b'\n_START_ARTICLE_\nTegnekunst\n_START_PARAGRAPH_\nTegnekunst eller tegning er en type billedkunst der bildet lages ved hjelp av tegneverkt\xc3\xb8y, som blyant, kull, pastell og tusj. I tegnekunsten er former og flater som er fremstilt ved hjelp av linjer, punkter og flater normalt viktigere enn farger og tredimensjonal former.  I tegning er linjen eller val\xc3\xb8rer ofte det dominerende elementet. I maleri og skulptur derimot, er det gjerne fargenes sammensetning, masse og tredimensjonale former, som har st\xc3\xb8rst betydning.\n_START_SECTION_\nTegning og tegninger\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet \xc2\xabtegning\xc2\xbb betegner i vid forstand alle bilder som er tegnet, men ogs\xc3\xa5 selve prosessen \xc3\xa5 lage eller tegne dem. Det er imidlertid ofte et skille mellom den frie, kunstneriske tegningen (originaltegning, h\xc3\xa5ndtegning) og den tekniske tegningen (konstruksjonstegning) som brukes som arbeidstegning eller detaljert beskrivelse av en gjenstand, for eksempel i form av maskin- eller projeksjonstegninger. Tegninger og bilder i b\xc3\xb8ker, tidsskrifter og andre medier, har som regel et bestemt budskap eller innhold og kalles ofte illustrasjoner. _NEWLINE_Illustrasjonene og tegningene kan igjen v\xc3\xa6re inndelt i forskjellige typer etter utf\xc3\xb8relse, motiv og funksjon, som for eksempel avistegning, karikaturtegning, saktegning, blyant- eller tusjtegning. Inntil ny datateknologi revolusjonerte animasjonskunsten, utgjorde tegninger ogs\xc3\xa5 grunnlaget for sv\xc3\xa6rt mange tegnefilmer._NEWLINE_Ordet \xc2\xabtegning\xc2\xbb kan p\xc3\xa5 norsk ogs\xc3\xa5 bety en flekk, figur eller linje som skiller seg fra bakgrunnen. _NEWLINE_I mer overf\xc3\xb8rt betydning kan \xc2\xabtegning\xc2\xbb dessuten bety en litter\xc3\xa6r skildring, for eksempel i sammensetninger som karaktertegning, men ogs\xc3\xa5 nedskrevet kommentar eller det \xc3\xa5 skrive eller tegne noe inn p\xc3\xa5 en liste, i et register eller dokument, eller det \xc3\xa5 binde seg til noe ved en underskrift, for eksempel tegning av aksjer eller \xc3\xa5 tegne et abonnement eller medlemskap.\n_START_SECTION_\nBunnmaterialer til tegning\n_START_PARAGRAPH_\nEn tegning kan bli utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 nesten alle slags bunnmaterialer. I tidens l\xc3\xb8p har stein, tre, papyrus, pergament, tekstil, metall, keramikk, mur, glass og sand blitt brukt som bunnmateriale. _NEWLINE_Siden 1400-tallet har papir v\xc3\xa6rt det vanligste bunnmaterialet \xc3\xa5 tegne p\xc3\xa5. Papir finnes i mange tykkelser og med forskjellige teksturer. En pastelltegning blir helst utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 et papir med en litt ru, overflate, mens en pennetegning blir utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 papir med en glatt overflate. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1600- og 1700-tallet begynte man \xc3\xa5 bruke farget papir. P\xc3\xa5 1600-tallet foretrakk man lyst bl\xc3\xa5tt, gr\xc3\xa5tt, brunt og gr\xc3\xb8nt papir. 1700-tallets kunstnere fotetrakk fargene beige, elfenben og bl\xc3\xa5tt.\n_START_SECTION_\nTegneredskapene\n_START_PARAGRAPH_\nBlyant, kritt, tegnekull og metallstift er t\xc3\xb8rre tegneredskaper. _NEWLINE_Pensel og penn m\xc3\xa5 derimot jevnlig dyppes i et flytende fargestoff, og regnes som flytende tegneredskap. \xc3\x85 tegne (skrive) med pensel har lang tradisjon blant annet i Kina._NEWLINE_Noen kunstnere tegner med pinner som er spikket av en treflis. Det virker omtrent som en penn som m\xc3\xa5 dyppes i tusj, forskjellen er at det ikke er like lett \xc3\xa5 kontrollere mengden av tusj. Det kan gi uventede resultater samtidig som det gir streken en flott karakter. _NEWLINE_Fyllepenn, kulepenn og filtpenn er moderne oppfinnelser.\n_START_SECTION_\nBlyant\n_START_PARAGRAPH_\nBlyant er et tegneredskap som best\xc3\xa5r av et materiale som avsetter strek i nyanser av gr\xc3\xa5tt og svart. Selve blyanten er laget av sedertre, poppel e.l. Innholdet er fremstilt av grafitt og leire som i pulverform er tilsatt et bindemiddel (lim, gummi e.l.). Blandingen valses og presses ut i tynne stenger eller stiftet (miner). Disse blir t\xc3\xb8rket og herdet, f\xc3\xb8r de blir omsluttet av trehylsteret. _NEWLINE_Den moderne blyanten fikk sin form i \xc3\xa5rene 1790-95, da Nicolas-Jacques Cont\xc3\xa9 (1755\xe2\x80\x931805) startet produksjon av blyanter ved \xc3\xa5 pulverisere grafitten. Tidligere, dvs. fra ca. 1600, skar man et passende grafittstykke ut av en grafittblokk og la det i en holder. Grafitt har blitt brukt som tegneredskap siden 1400-tallet. Det er et naturlig forekommende mineral (krystallisert karbon).\n_START_SECTION_\nKullstift\n_START_PARAGRAPH_\nI middelalderen og frem til 1600-tallet dannet forkullede trematerialer, f.eks. fra b\xc3\xb8k, lind eller pil, passende tegneredskaper, disse kalles gjerne tegnekull. Ulike treslag gir ulik hardhetsgrader p\xc3\xa5 tegnekullet. Til \xc3\xa5 begynne med laget kunstneren sitt eget tegnekull, men senere har man produsert tegnekull i fabrikker. _NEWLINE_Tegnekull blir brukt i underlags tegninger for maleri, p\xc3\xa5 lerret og mur, men ogs\xc3\xa5 som selvstendig tegnemedium p\xc3\xa5 papir. I en kulltegning p\xc3\xa5 papir kan det varieres mellom h\xc3\xa5rfine streker og jevnt, tonede flater og volumer. Kullstiften kan spisses eller skj\xc3\xa6res til. Pulverisering og utgnidning av kullet resulterer i dempede skygger og overganger. _NEWLINE_Tegnekull fester d\xc3\xa5rlig til papirets overflate og blir vanligvis beskyttet med et lag fiksativ. Siden 1500-tallet har kull blitt mye brukt til raske skisser, aktstudier og tegninger som ikke er beregnet for oppbevaring. Tegnekull er ogs\xc3\xa5 mye brukt til \xc3\xa5 tegne portretter, da lyset, skyggene og formene i et menneskeansikt lett lar seg beskrive p\xc3\xa5 et flatt papir ved bruk av tegnekull.\n_START_SECTION_\nKritt / R\xc3\xb8dkritt\n_START_PARAGRAPH_\nTil kunstnerisk utf\xc3\xb8rte bilder, har et r\xc3\xb8dt tegnekritt ofte blitt brukt. Fargen har v\xc3\xa6rt brukt i hulemalerier, for lang tid tilbake. _NEWLINE_Som tegneredskap for kunstnere ble r\xc3\xb8dkritt vanlig p\xc3\xa5 1400- og 1500-tallet. Men det finnes b\xc3\xa5de hvitt og svart kritt. Og sikkert ogs\xc3\xa5 andre farger.\n_START_SECTION_\nTegning som kunstnerisk uttrykk\n_START_PARAGRAPH_\nI Europa ble tegnekunsten en uavhengig kunstart f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 slutten av 1300-tallet, og inngikk i en klassiske undervisningen ved kunstakademiene i Italia og andre steder. _NEWLINE_Tegning kan inndeles etter teknikk i  bly- (grafitt), s\xc3\xb8lv-, fett- eller kullstift, samt pastell og kritt, som p\xc3\xa5f\xc3\xb8res arket med stifter eller penner, samt blekk, tusj, bister og sepia som kan brukes med penn og pensel._NEWLINE_De aller fleste billedkunstnere har tegning som en naturlig aktivitet ved siden av andre kunstneriske teknikker. Tegninger kan brukes som forstudier til andre verker, f.eks. skulpturer eller malerier. Noen kunstnere arbeider nesten utelukkende med tegning og da utgj\xc3\xb8r tegningen det kunstneriske verket i seg selv.\n_START_SECTION_\nKonturtegning\n_START_PARAGRAPH_\nKontur eller omrisstegning er den eldste form for tegning. En konturregning definerer en forms grense.  En linje eller et strek kan varieres i lengde, bredde og form, og flere streker kan settes sammen i kombinasjoner. Men hvis en \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 gjengi plastiske eller romlige egenskaper, m\xc3\xa5 en ta i bruk linjens evne til \xc3\xa5 danne flater, dybde, lys og skygge._NEWLINE_Ikke minst kan bruk av ulike tegneredskaper v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gi tegningen liv. Brukes mye lyse val\xc3\xb8rer og lette strek f\xc3\xa5r du et lett, forsiktig uttrykk. Brukes mye m\xc3\xb8rke val\xc3\xb8rer og store kontraster blir uttrykket mer dramatisk. Tegnes det grovt med brede strek blir uttrykket ekspressivt. Tegninger kan fargelages i flere farger, eller dekkes med en ensfarget lavering.\n_START_SECTION_\nSkissetegning\n_START_PARAGRAPH_\nEn forberedende, gjerne raskt tegnet, skisse eller en studie til et kunstverk. Slike forberedende skisser til kjente avd\xc3\xb8de kunstnere har i en senere sammenheng blitt vurdert som selvstendige kunstverker.\n_START_SECTION_\nKrokitegning\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98velsestegning eller raskt utf\xc3\xb8rt skisser. \xc3\x85 krokere inneb\xc3\xa6rer at tegneren gjengir et hovedinntrykk av motivet p\xc3\xa5 tegneblokken p\xc3\xa5 kortest mulig tid. Ofte p\xc3\xa5 bare noen minutter eller mindre enn det. I en kroki bruker tegneren som regel energiske og forenklede linjer i den hensikt \xc3\xa5 formulere det karakteristiske i f eks. den m\xc3\xa5ten en modell st\xc3\xa5r p\xc3\xa5. Dette er en slags \xc3\xb8velsestegning, eller oppvarming. \xc3\x85 tegne kroki gir \xc3\xb8velse i hurtighet og oppfatningsevne.'