b'\n_START_ARTICLE_\nHans Str\xc3\xb8m\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nForeldrene var Peder Str\xc3\xb8m (1682\xe2\x80\x931741, prest i Borgund, dagens \xc3\x85lesund) og Gunhild (Gunnela Susanne) Hagerup (1687\xe2\x80\x931764). Han hadde en eldre s\xc3\xb8ster, Aarsille Cathrine, en tvillingbror, Ole (1726-1782) og en yngre bror, Jens Henrik (1729-1800). Ole var leksikograf i Danmark. Jens var borgermester i Christiania og i Bragernes. Str\xc3\xb8m var farbror til forfatteren Hanna Winsnes og s\xc3\xb8skenbarn av Melchior Falchs andre kone. Onkelen Eiler Hagerup d.e. var biskop i Nidaros og, i likhet med faren Peder, medlem av det pietistiske selskapet \xc2\xabSyvstjernen\xc2\xbb. Fetrene Hans Hagerup de Gyldenpalm og Eiler Hagerup var amtmenn. Fetteren Christian Frederik Hagerup var ogs\xc3\xa5 prest og vitenskapsmann. Kusinen Ingeborg Catharine Hagerup var gift med kj\xc3\xb8pmannen Hans Holtermann._NEWLINE_I Volda gikk den femten \xc3\xa5r gamle Sivert Aarflot til konfirmasjon hos Str\xc3\xb8ms kapellan, Claus Frimann. Trolig var b\xc3\xa5de Frimann og Str\xc3\xb8m viktig inspirasjon for den unge Aarflot. _NEWLINE_Etter at moren ble enke, flyttet hun til g\xc3\xa5rden Ratvika (n\xc3\xa6r selve presteg\xc3\xa5rden), som fungerte som sete for presteenkene. Str\xc3\xb8m bodde i Ratvika etter studiene og i den tiden han var kapellan i Borgund. Bygningene fra den tiden er n\xc3\xa5 borte.\n_START_SECTION_\nPresten\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xb8m var utdannet prest og avla i 1745 teologisk embetseksamen i K\xc3\xb8benhavn. Deretter virket han fra 1750 til 1764 som kapellan i Borgund. I 1764 ble han sogneprest, f\xc3\xb8rst i Volda der han var fram til 1779, og deretter fra 1779 i Eiker. _NEWLINE_I 1790 ble Str\xc3\xb8m dr.theol. p\xc3\xa5 en avhandling om urkristendommen. Ut over dette forfattet han ogs\xc3\xa5 andre teologiske arbeider, der Pr\xc3\xa6dikener over alle S\xc3\xb8n- og Festdages Evangelier til Andagts\xc3\xb8velser for Almuen fra 1792 er det mest kjente._NEWLINE_P\xc3\xa5 1750-tallet tok Str\xc3\xb8m initiativ til restaurering av Giske kirke som hadde forfalt etter reformasjonen. Restaureringen ble gjennomf\xc3\xb8rt av den nye eieren Hans Henrik Holtermann i 1756. Holtermann var gift med Str\xc3\xb8ms s\xc3\xb8skenbarn. Til minne om restaureringen av kirkebygget forfattet Str\xc3\xb8m en tekst, et epitafium, som nevnte Holtermann spesielt. Teksten henger i kirken._NEWLINE_Biskop Frederik Arentz noterte at Str\xc3\xb8m ikke var en spesielt begavet taler. If\xc3\xb8lge Arentz fors\xc3\xb8mte han ikke embetet selv om han drev forskningsarbeid.\n_START_SECTION_\nTopografen\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xb8m er s\xc3\xa6rlig kjent som topograf, og da s\xc3\xa6rlig for m\xc3\xb8nsterverket Physisk og oeconomisk beskrivelse over S\xc3\xb8ndm\xc3\xb8rs fogderie (1762\xe2\x80\x9369), ogs\xc3\xa5 kalt S\xc3\xb8ndm\xc3\xb8rs Beskrivelse. Her forteller han at b\xc3\xb8lgeformasjoner og linjer i Sunnm\xc3\xb8res fjell av lokalbefolkningen ble forklart som et resultat av Syndflodens vannmasser. Selv anser han det som mer sannsynlig at de skyldes regn, men anf\xc3\xb8rer at b\xc3\xb8ndene har helt rett i at \xc3\xa5sryggene konsekvent ligger parallelt fra nord\xc3\xb8st til sydvest, og dermed ligner b\xc3\xb8lgene nordvestvinden skaper til havs. Han utga et tilsvarende verk om Eiker: Physisk-Oeconomisk Beskrivelse over Eger-pr\xc3\xa6stegield (1784). I Sunnm\xc3\xb8res beskrivelse ga han en tidlig redegj\xc3\xb8relse for byggeteknikken i de sunnm\xc3\xb8rske stavkirkene. P\xc3\xa5 Str\xc3\xb8ms tid sto det fortsatt vel hundre stavkirker i Norge, og mange forsvant f\xc3\xb8r kartleggings- og bevaringsarbeidet begynte p\xc3\xa5 1800-tallet._NEWLINE_I 1773 ble Syndm\xc3\xb8re practiske Landhuusholdningsselskab (det f\xc3\xb8rste \xc2\xablandhusholdningsselskap\xc2\xbb i landet) stiftet, med sorenskriver Melchior Falch og Hans Str\xc3\xb8m i spissen. Selskapet stagnerte en tid da Falch og Str\xc3\xb8m forlot Sunnm\xc3\xb8re i 1779._NEWLINE_Marcus Schnabel reiste fra Hardanger til Volda for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i l\xc3\xa6re hos Str\xc3\xb8m, som etter Schnabels d\xc3\xb8d utga Udkast til en Beskrivelse over Hardanger. Schnabel var, i likhet med Str\xc3\xb8m, oppmerksom p\xc3\xa5 slektskapet mellom gammelnorsk og de norske dialektene. Str\xc3\xb8m hadde ogs\xc3\xa5 kontakt med Gerhard Sch\xc3\xb8ning, som trengte opplysninger om steder omtalt i Snorres kongesagaer. Kappellanen Jens Andreas Krog sette i gang beskrivelse av Sunnfjord og Nordfjord, den etterf\xc3\xb8lgende kapellanen, dikterpresten Claus Frimann, fikk ogs\xc3\xa5 oppl\xc3\xa6ring i topografisk beskrivelse hos Str\xc3\xb8m. I Eiker hadde han kapellanen Hans Jacob Wille som gjorde innsamlinger og beskrivelser i Telemark slik Str\xc3\xb8m hadde gjort p\xc3\xa5 Sunnm\xc3\xb8re. Kanselliet i K\xc3\xb8benhavn ga ordre om at beskrivelsene av de ulike dele av riket skulle bruke Str\xc3\xb8ms S\xc3\xb8ndm\xc3\xb8rs Beskrivelse som forbilde.\n_START_SECTION_\nNaturforskeren\n_START_PARAGRAPH_\nSom naturhistoriker utga Str\xc3\xb8m flere zoologiske arbeider. Han representerte et skille mellom en gammel og ny forst\xc3\xa5else innen zoologien. Bare f\xc3\xa5 \xc3\xa5r tidligere hadde Erik Pontoppidan skrevet ganske fantasifullt i sitt verk Det f\xc3\xb8rste Fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 Norges Naturlige Historie. Her blandes folketro og vitenskap, blant annet st\xc3\xa5r det om \xc2\xabormer (insektlarver) som faller ned fra himmelen enten med t\xc3\xa5ke eller sn\xc3\xb8\xc2\xbb, at \xc2\xabveggelus har sin opprinnelse i furutr\xc3\xa6r\xc2\xbb, og at \xc2\xabb\xc3\xb8ndene kan se forskjell p\xc3\xa5 friske og syke tr\xc3\xa6r straks de begynner \xc3\xa5 hugge i dem\xc2\xbb._NEWLINE_Str\xc3\xb8m var den f\xc3\xb8rste nordmann som ga artsbeskrivelser av norske dyr. Han var allsidig og interesserte seg s\xc3\xa6rlig for de laverest\xc3\xa5ende dyregruppene, som insekter, fisker og marine virvell\xc3\xb8se dyr. Sommerfuglen Anania funebris ble beskrevet, som ny art for vitenskapen, av Str\xc3\xb8m i 1768. Str\xc3\xb8ms insektsamling og selve sommerfuglen han beskrev er g\xc3\xa5tt tapt, men denne arten kunne lett kjennes igjen fra publikasjonen fra 1768. Str\xc3\xb8m var vel ansett som vitenskapsmann i sin samtid, og ble innvalgt som medlem i en rekke vitenskapsakademier og -selskaper i Norge, Danmark, Sverige og Tyskland._NEWLINE_Fra 1761 utf\xc3\xb8rte han jevnlig meteorologiske observasjoner. Disse ble offentliggjort i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Skrifter. I 1798 diskuterte han der mulighetene for v\xc3\xa6rvarsel._NEWLINE_Str\xc3\xb8ms anerkjennelse f\xc3\xb8rte til at andre forskere opps\xc3\xb8kte ham personlig eller brevvekslet med ham. For eksempel bes\xc3\xb8kte botanikeren Martin Vahl ham i Volda. Str\xc3\xb8m skal selv ha sendt brev til Carl von Linn\xc3\xa9.'