b'\n_START_ARTICLE_\nDeus ex machina\n_START_PARAGRAPH_\nDeus ex machina [\xcb\x88de\xcb\x90\xca\x8as \xc9\x9bks \xcb\x88makina] (latin: gud fra maskinen) betegner et fortellerteknisk grep der et usannsynlig, umotivert eller kunstig element i form av en figur, gjenstand eller begivenhet blir introdusert i en historie for \xc3\xa5 l\xc3\xb8se et problem eller en umulig situasjon.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nUttrykket ble f\xc3\xb8rst brukt av Horats i Ars Poetica (18 f.Kr.) der han instruerte poeten om aldri \xc3\xa5 ty til en deus ex machina \xe2\x80\x93 en gud fra maskinen. Horats viste til konvensjonene fra gresk tragedie, der en kran (mekhane) ble brukt til \xc3\xa5 senke skuespillere som spilte guder ned p\xc3\xa5 scenen for \xc3\xa5 l\xc3\xb8se et problem eller en umulig situasjon.\n_START_SECTION_\nBruk av deus ex machina\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om det fortellertekniske grepet var sterkt kritisert av Horats og f\xc3\xb8r ham av Aristoteles i Poetikken (335 f.Kr.), har historiefortellere gjennom alle tider brukt deus ex machina i alt fra romaner og noveller til teater, opera, tv, film og til og med reklame.\n_START_SECTION_\nTeater\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge var Ludvig Holberg en flittig anvender av deus ex machina, for eksempel i Erasmus Montanus der Rasmus nektet at jorden var flat som en pannekake. Helt til femte akt da kongens l\xc3\xb8ytnant entrer scenen og f\xc3\xa5r Rasmus til \xc3\xa5 krype til korset og innr\xc3\xb8mme for alle at jorden er flat. Harmonien er gjenopprettet av en figur i form av den klassiske \xc3\xb8vrigheten.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nIblant kan det usannsynlige med en deus ex machina ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re et bevisst, absurd grep, som for eksempel i Profeten Brians liv og historie der hovedpersonen Brian blir reddet av en gjenstand i form av et forbipasserende romskip.\n_START_SECTION_\nTV\n_START_PARAGRAPH_\nInnen TV finner man muligens det mest kjente eksemplet p\xc3\xa5 dette fortellertekniske grepet i TV-serien Dallas der man brukte en begivenhet som deus ex machina. I \xc3\xa5pningen av niende sesong avdekkes det at en av hovedpersonene hadde dr\xc3\xb8mt hele \xc3\xa5ttende sesong slik at skaperne av serien kunne vekke opp en annen av hovedpersonene fra de d\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nReklame\n_START_PARAGRAPH_\nI moderne tid er det likevel innen reklame man oftest m\xc3\xb8ter en deus ex machina, da i form av for eksempel en autoritet innen et omr\xc3\xa5de som l\xc3\xb8fter inn en gjenstand i form av et produkt som hjelper personer med en vanskelig situasjon som for eksempel en umulig flekk eller ising i tennene.\n_START_SECTION_\nKritikk\n_START_PARAGRAPH_\nDeus ex machina blir ofte sett som et d\xc3\xa5rlig fortellerteknisk grep av kritikere fordi det minimerer historiens interne logikk, selv om nettopp det iblant er et grep som er gjort med vilje.'