b'\n_START_ARTICLE_\nDen industrielle revolusjon\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8rste industrielle revolusjonen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste, industrielle revolusjon strekker seg over en dr\xc3\xb8y hundre\xc3\xa5rsperiode fra omkring 1760 til 1850, og er f\xc3\xb8rst og fremst knyttet til Storbritannia, og da s\xc3\xa6rlig Nord- og Midt-England samt s\xc3\xb8rlige deler av Skottland og Wales._NEWLINE_\xc3\x85rsakene til at den industrielle revolusjon oppstod er mange, og noen vil hevde at reformene i jordbruket begynte f\xc3\xb8r de industrielle, og dermed la forholdene til rette. Selv om dette kan diskuteres, er det helt klart at endringene i jordbruket hadde mye \xc3\xa5 si. Et mer avansert jordbruk med blant annet nye typer ploger og s\xc3\xa5maskiner, dyrking av nye gr\xc3\xb8nnsaker som poteter og turnips og \xc3\xb8kt kunnskap, bidro til \xc3\xb8kt produktivitet og vekst. Dette gjorde mange av b\xc3\xb8ndene, husmennene og landarbeiderne overfl\xc3\xb8dige, og mange av dem ble tvunget til industriomr\xc3\xa5dene for \xc3\xa5 ta seg arbeid p\xc3\xa5 fabrikker._NEWLINE_En annen viktig faktor var at folketallet hadde \xc3\xb8kt betydelig f\xc3\xb8r den industrielle revolusjon og fortsatte \xc3\xa5 \xc3\xb8ke i perioden. Dette skyldtes blant annet \xc3\xb8kt gjennomsnittsalder som f\xc3\xb8lge av mer mat, bedre hygiene og f\xc3\xa6rre pester og epidemier. Dermed ble tilgangen p\xc3\xa5 arbeidskraft til \xc3\xa5 betjene fabrikkene st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Transportsystemene ble kraftig forbedret i perioden og utbyggingen av kanaler og senere jernbaner gav tilgang til st\xc3\xb8rre markedsomr\xc3\xa5der. P\xc3\xa5 denne tiden hadde Storbritannia dessuten god tilgang p\xc3\xa5 r\xc3\xa5varer. For det f\xc3\xb8rste, rike forekomster av kull, som var blitt industriens viktigste energikilde, og for det andre, handelskontrakter som sikret god tilgang p\xc3\xa5 blant annet bomull og silke._NEWLINE_Tilgangen p\xc3\xa5 kapital var en annen viktig faktor. Noen m\xc3\xa5tte investere i de nye fabrikkene. Storbritannia viste stor kreativitet n\xc3\xa5r det gjaldt investering, deriblant leie av lokaler, betaling i avdrag og et bruktmarked for maskiner. Handelsmenn og jordeiere var sosiale grupper med penger til \xc3\xa5 investere og bidro blant annet til investeringer i kanalselskaper og finansiering av kullutvinning, samt kapital til l\xc3\xa5n, ofte basert p\xc3\xa5 personlig tillit. Storbritannia hadde ogs\xc3\xa5 etter hvert utviklet et egnet bank- og finanssystem for overf\xc3\xb8ring av kapital mellom n\xc3\xa6ringssektorer, og under den industrielle revolusjon vokste antall banker i England fra en h\xc3\xa5ndfull til flere hundre._NEWLINE_Innovasjoner preget dessuten den industrielle revolusjon og noen av disse var banebrytende. To eksempler er \xc2\xabSpinning Jenny\xc2\xbb, en h\xc3\xa5nddrevet spinnemaskin, og dampmaskinen, som gjorde at kull ble en viktig energikilde. Nye m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 produsere p\xc3\xa5, s\xc3\xa5kalte prosessinnovasjoner, dukket ogs\xc3\xa5 opp, ofte ved hjelp av eksperimentering med nye metoder. Damptog som \xc2\xabThe Rocket\xc2\xbb, ble brukt til transport av b\xc3\xa5de kull og folk. Dette var en revolusjonerende m\xc3\xa5te \xc3\xa5 transportere materialer p\xc3\xa5._NEWLINE_Omtrent p\xc3\xa5 denne tiden ble ogs\xc3\xa5 kullkraft den viktigste kraftkilden i samfunnet. Frem til da hadde treverk v\xc3\xa6rt ryggraden i n\xc3\xa6r sagt alle industrigrener i sivilisasjonen, og som brensel for\xc3\xb8vrig. Avskogingen som f\xc3\xb8lge av dette foregikk etterhvert raskere enn nye tr\xc3\xa6r kunne vokse til. For \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 en kollaps var det tvingende n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 komme opp med et alternativ for trevirke, noe kullet egnet seg utmerket til._NEWLINE_De nye metodene var ikke alltid popul\xc3\xa6re blant arbeidsfolk, som s\xc3\xa5 arbeidsplassene sine forsvinne. Luddittene utgjorde en bevegelse som f\xc3\xb8rte til oppr\xc3\xb8rslignende tilstander omkring 1810.\n_START_SECTION_\nDen andre industrielle revolusjonen\n_START_PARAGRAPH_\nDen andre, industrielle revolusjon spredte seg fra omkring 1850 til 1920 og var preget av at en hel rekke land gjennomgikk en industriell omstillingsprosess. Tyskland og USA var i spissen og overtok Storbritannias posisjon som ledende industriland._NEWLINE_Telegrafen, telefonen og bilen er eksempler p\xc3\xa5 nyvinninger som satte sitt preg p\xc3\xa5 denne perioden, og utnyttelse av elektrisiteten ble p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter et symbol, slik som dampmaskinen hadde blitt det under den f\xc3\xb8rste industrielle revolusjon. Perioden var ogs\xc3\xa5 preget av serie- og masseproduksjon, og det kom ny industri og nye produksjonsm\xc3\xa5ter, deriblant fremstilling av st\xc3\xa5l og kunstige fargestoffer. I denne nye industrien foregikk produksjonen i store enheter med flere tusen ansatte. Store fabrikker med et stort antall mennesker skapte grobunn for fremveksten av den moderne arbeiderbevegelsen. Man fikk organisering av streiker, og etter hvert bedre arbeidsforhold._NEWLINE_Den amerikanske og engelske kapitalismen utviklet seg forskjellig i l\xc3\xb8pet av den andre industrielle revolusjon. Det ligger mange faktorer til grunn for denne utviklingen, men man kan si at Storbritannia ikke hadde en tilstrekkelig viril og omstillingsdyktig elite da de \xc3\xb8konomiske utfordringene kom fra USA og Tyskland. Dette viste seg blant annet i den storstilte utbyggingen av jernbaner i hele USA. Jernbanen bandt USA fysisk sammen og det amerikanske n\xc3\xa6ringslivet drog nytte av at det \xc3\xa5pnet seg et stort innenlandsmarked. Stor innvandring bidrog dessuten til \xc3\xa5 forst\xc3\xb8rre dette markedet ytterligere._NEWLINE_En annen grunn til at USA fikk en s\xc3\xa6rstilling som verdens ledende land \xc3\xb8konomisk sett, var at myndighetene f\xc3\xb8rte en n\xc3\xa6ringspolitikk som gjorde at initiativrike entrepren\xc3\xb8rer m\xc3\xb8tte f\xc3\xa5 hindringer n\xc3\xa5r de ville starte ny n\xc3\xa6ringsvirksomhet. Denne perioden brakte ogs\xc3\xa5 frem nye organisasjonsmessige innovasjoner, som etter hvert fikk sitt utspring i amerikanske storbedrifter. Dette ble gjort ved \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 sammen mindre bedrifter til st\xc3\xb8rre konsern, noe som ikke var vanlig i Storbritannia. Storbedriftene hadde en h\xc3\xb8y produktivitetsgevinst og dermed ogs\xc3\xa5 et konkurransefortrinn. Amerikansk kapitalisme skilte seg dessuten ut ved \xc3\xa5 dele eierskapet og ledelsen i virksomhetene. Dette f\xc3\xb8rte til at man fikk b\xc3\xb8rsnoterte aksjeselskaper der aksjene som regel ble spredd p\xc3\xa5 en rekke investorer._NEWLINE_Som en oppsummering kan man si at den amerikanske formen for kapitalisme var preget av konkurranseorientering, og en stor grad av markeds\xc3\xb8konomi. I Storbritannia var det derimot mye vanligere med sm\xc3\xa5 bedrifter som var uavhengig av hverandre, ofte eid av personer eller familier. Personlig kapitalisme er ofte brukt som betegnelse p\xc3\xa5 kapitalismen som fantes i Storbritannia p\xc3\xa5 denne tiden._NEWLINE_I denne perioden ble England styrt av dronning Victoria. Den blir derfor ogs\xc3\xa5 kalt for Victoriatiden.\n_START_SECTION_\nDen industrielle revolusjon i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nStorbritannia var det desidert f\xc3\xb8rende industrilandet gjennom mesteparten av 1800-tallet. Belgia fulgte etter p\xc3\xa5 1820-tallet, siden Frankrike og fra 1850-tallet ogs\xc3\xa5 Tyskland og USA. Industrialiseringen av Norge begynte rundt 1840. De f\xc3\xb8rste dampdrevne tekstilfabrikkene ble opprettet rundt 1850. Dampsagbruk og h\xc3\xb8vlerier kom p\xc3\xa5 1860-tallet, tremasse-industrien p\xc3\xa5 1870-tallet,  cellulose- og papirindustrien fra 1880-tallet og den elektrokjemiske og elektrometallurgiske industrien begynte rundt 1900. Ved \xc3\xa5rhundreskiftet var omkring 9\xc2\xa0% sysselsatt i industrien. F\xc3\xb8rst ved inngangen til f\xc3\xb8rste verdenskrig i 1914 kunne Norge kalles et industrisamfunn. Industrialiseringen var sterkest i Kristiania (Oslo), Drammen, Grenland og \xc3\x98stfold. Etterhvert ble det ogs\xc3\xa5 skapt lokalsamfunn dominert av industri, som Rjukan og \xc3\x85rdal._NEWLINE_Den industrielle revolusjon f\xc3\xb8rte til sosiale og demografiske endringer i Norge. Mange s\xc3\xb8kte til byene og folketallet der \xc3\xb8kte ekspansivt. Arbeidsfolk i byene som jobbet p\xc3\xa5 fabrikker levde ofte i d\xc3\xa5rlige k\xc3\xa5r og industrialiseringen f\xc3\xb8rte med seg fattigdom og sykdom, bl.a. skildret i Oskar Braatens romaner.'