b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb8dt h\xc3\xa5r (film)\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nLillian \xc2\xabLil\xc2\xbb Andrews (Jean Harlow) er en ung og vakker kvinne som er villig til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hva som helst for \xc3\xa5 klatre p\xc3\xa5 den sosiale rangstigen. Hun bestemmer seg for \xc3\xa5 forf\xc3\xb8re den lykkelig gifte sjefen sin, William \xc2\xabBill\xc2\xbb Legendre jr. (Chester Morris). F\xc3\xb8rste gangen hun tilbyr seg for ham, kjemper han imot, men hun gir ikke opp s\xc3\xa5 lett og de ender opp med \xc3\xa5 kysse. Konen hans, Irene \xc2\xabRene\xc2\xbb Legendre (Leila Hyams), som var bortreist, kommer overraskende hjem f\xc3\xb8r tiden og tar dem p\xc3\xa5 fersk gjerning. Bill pr\xc3\xb8ver desperat \xc3\xa5 f\xc3\xa5 konens tilgivelse, men Lil nekter \xc3\xa5 gi slipp p\xc3\xa5 ham og benytter enhver anledning til \xc3\xa5 forf\xc3\xb8re ham. Irene f\xc3\xa5r etterhvert nok og skiller seg fra ektemannen. En stund etterp\xc3\xa5 tviler hun p\xc3\xa5 avgj\xc3\xb8relsen og bestemmer seg for \xc3\xa5 gi Bill en ny sjanse. Da hun opps\xc3\xb8ker ham hjemme f\xc3\xa5r hun vite at han har giftet seg med Lil._NEWLINE_Til tross for at alt gikk som planlagt for Lil, blir hun ikke akseptert hverken av Bills familie eller i hans sosiale omgangskrets. Da den velst\xc3\xa5ende Charles \xc2\xabCharlie\xc2\xbb B. Gaerste (Henry Stephenson), en forretningsforbindelse og venn av familien Legendre, ankommer byen aner hun en mulighet til \xc3\xa5 bli akseptert. Hun forf\xc3\xb8rer ham og presser ham til \xc3\xa5 invitere alle sine venner i byen til en fest hjemme hos henne. De inviterte takker motvillig ja, i frykt for \xc3\xa5 forn\xc3\xa6rme ham. P\xc3\xa5 den store kvelden ser alt ut til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 str\xc3\xa5lende, selv om alle gjestene g\xc3\xa5r litt tidligere enn Lil hadde \xc3\xb8nsket. Like etter at de har g\xc3\xa5tt f\xc3\xa5r Lil beskjed av hennes beste venninne Sally (Una Merkel), som ogs\xc3\xa5 var p\xc3\xa5 festen, at alle gjestene har g\xc3\xa5tt direkte fra hennes fest og bort Irene, som bor i nabohuset, for \xc3\xa5 overraske henne med en fest. En rasende Lil l\xc3\xb8per bort til Irenes hus og skjeller dem ut. Lil innser at hun aldri kommer til \xc3\xa5 bli akseptert i denne byen og pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 overtale Charlie til \xc3\xa5 ta henne med til New York en periode. Bill er sv\xc3\xa6rt negativ til forslaget, men faren hans, William Legendre sr. (Lewis Stone), mener at det er en god id\xc3\xa9. Etterp\xc3\xa5 forteller William at han fant Lils lommet\xc3\xb8rkle hjemme hos Charlie og det blir derfor leid privatdetektiver for \xc3\xa5 holde \xc3\xb8ye med henne i New York._NEWLINE_Vel fremme i New York bruker ikke Lil lang tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forf\xc3\xb8re Charlie igjen og etterhvert frir han til henne. Ikke lenge etter blir Charlie opps\xc3\xb8kt av Bill som viser ham flere bilder der Lil kysser den franske privatsj\xc3\xa5f\xc3\xb8ren hans, Albert (Charles Boyer). P\xc3\xa5 det ene bildet st\xc3\xa5r Charlie selv med ryggen til. Han blir rasende over avsl\xc3\xb8ringen og gir Albert sparken og avslutter forholdet til Lil. Hun bestemmer seg for \xc3\xa5 reise hjem igjen til ektemannen, men mens hun har v\xc3\xa6rt borte har han gjenopptatt forholdet til Irene. Lil pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 skyte Bill, men han overlever. Han bestemmer seg for \xc3\xa5 ikke anmelde henne, men tar ut skilsmisse og gifter seg p\xc3\xa5 nytt med Irene._NEWLINE_To \xc3\xa5r senere er Bill, Irene og hans familie p\xc3\xa5 hesteveddel\xc3\xb8p i Paris og ved en tilfeldighet f\xc3\xa5r Bill \xc3\xb8ye p\xc3\xa5 Lil i kikkerten sin. Hun er n\xc3\xa5 sammen med en annen eldre, velst\xc3\xa5ende mann. Filmen slutter med at Lil og hennes nye kj\xc3\xa6reste setter seg i en limousin som blir kj\xc3\xb8rt av Albert.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nRomanen Red-Headed Woman, skrevet av Katharine Brush, ble f\xc3\xb8rste gang publisert som en artikkelserie i The Saturday Evening Post fra 22. august til 3. oktober 1931. Metro-Goldwyn-Mayer kj\xc3\xb8pte rettighetene til historien og gav F. Scott Fitzgerald i oppgave \xc3\xa5 skrive manuset. Han leverte inn et deprimerende og ubrukelig manus, og han ble sparket. Anita Loos fikk da i oppgave \xc3\xa5 endre manuset til en sexkomedie._NEWLINE_Marcel De Sano skulle opprinnelig regissere filmen, men ble erstattet av Jack Conway kort til f\xc3\xb8r innspillingen begynte. Conway likte ikke filmens umoralske kvinnelige hovedperson, ettersom hans eget ekteskap hadde blitt \xc3\xb8delagt av en slik kvinne. Han var overbevist om at publikum kom til \xc3\xa5 dele hans syn p\xc3\xa5 dette._NEWLINE_MGM vurderte de fleste av sine kvinnelige stjerner til \xc3\xa5 spille den kvinnelige hovedrollen i filmen. Til slutt foreslo Paul Bern at Jean Harlow ville v\xc3\xa6re det perfekte valget. Harlow, som var kjent for sitt platinablonde h\xc3\xa5r, brukte parykk i filmen, ettersom hennes rollefigur skulle ha r\xc3\xb8dt h\xc3\xa5r. Hun forsikret imidlertid fanmagasinene om at det ikke kom til \xc3\xa5 bli noen varig endring. Harlow var ikke helt forn\xc3\xb8yd med rollen hun skulle spille. If\xc3\xb8lge konen til regiss\xc3\xb8r Conway, Virginia Conway, var grunnen til dette at \xc2\xabhun var forferdelig s\xc3\xb8t, og hun hadde absolutt ingenting til felles med rollefiguren\xc2\xbb._NEWLINE_Filmen var ferdig innspilt i slutten av mai 1932. Den 2. juni ble en tidlig versjon av filmen vist for et testpublikum i Glendale i California. Testpublikummet var imidlertid usikker p\xc3\xa5 om det var meningen at de skulle le av Harlows rollefigur, ettersom de ikke inns\xc3\xa5 at filmen var en komedie f\xc3\xb8r de hadde sett en god stund. Produsenten Irving Thalberg gav derfor Loos i oppgave \xc3\xa5 skrive en komisk scene som skulle innlede filmen._NEWLINE_Charles Boyer var s\xc3\xa5 misforn\xc3\xb8yd med \xc3\xa5 ha en s\xc3\xa5 liten rolle i filmen at han s\xc3\xb8rget for at han ble klippet bort da filmen ble vist i hjemlandet hans, Frankrike. Dette til tross for at det endret handlingen p\xc3\xa5 en forvirrende m\xc3\xa5te for publikum.\n_START_SECTION_\nMottakelse\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen ble en stor suksess og tjente inn nesten det dobbelte av produksjonskostnadene. Variety lot seg begeistre og beskrev Harlows prestasjon som \xc2\xabelektrisk\xc2\xbb. I tillegg mente anmelderen at filmen, til tross for en del sjokkerende scener, kommer seg i m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 overbevisende vis. Bland Johaneson i New York Daily Mirror mente at filmen var \xc2\xabfylt med latter og ladet med dynamitt\xc2\xbb, mens Lucius Beebe i New York Herald Tribune mente at den var \xc2\xaben til tider hysterisk satirisk komedie\xc2\xbb._NEWLINE_Filmen var ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt kontroversiell ettersom den umoralske hovedpersonen ikke blir straffet for sine syndige handlinger slik som det vanligvis ble gjort i filmer. Religi\xc3\xb8se grupper startet underskriftskampanjer mot filmen, men filmselskapet nektet \xc3\xa5 trekke filmen tilbake eller endre handlingen. Filmen ble forbudt i England og Tyskland, men den engelske kongefamilien hadde en kopi av filmen som de viste til gjester p\xc3\xa5 Buckingham Palace.'