b"\n_START_ARTICLE_\nHalvdan Koht\n_START_SECTION_\nOppvekst og familie\n_START_PARAGRAPH_\nKoht vokste opp i Troms\xc3\xb8 som s\xc3\xb8nn av lektor og Venstre-politiker Paul Koht og Betty Koht. I 1885 flyttet familien til Skien, hvor faren ble ordf\xc3\xb8rer og valgt som stortingsrepresentant for Venstre. _NEWLINE_I sine erindringer om hvordan han ble historiker, forteller Halvdan Koht at han som barn var glad i \xc3\xa5 lese. Han fikk for eksempel boken Robinson Crusoe av sin bestefar, og leste den 83 ganger._NEWLINE_Sommeren 1896 giftet han seg med l\xc3\xa6rer Karen Grude fra J\xc3\xa6ren. Sammen fikk de to barn, \xc3\x85se Gruda Skard og Paul Gruda Koht. H\xc3\xb8sten 1910 flyttet familien inn p\xc3\xa5 Karistua, en enebolig i nasjonal bondestil tegnet av Arnstein Arneberg p\xc3\xa5 Lysaker. Dermed flyttet Koht inn i samme nabolag som Fridtjof Nansen.\n_START_SECTION_\nStudier og de tidligste arbeider\n_START_PARAGRAPH_\nKoht ble cand.mag i 1896, og dro \xc3\xa5ret etter p\xc3\xa5 studietur til K\xc3\xb8benhavn, Leipzig og Paris, hvor han studerte under Kristian Erslev i K\xc3\xb8benhavn og Karl Lamprecht i Leipzig._NEWLINE_Fra 1900 til 1908 arbeidet Koht med Jens Braage Halvorsens Norsk forfatterleksikon, et standardverk i norsk humaniora. Fra sommeren 1908 til sommeren 1909 oppholdt han seg i England og USA. Her s\xc3\xa5 Koht den moderne verdens krefter i spill. Etter dette introduserte Koht klassekamp og \xc2\xabkampen om f\xc3\xb8da\xc2\xbb som sentrale begreper i historieskrivingen sin.\n_START_SECTION_\nKoht som historiker\n_START_PARAGRAPH_\nSom historiker skrev Koht i f\xc3\xb8rste rekke om norsk historie. Forfatterskapet og forskningen spenner over hele norgeshistorien fra Harald H\xc3\xa5rfagre og rikssamlingen, via dansketiden til hans egen samtid.  _NEWLINE_Sentralt i historieskrivningen hans stod tanken om klassekamp og at underklassens kamp for rett og makt var en drivkraft bak all samfunnsendring. Kohts historiesyn stod nok i gjeld til Marx, men Koht var aldri doktrin\xc3\xa6r marxist. Han hadde ikke et begrep om revolusjonen hvor det gamle ble feid bort. Kohts forst\xc3\xa5else av utvikling var snarere organisk, hvor nye samfunn bygde videre p\xc3\xa5 tidligere samfunnsformer. Koht stod dermed i en liberal historikertradisjon, som i Norge var representert ved Ernst Sars. Selv om Koht mente at \xc3\xb8konomi, eiendomsforhold og interessekamp dannet grunnlag for samfunnsutviklingen, la han st\xc3\xb8rst vekt p\xc3\xa5 de politiske forhold. _NEWLINE_Ideologisk passet ikke Koht s\xc3\xa6rlig godt inn i Arbeiderpartiet i dets mest radikale periode fra 1919 til 1922 da det var tilsluttet Komintern, men desto bedre da partiet sto fram som et sosialdemokratisk reformparti fra 1933. Koht forlot likevel aldri partiet, som han hadde v\xc3\xa6rt medlem av siden 1911._NEWLINE_Rundt 1910 stod Koht sammen med Edvard Bull d.e. fremst i den radikale kritikken av kildene til norsk og nordisk middelalderhistorie. Kritikken ble s\xc3\xa6rlig reist mot bruken av Snorres kongesager. Koht hevdet at dette var kilder til Norge p\xc3\xa5 1200-tallet, snarere enn kilder til Norge under rikssamlingen. Koht samlet sine artikler om norsk middelalder i Innhogg og utsyn i norsk historie (1921). _NEWLINE_\xc3\x85rsaken til at Norge ble lagt under Danmark var if\xc3\xb8lge Koht at den norske adelen hadde mistet sitt materielle grunnlag for \xc3\xa5 holde seg oppe som en nasjonal stand. Adelen s\xc3\xa5 seg ikke lenger tjent med en norsk stat og da reformasjonen i 1536 gjorde slutt p\xc3\xa5 erkebispesetet i Nidaros, var det ikke lenger noen igjen til \xc3\xa5 forsvare norsk selvstendighet._NEWLINE_I Norsk bondereising (1926) f\xc3\xb8lger Koht den norske bondebevegelsen gjennom historien til den kulminerte p\xc3\xa5 1800-tallet. Her finner han hele tiden spenninger av samme type, sosiale folkereisinger som ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5r nasjonale m\xc3\xa5l fordi de er rettet mot fremmed herred\xc3\xb8mme._NEWLINE_Koht skrev ogs\xc3\xa5 historie om andre land og utenlandske statsmenn. I 1911 ga han ut biografien Bismarck. Statsmanden. En stor del av forfatterskapet er knyttet til amerikansk historie, hvor Den amerikanske nasjonen i upphav og reising (1920) er hovedverket.\n_START_SECTION_\nKoht som litteraturhistoriker\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1904 til 1950-\xc3\xa5rene var Koht sentral i Henrik Ibsen-forskningen. Sammen med tyske Julius Elias 1904 ga han ut den f\xc3\xb8rste samlingen med brev fra Ibsen. I 1909 var de ansvarlige for \xc3\xa5 gi ut Ibsens etterlatte skrifter i tre bind. I november 1914 utga han boken 1814 - Norsk Dagbok Hundre Aar Efterpaa. I 1930-\xc3\xa5rene var han sammen med Francis Bull og Didrik Arup Seip ansvarlig for 100-\xc3\xa5rsutgaven av Ibsens skrifter._NEWLINE_Kohts biografi om Henrik Ibsen i to bind (utgitt 1928\xe2\x80\x9329, revidert i 1954) regnes enn\xc3\xa5 som et av hovedverkene om dikteren. Et grep i biografien var speilingen av Ibsens liv i stykkene hans. Dermed var Koht sentral i \xc3\xa5 etablere den historisk-biografiske metode i litteraturhistorien, som preget faget til etter andre verdenskrig._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 innen Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson-forskningen spilte Koht en n\xc3\xb8kkelrolle, gjennom utgivelsen av Bj\xc3\xb8rnsons brev i tre omganger.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5kpolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nI spr\xc3\xa5kpolitikken var Koht p\xc3\xa5driver for samnorsk, en utvikling han p\xc3\xa5virket fra rettskrivingsreformen i 1917 og fram til han ble medlem av nemnda som la grunnlaget for rettskrivningen av 1938. M\xc3\xa5let var at skriftspr\xc3\xa5ket skulle bygge p\xc3\xa5 det som kunne kalles for folkem\xc3\xa5let i landet. Folkem\xc3\xa5let for Koht var talem\xc3\xa5let til majoriteten i b\xc3\xa5de by og bygd. Rundt 1900 gikk han til felts mot riksm\xc3\xa5let, som han hevdet bare ble brukt av en minoritet i landet. Riksm\xc3\xa5let hadde ikke plass i samnorsken, som i st\xc3\xb8rst mulig grad skulle bygge p\xc3\xa5 talem\xc3\xa5let til de brede lag av befolkningen. Til slutt skulle det v\xc3\xa6re ett skriftspr\xc3\xa5k i Norge. Som ledd i den utviklingen ville han \xc3\xa5pne bokm\xc3\xa5let og nynorsken for \xc3\xb8stnorske dialekter. Kohts engasjement for \xc3\xb8stlandsk kom ogs\xc3\xa5 til uttrykk i foreningen \xc3\x98stlandsk reisning, hvor han fungerte som nestformann. Denne foreningen holdt p\xc3\xa5 fra 1916 til 1926. _NEWLINE_Fra 1921 til 1925 var Koht leder av Noregs M\xc3\xa5llag. Kohts bidrag til 1917-rettskrivningen, var at han formulerte hovedpoenget i mandatet til nemnda som utformet den, nemlig: \xc2\xabsamling paa grundlag av folkets virkelige talesprog\xc2\xbb. Deretter var Halvdan Koht en ivrig p\xc3\xa5driver i Arbeiderpartiet for at de skulle ta stilling til spr\xc3\xa5ksp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let. I 1921 skrev han en pamplett, p\xc3\xa5 oppfordring fra Centralkomiteen, som het Arbeidarreising og m\xc3\xa5lsp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Her kritiserte han riksm\xc3\xa5let, men skrev ikke eksplisitt at samnorsk var m\xc3\xa5let. Det viktigste var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fram folkem\xc3\xa5let. Det neste bidraget til Koht til Aps spr\xc3\xa5kpolitikk, var i spr\xc3\xa5k- og kulturkomiteen som ble opprettet i 1929. I deres innstilling (som ble lagt fram p\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet i 1930) kom m\xc3\xa5let om samnorsk folkem\xc3\xa5l klarere fram, men det var betegnelsene \xc2\xabfolkem\xc3\xa5l\xc2\xbb og \xc2\xabarbeiderspr\xc3\xa5k\xc2\xbb som ble brukt. Men det var f\xc3\xb8rst i 1936 at Koht lyktes med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re (samnorsk) folkem\xc3\xa5l til offisiell politikk, da han fikk flertall p\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re inn \xc2\xabbredere plass til folkem\xc3\xa5let\xc2\xbb i programmet. (Allikevel finnes ikke dette i Aps program fra 1936. Dette skyldtes en glipp. En lignende formulering ble istedenfor lagt til i 1939-programmet).\n_START_SECTION_\nKoht som utenriksminister\n_START_PARAGRAPH_\nSom utenriksminister fra 1935 arbeidet Koht f\xc3\xb8rst for \xc3\xa5 sikre Folkeforbundets system for kollektiv sikkerhet. Da det falt sammen, forsvarte Koht i det lengste den norske n\xc3\xb8ytralitetslinjen. Etter hjemkomsten til Norge innr\xc3\xb8mmet han at han hadde tatt for lett p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de tyskerne og britene, \xc2\xabsom for p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r kyst, lenge f\xc3\xb8r invasjonen\xc2\xbb. Etter invasjonen avviste Koht alle tyske tiln\xc3\xa6rmelser. _NEWLINE_I 1938 hadde sendemannen i Berlin, Arne Scheel, kommet \xc2\xabtil det resultat at det var hans plikt \xc3\xa5 henvende sig til Stortinget med en begj\xc3\xa6ring om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 Koht stillet for riksrett og alle hans forhold som utenriksminister unders\xc3\xb8kt\xc2\xbb, forteller stortingspresident C.J. Hambro i Historisk Supplement av 1947, men Hambro fikk overtalt ham til \xc3\xa5 frafalle saken. _NEWLINE_Koht ble utsatt for hard kritikk i London-regjeringen h\xc3\xb8sten 1940. Kritikken ble s\xc3\xa6rlig reist av Oscar Torp og Trygve Lie, og den 22. november samme \xc3\xa5r gikk han av, f\xc3\xb8rst med permisjon, men fra februar 1941 fikk han avskjed i n\xc3\xa5de. Resten av krigen levde han i eksil i USA. I 1945 bad han om riksrett, noe Stortinget avviste. I flere b\xc3\xb8ker etter krigen forsvarte han valgene han hadde gjort, uten at det ga ham en generell oppreisning i Norge.\n_START_SECTION_\nKohts siste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nOgs\xc3\xa5 i h\xc3\xb8y alder fortsatte det \xc3\xa5 komme b\xc3\xb8ker og artikler p\xc3\xa5 l\xc3\xb8pende b\xc3\xa5nd fra Kohts h\xc3\xa5nd. Han forble en produktiv, stimulerende og nysgjerrig historiker like til sitt siste leve\xc3\xa5r, enda han mot slutten var hemmet av b\xc3\xa5de svaksyn og en skr\xc3\xb8pelig h\xc3\xa5nd, noe som betydde at Koht m\xc3\xa5tte la andre lese for seg og skrive ned det han dikterte.\n_START_SECTION_\nEtterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nSynet p\xc3\xa5 Koht var allerede i hans levetid preget av skarpe fronter, b\xc3\xa5de i forbindelse med den harde kritikken i etterkrigstiden av hans innsats som utenriksminister f\xc3\xb8r og under krigen, og i forbindelse med hans spr\xc3\xa5kpolitiske aktivitet og sosialistiske orientering. K\xc3\xa5re Lunden har uttalt at han \xc2\xabvart hata etter krigen\xc2\xbb og s\xc3\xa5gar ble \xc2\xabeit av dei mest hata\xc2\xbb menneskene i norsk historie: \xc2\xabSame \xc3\xa5ret som han d\xc3\xb8de, i 1965, ropte framleis vaksne menneske etter han: 'Dra til helvete'. P\xc3\xa5 60-talet kom det enno krav i avisa om at han m\xc3\xa5tte f\xc3\xa5 d\xc3\xb8dsstraff. [...] Ikkje nokon vart rakka s\xc3\xa5 ned p\xc3\xa5 som Koht. Kombinasjonen av sosialt opphav og politisk orientering var berre eitt av fleire trekk i det biletet\xc2\xbb. Barnebarnet Torild Skard har uttalt at Koht var \xc2\xabuglesett\xc2\xbb etter krigen."