b'\n_START_ARTICLE_\nKvinneaksjonen for selvbestemt abort\n_START_PARAGRAPH_\nKvinneaksjonen for selvbestemt abort var et aksjonsutvalg p\xc3\xa5 midten av 1970-tallet. Det besto av Nyfeministene, Norsk Kvinneforbund, Kvinnefronten og Norsk Kvinnesaksforening som skulle organisere kampen for \xc3\xa5 sikre kvinners rett til selvbestemt abort i Norge. M\xc3\xa5let var \xc3\xa5 opprette lokale kvinneaksjoner rundt i landet og danne motvekt til den nylig opprettede Folkeaksjonen mot selvbestemt abort. Kvinneaksjonen ble stiftet den 19. juni 1974.\n_START_SECTION_\nBakteppe for aksjonen\n_START_PARAGRAPH_\nNorge fikk sin f\xc3\xb8rste abortlov i 1960 under Einar Gerhardsens tredje regjering og denne innebar en avkriminalisering av abort, og rett for at norske kvinner kunne f\xc3\xa5 innvilget abort under visse forutsetninger. Hver kvinne m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ke til en lege som deretter kunne s\xc3\xb8ke videre til en abortnemnd best\xc3\xa5ende av to leger. Senere dokumentasjon viste at s\xc3\xb8knadene ble behandlet sv\xc3\xa6rt ulikt i ulike deler av landet. Abortdebatten ble intensivert av at Arbeiderpartiet satte selvbestemt abort p\xc3\xa5 programmet etter et benkeforslag p\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet i 1969. H\xc3\xb8yresiden og s\xc3\xa6rlig Kristelig Folkeparti argumenterte sterkt i mot enhver liberalisering. Fra 1970 satte kvinnebevegelsen stadig mer preg p\xc3\xa5 debatten.\n_START_SECTION_\nOrganisering og aktivitet\n_START_PARAGRAPH_\nI begynnelsen var det f\xc3\xa5 organiserte kvinnegrupper og aksjonen m\xc3\xa5tte basere seg p\xc3\xa5 nyoppstartede grupper med liten erfaring. Kvinnefronten dannet ryggraden hadde flest grupper rundt i landet og dannet da ryggraden i det politiske arbeidet._NEWLINE_Kvinneaksjonens aktiviteter var hovedsakelig sentrert til Oslo og Trondheim. Her opprettet aktivistene abortstands og delte ut l\xc3\xb8pesedler og drev informasjonsarbeid._NEWLINE_En av de st\xc3\xb8rre aksjonene fant sted 3. september 1974 da tusen mennesker hadde m\xc3\xb8tt fram p\xc3\xa5 Universitetsplassen for \xc3\xa5 h\xc3\xb8re appeler til st\xc3\xb8tte for selvbestemt abort. Senere statsminister Gro Harlem Brundtland var blant appellantene._NEWLINE_Kvinneaksjonen ga ut informasjonsheftet \xe2\x80\x9dHva betyr selvbestemt abort\xe2\x80\x9d etter \xc3\xa5 ha mottatt \xc3\xb8konomiske bidrag fra Arbeiderpartiet og Sosialistiske legers forening. F\xc3\xb8rste opplag p\xc3\xa5 100\xc2\xa0000 ble distribuert p\xc3\xa5 kort tid.\n_START_SECTION_\nNy abortlov og etterspill\n_START_PARAGRAPH_\nSelvbestemt abort ble nedstemt i Stortinget under behandling av Stortingsmelding nr. 51. Et av SV\xe2\x80\x99s medlemmer, Otto Hauglin, stemte mot loven ut fra samvittighetshensyn. I januar 1975 ble abortretten utvidet til \xc3\xa5 gjelde sosiale indikasjoner. Det innebar at kvinnens \xc3\xb8konomiske situasjon kunne v\xc3\xa6re grunnlag for abortvedtak. Skuffelsen etter disse lovbehandlingene splittet kvinnebevegelsen og Kvinneaksjonen ble oppl\xc3\xb8st. Kvinnefrontere mente at de andre organisasjonone hadde godtatt den nye loven, noe de selv var sterk uenige i. Kvinnebevegelsen fortsatte deretter aktivismen gjennom sine egne organisasjoner._NEWLINE_Loven om selvbestemt abort ble vedtatt v\xc3\xa5ren 1978 etter at venstresiden vant valget. Antall aborter per \xc3\xa5r har siden da ligget stabilt rundt 15\xc2\xa0000.'