3\xa5dighet pekte i retning av samtidige istider. Mer avgj\xc3\xb8rende var det at estimater over reduksjonen i vannf\xc3\xb8ring i Niagara Falls indikerte at den siste istiden tok slutt for 6\xe2\x80\x9335\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Det gir et stort slingringsmonn, men nok til at de som aksepterte m\xc3\xa5lingen vendte Crolls teori ryggen.  _NEWLINE_Crolls arbeid ble mye diskutert, men havnet i vanry mot slutten av 1800-tallet. Den grunnleggende ideen hans om at variasjoner i solinnstr\xc3\xa5ling som f\xc3\xb8lge av endringer i den jordbanen p\xc3\xa5virket Jordens temperaturer ble videreutviklet av Milutin Milankovi\xc4\x87 og en modifisert utgave av den ble i 1976 bekreftet.'