b'\n_START_ARTICLE_\nFolkeh\xc3\xb8gskolebevegelsen i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nFolkeh\xc3\xb8gskolebevegelsen i Norge hadde sitt utspring fra Grundtvigs ideer i Danmark. I 1830-\xc3\xa5rene var det flere pedagoger som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 etablere folkeh\xc3\xb8gskoler ogs\xc3\xa5 i Norge. En av dem var Ole Vig, som var inspirert av Grundtvigs tanker om at alle barn og unge har rett til utdanning. Vig ble en ivrig forkjemper for folkeskolen, og i 1889 fikk vi  folkeskoleloven som gav lik rett til skolegang for alle barn i Norge.\n_START_SECTION_\nNorges utdanningspolitikk p\xc3\xa5 midten av 1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDe  nasjonalromantiske str\xc3\xb8mninger i Norge fra 1850-tallet la grunnen for frihetstanken i folkeh\xc3\xb8yskolen s\xc3\xa5vel som ideer for folkeopplysning og folkestyre. Sentrale stortingspolitikere var Halvor Bentsen, Lars Bentsen, Viggo Ullmann og Wollert Konow.\n_START_SECTION_\nFolkeh\xc3\xb8gskoler i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nNorges f\xc3\xb8rste folkeh\xc3\xb8gskole var Sagatun Folkeh\xc3\xb8yskole, som ble opprettet i 1864 av Olaus Arvesen og Herman Anker.  Da Sagatun Folkeh\xc3\xb8yskole ble innviet, minnet grunnleggerne om den innsats og inspirasjon som Ole Vig hadde bidratt med inntil sin d\xc3\xb8d._NEWLINE_Etterhvert ble det etablert flere folkeh\xc3\xb8gskoler i Norge. Mest kjent i ettertiden er Vonheim i Gausdal som ble drevet av Christopher Bruun. Folkeh\xc3\xb8gskolene vakte politisk debatt, og i 1874 utformet Jacob Aall Bonnevie (skoledirekt\xc3\xb8r i Nidaros) et forslag om \xc3\xa5 opprette amtsskoler. Tanken var at disse skulle f\xc3\xa5 statsst\xc3\xb8tte og utkonkurrere de grundvigianske skolene som man var skeptisk til. Etterhvert m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 flere folkeh\xc3\xb8gskoler gi opp driften. I 1890 fikk folkeh\xc3\xb8gskolene enda en ny konkurrent, de kristelige ungdomsskolene. Men utover p\xc3\xa5 1900-tallet ble det bestemt at alle tre skoleslagene skulle f\xc3\xa5 statstilskudd og i 1949 fikk de ogs\xc3\xa5 en felles lov \xc2\xabLov om folkeh\xc3\xb8gskole\xc2\xbb. Inntil den offentlige ungdomsskolen ble innf\xc3\xb8rt som en del av grunnskolen i 1960-\xc3\xa5rene, ble de kristelige folkeh\xc3\xb8gskolene kalt ungdomsskoler._NEWLINE_Det er i dag 80 folkeh\xc3\xb8gskoler i drift i Norge. Skolene er \xc3\xa5pne for ungdom fra de fyller 16 \xc3\xa5r, de fleste har 18-\xc3\xa5rsgrense. I skole\xc3\xa5ret 2015/2016 gikk det 7258 elever p\xc3\xa5 norske folkeh\xc3\xb8gskoler. _NEWLINE_Den norske folkeh\xc3\xb8gskoletradisjonen har utviklet to hovedretninger, den ene er en skole basert p\xc3\xa5 kristent livssyn (32 skoler), mens de \xc3\xb8vrige er frilynte (48 skoler). Omtrent 11 prosent av hvert elevkull velger \xc3\xa5 ta et \xc3\xa5r p\xc3\xa5 folkeh\xc3\xb8gskole. Et fullf\xc3\xb8rt folkeh\xc3\xb8gskole\xc3\xa5r gir to konkurransepoeng for alle som \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 g\xc3\xa5 videre med h\xc3\xb8yere offentlig utdanning. _NEWLINE_Folkeh\xc3\xb8gskolene har en fri og uavhengig plass i utdanningssystemet. De er eksamensfrie skoler og har som m\xc3\xa5lsetning \xc3\xa5 fremme allmenndanning og gi folkeopplysning p\xc3\xa5 ulike alders- og utdanningstrinn. De gir undervisning i rundt 300 ulike fag. Et \xc2\xabhel\xc3\xa5rskurs\xc2\xbb varer i ni m\xc3\xa5neder - fra slutten av august til midten av mai. Flere skoler tilbyr ogs\xc3\xa5 halv\xc3\xa5rskurs eller kurs av enda kortere varighet. Ingen skoler tilbyr lenger 2-\xc3\xa5rige linjer.'