b'\n_START_ARTICLE_\nSamfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomhet\n_START_PARAGRAPH_\nSamfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomhet er et begrep som benyttes i forbindelse med nytte-kostnadsanalyser.  Et offentlig tiltak, for eksempel en vei, er samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomt hvis befolkningens betalingsvilje for tiltaket er st\xc3\xb8rre enn kostnadene. I beregningen av samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomhet bruker man n\xc3\xa5verdimetoden. Det er for \xc3\xa5 ta hensyn til at folk legger mer vekt p\xc3\xa5 nytte og kostnader som kommer i n\xc3\xa6r fremtid enn nytte og kostnader som kommer lenger inn i fremtiden. En justerer derfor ned verdien av nytte og kostnader i fremtiden med en kalkulasjonsrente f\xc3\xb8r man legger sammen. Matematisk tilsvarer samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomhet at netto n\xc3\xa5verdi (NNV) av tiltaket er positiv. NNV er gitt ved:_NEWLINE_Prosjektets analyseperiode er fra \xc3\xa5r  til \xc3\xa5r .  gir nytte fratrukket kostnad for hvert enkelt \xc3\xa5r i analyseperioden, og  er kalkulasjonsrenten. I tillegg kan det v\xc3\xa6re aktuelt \xc3\xa5 berege en restverdi, for eksempel hvis en kan selge investeringen etter at analyseperioden er slutt.  _NEWLINE_N\xc3\xa5r man beregner l\xc3\xb8nnsomhet, sammenligner man som oftest med nullalternativet. Det vil si en realistisk videref\xc3\xb8ring av dagens situasjon, for eksempel \xc3\xa5 beholde dagens vei og holde den i stand. Hvis det skal v\xc3\xa6re samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomt \xc3\xa5 bygge ny vei, m\xc3\xa5 NNV for den nye veien v\xc3\xa6re h\xc3\xb8yere enn NNV for \xc3\xa5 beholde dagens vei. _NEWLINE_I nytte-kostnadsanalyse m\xc3\xa5ler man nytte og kostnad i kroner og \xc3\xb8re s\xc3\xa5 langt det er faglig forsvarlig. I en bredere vurdering av l\xc3\xb8nnsomhet m\xc3\xa5 man imidlertid ogs\xc3\xa5 ta hensyn til effekter som ikke verdsettes i penger, samt usikkerheten i beregningene. Samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomhet slik det er beskrevet her, er basert p\xc3\xa5 Kaldor-Hicks-kriteriet. Det tar dermed ikke hensyn til fordelingshensyn, alts\xc3\xa5 hvem som blir vinnerne og taperne av tiltaket. I Norge har man valgt \xc3\xa5 bruke en egen analyse for \xc3\xa5 ivareta fordelingshensyn. Hvis man vil isteden bake inn fordelingshensyn i selve l\xc3\xb8nnsomhetsberegningen, kan man bruke en velferdsfunksjon.\n_START_SECTION_\nEksempel\n_START_PARAGRAPH_\nEn ny vei har en investeringskostnad p\xc3\xa5 50 millioner. Kostnaden p\xc3\xa5l\xc3\xb8per umiddelbart. Deretter gir veien nytte i 20 \xc3\xa5r. Befolkningens betalingsvilje for denne nytten er 5 000 000 kroner per \xc3\xa5r. Det er ingen restverdi av veien; n\xc3\xa5r de 20 \xc3\xa5rene er g\xc3\xa5tt, er veien ubrukelig. Kalkulasjonsrenten er p\xc3\xa5 4\xc2\xa0%. _NEWLINE_NNV av \xc3\xa5 bygge ny vei er da:_NEWLINE_Nullalternativet er \xc3\xa5 beholde dagens vei. Da m\xc3\xa5 man gj\xc3\xb8re noen mindre utbedringer n\xc3\xa5 som koster 10 000 000. Deretter har man en nytte p\xc3\xa5 2 000 000 i 20 \xc3\xa5r. _NEWLINE_NNV av dette er:_NEWLINE_Forskjellen i NNV er . Det er derfor samfunns\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsomt \xc3\xa5 bygge ny vei.'