b'\n_START_ARTICLE_\nVike kirke (Lind\xc3\xa5s)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFram til 1967, da det ble overf\xc3\xb8rt til det nye Osterfjorden prestegjeld, l\xc3\xa5 Vikanes under Hosanger prestegjeld. Dette var upraktisk for folket som bodde innerst i Osterfjorden, da de hadde lang og vanskelig kirkevei. I 1880 ble det derfor sendt en s\xc3\xb8knad til Hosanger herredsstyre om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bygge et kapell p\xc3\xa5 Vikanes. Herredsstyret stilte seg etterhvert positiv til dette, uten at noe mer skjedde f\xc3\xb8r i 1885, da det ble gjort et  vedtak om at det skulle bli lagt gudstjenester til et eventuelt kapell i indre Osterfjord. I 1886 gjorde herredsstyret  et vedtak om \xc3\xa5 anbefale byggingen av et kapell, samtidig som man sa at dette skulle bygges av innsamlede midler. Ett \xc3\xa5r senere hadde det blitt samlet inn s\xc3\xa5 lite penger at saken ble lagt vekk av herredsstyret. Saken tok s\xc3\xa5 en uventet vending, da stiftsdireksjonen i 1888 pekte p\xc3\xa5 at Hosanger kirke var for liten etter loven om kirkerom av 1851. Herredsstyret mente kirken var stor nok, og pekte p\xc3\xa5 at folk fra de indre delene av fjorden ikke kom til gudstjeneste p\xc3\xa5 grunn av den vanskelige veien, og at det derfor var nok plass i kirken. Dette svaret var ikke stiftsdirkesjonen forn\xc3\xb8yd med, og ga p\xc3\xa5legg om at enten m\xc3\xa5tte Hosanger kirke utvides eller det m\xc3\xa5tte bygges en kirke til. I mai 1890 gjorde s\xc3\xa5 herredsstyret, p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8te som ble avholdt p\xc3\xa5 Vikanes, vedtak om at det skulle bygges kapell i \xc2\xabindre Hosanger\xc2\xbb, og l\xc3\xb8yvet 6000 kroner til byggingen. 10. juni samme \xc3\xa5r ble det opplest en kongelig resolusjon om byggingen av kapellet p\xc3\xa5 m\xc3\xb8te i herredsstyret._NEWLINE_Kirken ble bygd p\xc3\xa5 en tomt der det allerede l\xc3\xa5 en gravplass. Byggenemden ble ledet av Haldor Urdal, som hadde v\xc3\xa6rt den sentrale personen i arbeidet med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bygge kirken og var medlem i herredsstyret og av de mest velst\xc3\xa5ende i bygden. Herredsstyret hadde bevilget 6000 kroner til byggingen, men kirken kom til slutt p\xc3\xa5 10 000 kroner, noe som gjorde at bygdefolket m\xc3\xa5tte dekke de resterende 4000. Dette var vanskelig for mange, men Urdal gikk god for dem, og klarte \xc3\xa5 holde progresjonen i byggingen._NEWLINE_Det ble ikke fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kirken inn i noen klassisk stil som \xc2\xabromansk, \xc2\xabgotisk\xc2\xbb eller noen moderne former for disse, men man bygde den ut fra lokale skikker og det man hadde til r\xc3\xa5dighet. P\xc3\xa5 Vikanes gikk man for enkle og rette linjer og et enkelt langskip. Kirken hadde 200 sitteplasser og ble vigslet 2. desember 1891 av biskop Fredrik Waldemar Hvosled._NEWLINE_I 1967 og 1991 ble det utf\xc3\xb8rt restaureringsarbeid og endringer p\xc3\xa5 kirken. Til hundre\xc3\xa5rsjubileet i 1991 ble det bygd v\xc3\xa5penhus med toaletter, samtidig ble det ogs\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pt inn messehagler og kleder i liturgiske farger til alter og prekestol._NEWLINE_Det ble videre gjort flere sm\xc3\xa5 endringer og oppussinger p\xc3\xa5 2000-tallet. I 2004 ble det montert punktlys i kirkerommet og i 2007 ble kortrappen forlenget og det ble lagd gelender. I 2014-2015 ble kirken malt utvendig.'