b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa5vard Alstadheim\n_START_SECTION_\nFamilie og yrkesliv\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 slektsg\xc3\xa5rden Alstadheim p\xc3\xa5 Skatval som s\xc3\xb8nn av g\xc3\xa5rdbruker H\xc3\xa5kon Alstadheim og hustru Karen Kjerstine \xc3\x98ygard. G\xc3\xa5rden var opprinnelig en husmannsplass under g\xc3\xa5rden Nesset, som den ble sl\xc3\xa5tt sammen med (til Alstadheim, gnr. 54/6) av H\xc3\xa5vard Alstadheims farfar, H\xc3\xa5gen Andreas Johnsen, og som ga navn til slekten p\xc3\xa5 stedet. H\xc3\xa5vard Alstadheim var den eldste av fem s\xc3\xb8sken, og fikk odelsretten p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, og fikk skj\xc3\xb8te p\xc3\xa5 denne i 1971. Han giftet seg i 1962 med hotelleier Karen Kristine Richter (f\xc3\xb8dt 1939 i Orkdal), som han fikk tre barn med, deriblant senere Venstre-politiker H\xc3\xa5kon Alstadheim (f\xc3\xb8dt 1963). Han ble ogs\xc3\xa5 farbror til journalist Kjetil B. Alstadheim (f\xc3\xb8dt 1968)._NEWLINE_H\xc3\xa5vard Alstadheim ble cand.oecon. etter \xc3\xa5 ha avlagt sosial\xc3\xb8konomisk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1964. Han var f\xc3\xb8rsteamanuensis ved Sosial\xc3\xb8konomisk institutt ved Universitetet i Oslo 1965\xe2\x80\x931974, og hadde et studieopphold i England 1969\xe2\x80\x931970. Tidlig assisterte han sosial\xc3\xb8konomer som Ragnar Frisch og Leif Johansen i deres arbeider._NEWLINE_Alstadheim var tilknyttet NTH i Trondheim 1975\xe2\x80\x931992, f\xc3\xb8rst som dosent, senere som professor i sosial\xc3\xb8konomi. Alstadheim var landbruksdirekt\xc3\xb8r hos fylkesmannen i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag fra 1993 og frem til sin d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nUtredningsarbeid\n_START_PARAGRAPH_\nSom professor var han medlem og leder av en rekke offentlige utvalg. Ofte gjaldt det \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke virkningen av offentlige bevilgninger. \xc2\xabN\xc3\xa5r det haster for regjeringen \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjort noe fordi penger kastes ut av vinduet p\xc3\xa5 en s\xc3\xa6rdeles effektiv m\xc3\xa5te, har den gjort til vane \xc3\xa5 tilkalle professor H\xc3\xa5vard Alstadheim\xc2\xbb, skrev Dagens N\xc3\xa6ringsliv i 1995._NEWLINE_Han ledet velferdstiltaksutvalget for studenter og elever, som leverte sin innstilling i 1976, og Nord/s\xc3\xb8r-bistandskommisjonen 1993\xe2\x80\x931995. Sistnevnte rettet skarp kritikk mot m\xc3\xa5ten norsk bistandspolitikk ble gjennomf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1987 ble han oppnevnt av Landbruksdepartementet som leder av en offentlig utredning av landbrukspolitikken. M\xc3\xa5lene for utvalget var \xc3\xa5 \xc2\xabse landbrukspolitikken i sammenheng med en samordning og effektivisering av distrikts- og n\xc3\xa6ringspolitikken\xc2\xbb, samt \xc3\xa5 legge vekt p\xc3\xa5 \xc2\xab\xc3\xa5 gj\xc3\xb8re virkemidlene enklere og mer oversiktlige\xc2\xbb. Det s\xc3\xa5kalte Alstadheim-utvalget fikk utsatt frist og la frem sin innstilling i 1991._NEWLINE_Alstadheim var med i det store norske samfunnsvitenskapelige forskningsprogrammet Maktutredningen 1972\xe2\x80\x931981, som han ledet sammen med Johan P. Olsen og Gudmund Hernes. Utredningen var et betydelig teoretisk og empirisk l\xc3\xb8ft for norsk samfunnsforskning, og publikasjoner fra Maktutredningen kom til \xc3\xa5 prege undervisning og samfunnsdebatt i lang tid. Arbeidet la ogs\xc3\xa5 grunnlag for Makt- og demokratiutredningen 1998\xe2\x80\x932003.\n_START_SECTION_\nUngdoms- og studentarbeid\n_START_PARAGRAPH_\nAlstadheim meldte seg inn i Venstre i 1953. Rundt 1960 satt han i Unge Venstres landsstyre. Kort tid etter innmeldelsen ble han valgt til formann i Studentvenstrelaget i 1958. I 1961 var han med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stifte Norges Liberale Studentforbund. Dette \xc3\xa5ret var han ogs\xc3\xa5 formann i Norsk Studentsamband. Han representerte Studentventrelaget i Det Norske Studentersamfund og tilh\xc3\xb8rte mindretallet som reiste mistillitsforslag mot studentrsamfundets formann Jan Helge Jansen i 1963.\n_START_SECTION_\nEEC-striden og statssekret\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nDa Venstre ble splittet under landsm\xc3\xb8tet p\xc3\xa5 R\xc3\xb8ros i 1972, og Det Nye Folkepartiet (senere Det Liberale Folkepartiet) br\xc3\xb8t ut, fulgte Alstadheim partiets flertall og deltok aktivt i motstanden mot norsk EEC-medlemskap. Etter at et flertall av velgerne stemte imot norsk EEC-medlemskap i folkeavstemningen samme \xc3\xa5r, gikk Bratteli-regjeringen av, og Lars Korvald dannet sin regjering utg\xc3\xa5tt fra mellompartiene. Alstadheim ble statssekret\xc3\xa6r for statsr\xc3\xa5d Jon Ola Norbom i Finans- og tolldepartementet. Regjeringen s\xc3\xb8kte avskjed etter stortingsvalget i 1973.\n_START_SECTION_\nKommune- og fylkespolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nI Stj\xc3\xb8rdal var han formann i kommunens generalplanutvalg 1976\xe2\x80\x931979 og medlem av kommunestyret 1976\xe2\x80\x931991. Venstre fikk 7,7\xc2\xa0% av stemmene ved valgene i 1979 og 1983. Alstadheim ble valgt til ordf\xc3\xb8rer i 1980 gjennom et valgteknisk samarbeid med Arbeiderpartiet og SV. Etter valget i 1983 tilspisset kampen om vervene seg, og Alstadheim m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 en deling av ordf\xc3\xb8rervevet med Arbeiderpartiet, som hadde John Gunnar S\xc3\xb8rnes og senere Alf Daniel Moen som varaordf\xc3\xb8rer halve perioden. I Alstadheims tid som ordf\xc3\xb8rer opplevde kommunen en endring i nyetableringer, fra industri- til nye handels- og servicebedrifter. Oljerelatert virksomhet \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 etablere seg. Omorganisering av kommunens administrasjon og betydelig \xc3\xb8kning i utgifter til eldreomsorgen fant ogs\xc3\xa5 sted. I 1986 ble Alf Daniel Moen ny ordf\xc3\xb8rer, mens Alstadheim fortsatte som varaordf\xc3\xb8rer frem til utgangen av 1987._NEWLINE_Deretter hadde han sitt politiske virke p\xc3\xa5 fylkesniv\xc3\xa5 i noen \xc3\xa5r. Han var medlem av Nord-Tr\xc3\xb8ndelag fylkesting 1988\xe2\x80\x931995 og fylkesvaraordf\xc3\xb8rer 1988\xe2\x80\x931991. Alstadheim var Venstres 1. kandidat til Stortinget fra Nord-Tr\xc3\xb8ndelag ved stortingsvalget i 1989, men ble ikke innvalgt. I en periode var han ogs\xc3\xa5 leder for det regionale h\xc3\xb8gskolestyret i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag, de institusjonene som skulle komme til \xc3\xa5 danne H\xc3\xb8gskolen i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag i 1994.\n_START_SECTION_\nPartileder\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble valgt inn i Venstres sentralstyre i 1984, s\xc3\xa5 til 1. nestleder i 1986. Fra 1985 var han medlem av en intern politisk arbeidsgruppe i Venstre, der han hadde ansvar for \xc3\xb8konomisk politikk. I 1988 var han dessuten med i Venstres forhandlingsgruppe om sammensl\xc3\xa5ing med den gamle EEC/EF-vennlige utbryterfraksjonen Det Liberale Folkepartiet. F\xc3\xa5 \xc3\xa5r tidligere hadde han avfeid en slik tanke._NEWLINE_Partiet sto svakt etter stortingsvalget i 1989, og det var behov for \xc3\xa5 gjenreise partiet fra et definitivt historisk bunniv\xc3\xa5. Et mindretall \xc3\xb8nsket Guro Fjellanger framfor Alstadheim som partileder. De ans\xc3\xa5 Alstadheim for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re traust, ukarismatisk og lite kjent utenfor partiet. Journalist Gudleiv Forr skrev at Alstadheim \xc2\xabkunne legge frem enkle politiske problemer s\xc3\xa5 innfl\xc3\xb8kt og t\xc3\xb8rt at det slett ikke var lett \xc3\xa5 bli fenget.\xc2\xbb Alstadheim uttalte selv: \xc2\xabNei, jeg er nok ingen bajas, og jeg er nok ikke folketalertypen. Jeg tror Venstre n\xc3\xa5 fremfor alt trenger et preg av skikkelighet og tillit i full bredde.\xc2\xbb Alstadheim vant voteringen mot Fjellanger p\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet i 1990._NEWLINE_Som partileder \xc3\xb8nsket han \xc3\xa5 fremheve flere saksomr\xc3\xa5der enn milj\xc3\xb8politikken, slik at partiet skulle fremst\xc3\xa5 som bredere og helhetlig og som en brobygger i norsk politikk. Til dette sa han blant annet: \xc2\xabVi m\xc3\xa5 presentere en mer helhetlig politikk, slik at velgerne kan kjenne igjen Venstre. Det betyr likevel ikke at vi senker ambisjonsniv\xc3\xa5et i milj\xc3\xb8politikken.\xc2\xbb Han var fremdeles motstander av norsk EF-medlemskap, men en uttalt tilhenger av E\xc3\x98S-avtalen, og bidro til at Venstres landsstyre vedtok en tilsvarende uttalelse i januar 1991. Han var allerede som partileder plaget av kreftsykdom, og gjennomgikk sin f\xc3\xb8rste operasjon kort tid etter landsm\xc3\xb8tet i 1990. Han var senere permittert i store deler av 1991, hvilket gjorde at han ikke \xc3\xb8nsket gjenvalg i 1992._NEWLINE_Han d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Regionsykehuset i Trondheim den 7. september 1998, 62 \xc3\xa5r gammel. og ble bisatt fra Stj\xc3\xb8rdal r\xc3\xa5dhus den 14. september. Ved Alstadheims bortgang gav Lars Sponheim ham mye av \xc3\xa6ren for at Venstre kom tilbake p\xc3\xa5 Stortinget ved stortingsvalget i 1993. I sine memoarer skrev Odd Einar D\xc3\xb8rum at Alstadheim var en \xc2\xabskarpskodd intellektuell med sosial varme som valgte \xc3\xa5 ta politisk ansvar.\xc2\xbb'