b'\n_START_ARTICLE_\nSkoggrense\n_START_PARAGRAPH_\nSkoggrensa er en av de mest markerte vegetasjonsgrensene i naturen. I Norge finner vi skoggrense mot den alpine regionen p\xc3\xa5 fjellet og den polare skoggrensa mot den arktiske tundraen i nord. B\xc3\xa5de i fjellet og mot tundraen er det ofte bj\xc3\xb8rk (fjellbj\xc3\xb8rk) som utgj\xc3\xb8r skoggrensa i Skandinavia. I Alpene og i fjellomr\xc3\xa5der i \xc3\x98st-Europa er det barskogen som danner skoggrense, og i Russland g\xc3\xa5r barskogen direkte over i den arktiske tundraen. P\xc3\xa5 steder som har blitt brukt mye som beitemark, vil imidlertid ofte barskogen (spesielt gran) utgj\xc3\xb8re skoggrensa ogs\xc3\xa5 i Norge._NEWLINE_En vanlig definisjon p\xc3\xa5 skoggrensa er det omr\xc3\xa5det der avstanden mellom enkelttr\xc3\xa6r ikke overstiger 30\xc2\xa0m, og tr\xc3\xa6rne har en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 minst 3\xc2\xa0m. Den klimatiske skoggrensa \xe2\x80\x93 dvs. den h\xc3\xb8yden skoggrensa ville hatt om temperaturen alene avgj\xc3\xb8r \xe2\x80\x93 ligger noe h\xc3\xb8gere enn den aktuelle skoggrensa p\xc3\xa5 et sted. N\xc3\xa6ringsmangel, myrdannelse og bratt lende gj\xc3\xb8r at skogen sjelden n\xc3\xa5r opp til den klimatiske skoggrensa. I tillegg kan menneskelig p\xc3\xa5virkning som beiting, sl\xc3\xa5tt og hogst ha en virkning. En regner ogs\xc3\xa5 med en toppeffekt, slik at koller og \xc3\xa5ser ofte er skogbare p\xc3\xa5 toppen sj\xc3\xb8l langt under den klimatiske skoggrensa._NEWLINE_Den h\xc3\xb8geste skoggrensa i Norge har Indre Sogn, med 1\xc2\xa0200 moh. Skoggrensa faller fra innlandet ut mot kysten, og fra s\xc3\xb8r mot nord. P\xc3\xa5 s\xc3\xb8r- og vestlandskysten ligger skoggrensa p\xc3\xa5 500\xe2\x80\x93600\xc2\xa0m. I Troms ligger den p\xc3\xa5 200\xe2\x80\x93600\xc2\xa0m, og lengst nord i Finnmark faller den til havniv\xc3\xa5, dvs. at den alpine skoggrensa sammenfaller med den polare.'