b"\n_START_ARTICLE_\nJohan Evertsen\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nJan Evertsen ble f\xc3\xb8dt i en sj\xc3\xb8mannsfamilie, og var en av flere som gikk inn i marinen. Han var Cornelis Evertsens eldre bror og s\xc3\xb8nn av kommand\xc3\xb8r Johan Evertsen og s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nn av vanngeusen Evert Heindricxzen. Hans far var blant annet kaptein p\xc3\xa5 den Zwarte Galei, og d\xc3\xb8de ved La Rochelle i et slag med et fransk kaperskip i 1617. Ved Johan Evertsen d\xc3\xb8d i 1617 ble alle hans s\xc3\xb8nner, uten unntak, forfremmet til l\xc3\xb8ytnant av Zeelands admiralitet. _NEWLINE_Ett \xc3\xa5r senere, atten \xc3\xa5r gammel, var Evertsen kaptein p\xc3\xa5 et orlogsskip. Fem og tyve \xc3\xa5r gammel kjempet han i admiral Willem de Zoetes styrker ved La Rochelle under to sj\xc3\xb8slag mot de franske hugenottene, og i 1626 og '27 var han viseadmiral under admiral Laurens Reaels  tokt mot Barbareskpiratene ved afrikas vestkyst. I 1628 ble han forfremmet til kommand\xc3\xb8r (schout-bij-nacht) og hans f\xc3\xb8rste oppdrag var \xc3\xa5 lose Piet Hein og hans skip med byttet fra den spanske s\xc3\xb8lvfl\xc3\xa5ten som de hadde tatt til fange under slaget ved Matanzas samme \xc3\xa5r. Han visste med fire skip \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 seg gjennom en eskadre p\xc3\xa5 27 kaperskip fra Dunkerque slik at han fikk varslet Piet Hein i tide. 12. og 13. september 1631 deltok han i Slaget p\xc3\xa5 Slaak (ned.: Slag op het Slaak) under viseadmiral Hollares kommando, de stoppet da den spanske fl\xc3\xa5tens fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 besette \xc3\xb8yen Overflakkee._NEWLINE_Etter dette tok han opp kampen mot kaperne fra Dunkerque. Blant alle aksjonene som fant sted, er angrepet 18. februar 1636 p\xc3\xa5 fire av skipene som tilh\xc3\xb8rte den beryktede kaperkapteinen Jacob Colaert best kjent. Fl\xc3\xa5ten fra Zeeland var p\xc3\xa5 denne tiden svak og d\xc3\xa5rlig utstyrt, men Jan Evertsen greide likevel \xc3\xa5 ta Colaert, som overga seg til Joost van Trappen Banckert, til fange og \xc3\xa5 senke to av hans skip. Evertsen og de andre fire kapteinene som utf\xc3\xb8rte aksjonen ble bel\xc3\xb8nnet med en medalje i gull av zeelands admiralitet. Etter at Marinus Holare d\xc3\xb8de 25. februar 1637 ble Evertsen utnevnt til viseadmiral ved Zeelands admiralitet._NEWLINE_I Nederlandenes kombinerte fl\xc3\xa5te falt han og hans skip under Maarten Tromps kommando. Under slaget ved Downs (eng.: Battle of the Downs) i 1639 hadde Evertsen kommando over en eskadre, og ble lagt spesielt merke til da han senket det store portugisiske admiralsskipet \xc2\xabSanta Teresa\xc2\xbb. Hun hadde da tusen mann ombord, \xc3\xa5tte hundre av dem druknet. For dette ble han tildelt en \xc3\xa6reskjede av gull verd 800 gylden av Staten-Generaal. F\xc3\xb8r dette angrepet hadde han hatt en konflikt med viseadmiralen fra Holland og Westfriesland, Witte de With. Under r\xc3\xa5dslagingen f\xc3\xb8r slaget hadde Evertsen uventet  gjort det klart at han i motsetning til hva Maarten Tromp hadde foresl\xc3\xa5tt, ikke ville vokte den engelske fl\xc3\xa5ten fordi Zeelands handelsinteresser ville v\xc3\xa6re imot en konflikt med England. De With mente at han skjulte sitt egentlige motiv bak dette, hans motiv m\xc3\xa5tte enten v\xc3\xa6re feighet eller gr\xc3\xa5dighet (\xc3\xb8nske om et st\xc3\xb8rre bytte) og de With tilb\xc3\xb8d selv \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge engelskmennenes bevegelser. Forholdet mellom Evertsen og de With ble helt \xc3\xb8delagt da det viste seg at Zeeland hadde garantert at Evertsen skulle f\xc3\xa5 halvparten av byttet som egentlig tilfalt Tromp._NEWLINE_Etter dette varte det f\xc3\xb8r Evertsen fikk et annet stort oppdrag, i denne perioden vokste derimot et vennskap frem mellom ham og stattholder Fredrik Henrik. I 1646 foreslo stattholderen for Ludvig XIII at Evertsen skulle tilkjennes St. Michel-ordenen, Evertsen fikk ordenen. Tre \xc3\xa5r senere anbefalte stattholder Vilelm II den franske kongen \xc3\xa5 la all konfidensiell korrespondanse g\xc3\xa5 via Johan Evertsen._NEWLINE_Under den f\xc3\xb8rste engelsk-nederlandske krig tiltok konflikten mellom Evertsen og de With. Evertsen som var en personlig venn av den n\xc3\xa5 avd\xc3\xb8de stattholder Vilhelm II, ble ansett for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re farlig p\xc3\xa5 grunn av sin innstilling i forhold til huset Orange-Nassau. Dette sammen med Hollands innstilling i forhold til Zeeland for\xc3\xa5rsaket at Evertsen etter at Tromp ble drept under slaget ved Ter Heijde i 1653 ikke ble utnevnt til hans oppf\xc3\xb8lger. Dette skjedde ikke, da det hollandske admiralitetet nektet \xc3\xa5 godta en zeelandsk marineoffiser p\xc3\xa5 den posten selv om Evertsen var den neste i rekken om man tok hensyn til rang og ansiennitet. Egbert Bartolomeusz Kortenaer ble utnevnt til Tromps etterf\xc3\xb8lger._NEWLINE_Under den annen engelsk-nederlandske krig i 1665 f\xc3\xb8rte dette til at han ble plassert som tredje h\xc3\xb8yeste offiser under slaget ved Lowestoft, under Jacob van Wassenaer Obdam og Egbert Bartolomeusz Kortenaer. Etter at b\xc3\xa5de Obdam og Kortenaer falt tok Evertsen over kommandoen, dermed fikk han alene skylden for tapet. Han ble stilt for krigsrett og frikjent, men ble avskjediget med alderen som begrunnelse. Da han kom til Den Briel ble han bundet p\xc3\xa5 hender og f\xc3\xb8tter og kastet i kanalen av en gruppe rasende sj\xc3\xb8mannskoner. Han overlevde, s\xc3\xa5vidt. Hans bror, l\xc3\xb8ytnant-admiral Cornelis Evertsen ble satt som \xc3\xb8verstkommanderende for Zeelands fl\xc3\xa5te._NEWLINE_Etter dette var Evertsens hovedoppgave \xc3\xa5 utstyre Zeelands fl\xc3\xa5te, som for\xc3\xb8vrig hadde ytt sterk motstand under det firedagers sj\xc3\xb8slaget. Under dette slaget ble Cornelis Evertsen drept, og dermed trengte admiralitetet en ny kommandant. Johan Evertsen fikk en ny sjanse. I 1666 var han l\xc3\xb8ytnant-admiral og igjen \xc3\xb8verstkommanderende for Zeelands fl\xc3\xa5te. Under det todagers sj\xc3\xb8slaget syv uker senere var han den fjerde i kommandorekken under Michiel de Ruyter, viseadmiral ved Amsterdams admiralitet og \xc3\xb8verstkommanderende over Hollands kombinerte fl\xc3\xa5te._NEWLINE_Som \xc3\xb8verstkommanderende for Zeelands fl\xc3\xa5te befant Jan Evertsen seg da ombord p\xc3\xa5 skipet det nye skipet \xc2\xabWalcheren\xc2\xbb, som ledet angrepet. Dessverre var den hollandske fl\xc3\xa5ten ikke sterk, Tjerk Hiddes ble drept, skipet \xc2\xabThoolen\xc2\xbb ble senket under Adriaan Banckert og dermed ble Evertsen tvunget til \xc3\xa5 trekke seg tilbake. P\xc3\xa5 slutten av slagets f\xc3\xb8rste dag, fikk han et ben avskutt. 5. august d\xc3\xb8de han av skadene og blodtapet._NEWLINE_Jan Evertsen ble gravlagt i den gamle kirken (ned.: Oude kerk) i Middelburg sammen med broren Kees. Det tok flere \xc3\xa5r f\xc3\xb8r admiralitetet og familien hadde blitt enige om hvordan graven skulle se ut, men gravmonumentet som ble laget av Rombout Verhulst finnes fremdeles. P\xc3\xa5 den tiden var det vanlig at admiraler som d\xc3\xb8de til sj\xc3\xb8s fikk et storsl\xc3\xa5tt gravmonument._NEWLINE_Jan Evertsens s\xc3\xb8nner var Evert Evertsen og viseadmiral Cornelis Evertsen den unge (1628\xe2\x80\x931679)."