b'\n_START_ARTICLE_\nSj\xc3\xb8krig\n_START_SECTION_\nStrategi\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste prinsippet for et organisert milit\xc3\xa6rapparat med krigsskip i en fl\xc3\xa5te under en krig er \xc3\xa5 avverge fiendtlige angrep p\xc3\xa5 egne lands kyststrekninger og forstyrrelse p\xc3\xa5 den p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende kystfarten, det andre er \xc3\xa5 sikre egen \xc3\xb8konomisk virksomhet til sj\xc3\xb8s, det tredje er \xc3\xa5 engasjere og eventuelt n\xc3\xb8ytralisere den fiendtlige fl\xc3\xa5ten. Ved \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge eller lamsl\xc3\xa5 fiendens milit\xc3\xa6rapparat vil trusselen mot egne kommunikasjoner bli avverget. Fl\xc3\xa5ten som lykkes i \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re de tre prinsippene er sagt \xc3\xa5 ha herred\xc3\xb8mmet over sj\xc3\xb8veiene i farvannet eller havet._NEWLINE_Maritim strategi er fundamentalt forskjellig fra milit\xc3\xa6r strategi p\xc3\xa5 landjorda, til sj\xc3\xb8s er det ikke territorielle besittelser med \xc3\xb8konomiske ressurser som et milit\xc3\xa6rapparat kan utnytte. Mens en h\xc3\xa6r kan leve av landet, m\xc3\xa5 det sj\xc3\xb8baserte milit\xc3\xa6rapparatet ha forsyninger med seg p\xc3\xa5 toktene eller samlet p\xc3\xa5 baser med havn og store forr\xc3\xa5dsbygninger. I ressursforbruk er en fl\xc3\xa5teorganisasjon med krigsskip, materiell for vedlikehold, kompetent personell og et etterforsyningsapparat n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re fl\xc3\xa5ten operativ, tradisjonelt mer kostbart enn de landbaserte h\xc3\xa6rorganisasjoner._NEWLINE_Eksistensen av en intakt og styrket fl\xc3\xa5te, fleet in being (engelsk begrep innenfor sj\xc3\xb8krig), har en strategisk betydning i sj\xc3\xb8krigen ved sin tilstedev\xc3\xa6relse som kan bestride fiendens kontroll til sj\xc3\xb8s. Ettersom et havomr\xc3\xa5de ikke kan okkuperes s\xc3\xa5 har en underlegen fl\xc3\xa5te muligheten til \xc3\xa5 hindre en overlegen motpart fra \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll til sj\xc3\xb8s, dvs. herred\xc3\xb8mmet over havomr\xc3\xa5det, ved \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 strid p\xc3\xa5 fiendens betingelser. Man\xc3\xb8vreringer for \xc3\xa5 true eller g\xc3\xa5 til angrep p\xc3\xa5 egne valg tvinger motparten p\xc3\xa5 defensiven, et stort antall skip blir bundet ned som eskortefart\xc3\xb8yer eller som fl\xc3\xa5teavdelinger for \xc3\xa5 beskytte egne kommunikasjoner og forhindre fiendtlige bevegelser p\xc3\xa5 havomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste nedtegnede og daterbare sj\xc3\xb8slaget fant sted rundt 1210 f.Kr.; Suppiluliumas II, konge av hittittene, nedkjempet en fl\xc3\xa5te fra Kypros og satte skipene i brann._NEWLINE_I antikkens Hellas brukte man skipene stort sett til transport, men det finnes nedtegnelser om et sj\xc3\xb8slag mellom korinterne og kolonien Korfu i 664 f.Kr._NEWLINE_Under perserkrigene ble de f\xc3\xb8rste sj\xc3\xb8slag i st\xc3\xb8rre skala utkjempet._NEWLINE_Nordmennene hadde flere sj\xc3\xb8slag. Det mest kjente er kanskje slaget ved Svolder. I middelalderen ble ogs\xc3\xa5 seilskipene vesentlig utviklet, og sj\xc3\xb8slag mellom store fl\xc3\xa5ter skjedde fra tid til annen i Europa. Fra 1500-tallet begynte sj\xc3\xb8makt \xc3\xa5 bli viktig for \xc3\xa5 forsyne og forsvare de nye koloniene._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet kom dampmaskinen og pansrede skip. Det f\xc3\xb8rste slaget mellom panserkledde skip var sj\xc3\xb8slaget ved Hampton Roads mellom CSS \xc2\xabVirginia\xc2\xbb og USS \xc2\xabMonitor\xc2\xbb under den amerikanske borgerkrigen i 1862. Disse skipstypene ble videreutviklet til det moderne slagskipet med grove kanoner og tung pansring._NEWLINE_Fra f\xc3\xb8rste verdenskrig var ub\xc3\xa5ter en viktig faktor i sj\xc3\xb8krig.  De senket handelsskip, og kunne ogs\xc3\xa5 etterhvert ta opp kampen mot orlogsfart\xc3\xb8yer p\xc3\xa5 overflaten._NEWLINE_Under andre verdenskrig ble artilleriskipene utklasset av hangarskipet.  Fram til i v\xc3\xa5re dager er hangarskip den viktigste store skipstypen.'