b"\n_START_ARTICLE_\nAndrea Palladio\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nAndrea var s\xc3\xb8nn av Pietro della Gondola og Marta. Faren var enten m\xc3\xb8ller eller en steinarbeider som installerte m\xc3\xb8llesteiner. Andrea hadde en gudfar som var steinhugger. Det er ikke kjent om Andrea hadde s\xc3\xb8sken, og intet vites heller om hans forfedre. 13 \xc3\xa5r gammel begynte Andrea i l\xc3\xa6re som steinhugger hos Bartolomeo Cavazza. Etter noen \xc3\xa5r br\xc3\xb8t han kontrakten og flyttet til Vicenza. Cavazza fikk Andrea brakt tilbake, men etter et \xc3\xa5r flyttet Andrea for godt til Vicenza. Denne gangen hadde Cavazza antagelig godkjent det, for mye tyder p\xc3\xa5 at forholdet mellom Andrea og Cavazza forble godt. I Vicenza ble Andrea opptatt som l\xc3\xa6rling i murerlauget.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa6retid\n_START_PARAGRAPH_\nI Vicenza arbeidet han p\xc3\xa5 finere hus, og det var sannsynligvis her han traff greven Gian Giorgio Trissino. Det kan ha v\xc3\xa6rt under arbeidet p\xc3\xa5 Trissinos nye villa i Cricoli i utkanten av Vicenza i 1537\xe2\x80\x931538. Trissino opprettet et akademi i Cricoli for \xc3\xa5 utdanne de unge i Vicenza p\xc3\xa5 tilsvarende vis som ved humanistiske akademier i Firenze og Roma. Andrea gjorde if\xc3\xb8lge hans biograf Paolo Gualdo inntrykk p\xc3\xa5 Trissino som en ung mann med gode evner innen matematikk og vitenskap, og han fikk derfor ogs\xc3\xa5 dra nytte av akademiet. Det var n\xc3\xa5 Andrea fikk navnet Palladio, sannsynligvis var det Trissino som ga ham det._NEWLINE_De f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene l\xc3\xa6rte Palladio av flere arkitekter og arkitekturkyndige han traff i Padova, Venezia og i Vicenza. Blant dem var Alvise Cornaro som hadde studert arkitektur i Roma og n\xc3\xa5 var administrator i Padova bisped\xc3\xb8mme. Han hadde et byggverk, Odeo, som hadde et sentralt \xc3\xa5ttekantet rom for kammermusikk. Et slikt sentralt rom har Palladio benyttet i flere av sine egne bygg._NEWLINE_Videre m\xc3\xb8tte Palladio arkitekten Sebastiano Serlio, som var tidligere maler og hadde arbeidet i Vatikanet under Bramante, Rafael og Baldassare Peruzzi. Palladio var tilbake i Vicenza for \xc3\xa5 se en teateroppsetning Serlio gjorde. Han introduserte Palladio til sin tolkning av det klassiske teater og viste ham sannsynligvis ogs\xc3\xa5 tegninger han hadde gjort i Roma av klassiske bygninger der._NEWLINE_Palladio var i Venezia under konstruksjonen av store deler av byggverkene som omslutter Markusplassen. Jacopo Sansovino tegnet disse med s\xc3\xb8yler etter romerske forbilder._NEWLINE_I Padova har Palladio sett palassene Michele Sanmicheli tegnet. Ett av disse, Palazzo Pompei, har v\xc3\xa6rt blant inspirasjonskildene for byhus som Palladio senere tegnet i Vicenza.\n_START_SECTION_\nRoma\n_START_PARAGRAPH_\nPalladio var flere ganger p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8k i Roma, f\xc3\xb8rste gang i 1541. B\xc3\xa5de underveis og i Roma laget han beskrivelser av de mest kjente monumentene. Han tegnet de gamle monumentene ikke som ruiner som var blitt delvis begravet gjennom \xc3\xa5rhundrene, men som fullstendige byggverk slik han mente de m\xc3\xa5 ha sett ut. Han skrev senere at de gamle bygningene hadde v\xc3\xa6rt mye mer verdifulle \xc3\xa5 studere enn han hadde trodd. Han studerte og tegnet ikke bare de gamle bygningene, men ogs\xc3\xa5 renessansebygninger av Bramante og Rafael._NEWLINE_Palladios tegninger til villaene Valmarana og Pisani fra 1541 og 1542 benytter seg av detaljer han har hentet fra moderne og gamle bygninger han har sett i Roma._NEWLINE_Etter ett nytt bes\xc3\xb8k i Roma fra september 1545 til februar 1546 fikk Palladio antatt sitt forslag til erstatning av den gamle loggiaen rundt r\xc3\xa5dhuset, som hadde kollapset. Resultatet er i dag kjent som Basilica Palladiana.\n_START_SECTION_\nPalladios arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nPalladios tegninger av sine egne bygninger i Quattro Libri, spesielt tegningene av villaene, viser klart hvilken vekt han la p\xc3\xa5 den klassiske symmetri. Villaene er ikke like, men har fellestrekk. Hovedbygget ligger midt p\xc3\xa5, og inngangspartiet ligger midt p\xc3\xa5 fasaden. Den vises forfra p\xc3\xa5 tegningene. P\xc3\xa5 sidene av hovedbygget finner vi fl\xc3\xb8yer hvor viktige funksjoner for en g\xc3\xa5rd er plassert. Disse fl\xc3\xb8yene strekker seg til siden, men som regel ogs\xc3\xa5 fremover. Det siste kan man se av grunnplanen Palladio ogs\xc3\xa5 presenterer sammen med fasaden._NEWLINE_Grunnplanene viser at symmetrien ikke bare ang\xc3\xa5r det ytre utseendet, men fortsetter inn i bygget. Bak inngangen finnes en hall og p\xc3\xa5 hver side av hallen ligger rommene symmetrisk plassert. Trappene er ogs\xc3\xa5 symmetrisk plassert, enten i sentralaksen, eller to trapper symmetrisk p\xc3\xa5 hver side. Det vanlige p\xc3\xa5 den tiden var at trappene ble gjemt i et hj\xc3\xb8rne._NEWLINE_Palassene er ikke like markert symmetriske, men det har sammenheng med at de m\xc3\xa5tte tilpasses plassen som stod til disposisjon, samt at Palladio ofte fikk i oppdrag \xc3\xa5 ombygge og utvide allerede eksisterende palasser._NEWLINE_Studeres plantegningene n\xc3\xb8yere, vil man se at Palladio har utstyrt dem med tall. Disse tallene angir dimensjonene p\xc3\xa5 rommene. Det Palladio viser oss her, er et annet viktig element i sin arkitektur \xe2\x80\x93 harmoniske proporsjoner. En slik harmoni kunne for eksempel oppn\xc3\xa5s hvis forholdet mellom lengden og bredden av rommet var det samme som forholdet mellom bredden og h\xc3\xb8yden. Men harmonien er ikke begrenset til det enkelte rom. Naborom skulle ogs\xc3\xa5 st\xc3\xa5 i forhold til hverandre. Delene av et bygg m\xc3\xa5 dessuten st\xc3\xa5 i forhold til helheten._NEWLINE_Et harmonisk rom kan ha sirkul\xc3\xa6r eller kvadratisk grunnplan, men kan ogs\xc3\xa5 ha enkelte rektangul\xc3\xa6re former. Tallene 6 og 10 stod for eksempel godt til hverandre fordi de reflekterer menneskekroppens proporsjoner._NEWLINE_Et eksempel p\xc3\xa5 harmoniske dimensjoner finner vi i plantegningene til Villa Cornaro, som Palladio har tatt med i Quattro Libri. Det store sentralrommet er kvadratisk og ligger midt i den kvadratiske hoveddelen av bygget. Rommene som omkranser denne sentrale hallen har ogs\xc3\xa5 harmoniske forhold. Palladio nevner i teksten at h\xc3\xb8yden til de middels store rommene er en tredjedel h\xc3\xb8yere enn de er brede._NEWLINE_Palladio benytter seg av det som tidligere var en tempelfasade som et element i sine hovedbygninger. En trapp leder opp til inngangen som ligger bak s\xc3\xb8yler som holder oppe et tak med en gavl. Han brukte ikke dette i alle sine villaer, men denne bruken av tempelfasader er ved siden av symmetrien allikevel et klart kjennetegn._NEWLINE_Han benytter seg av s\xc3\xb8yler, men er friere i bruken av dem enn de klassiske forbildene. Han kan bruke mer enn \xc3\xa9n s\xc3\xb8yleorden i ett og samme byggverk, og da brukes den mest kompliserte i det dominerende sentrum av bygget, mens de enklere ordener for eksempel brukes i arkadene. S\xc3\xb8ylene kan v\xc3\xa6re fulle s\xc3\xb8yler som faktisk b\xc3\xa6rer et tak, eller brukes som dekorative elementer i fasaden til et palass.\n_START_SECTION_\nForbilder\n_START_PARAGRAPH_\nPalladio reiste flere ganger til Roma og studerte n\xc3\xb8ye de antikke ruinene der. Han laget en illustrert guidebok. Ruinene tegnet han slik han oppfattet at de m\xc3\xa5tte ha v\xc3\xa6rt. Her benyttet han seg av sine erfaringer som steinarbeider. Hans tegninger av ruinene svarer ikke alltid til det som er fremkommet ved senere utgravninger, men de er logiske ut fra en byggeteknisk betraktning.\n_START_SECTION_\nInnflytelse\n_START_PARAGRAPH_\nVincenzo Scamozzi var Palladios fremste elev og assistent. Han arvet flere prosjekter ved Palladios d\xc3\xb8d og fullf\xc3\xb8rte blant annet Teatro Olimpico og Villa Rotunda. Han gir i sin egen bok L'idea della architettura universale inntrykk av \xc3\xa5 ville distansere seg fra sin l\xc3\xa6remester. To av Scamozzis egne prosjekter, teatrene i Sabbioneta og Rocca Pisani, kan ogs\xc3\xa5 sammenlignes med de to nevnte arvestykkene. I begge tilfeller legger han mer vekt p\xc3\xa5 samtidens behov enn Palladio gjorde ved sine tilbakeblikk p\xc3\xa5 antikken, og hans teatre introduserte teatersaler med hesteskoform. Rocca Pisani ligner p\xc3\xa5 sin side sv\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 La Rotunda, men Scamozzi var ikke like besatt av symmetri._NEWLINE_Den engelske arkitekten Inigo Jones bes\xc3\xb8kte i 1614 Vicenza. Han m\xc3\xb8tte Scamozzi og fikk originaltegninger av Palladio fra ham. Dermed ble det Inigo Jones som skulle trekke linjen videre fra Vitruvius og Palladio. I september 1615 etterfulgte han Simon Basil som Surveyor of the King's Works og dette kan sies \xc3\xa5 markere starten p\xc3\xa5 den engelske palladianismen.\n_START_SECTION_\nI Quattro Libri dell'Architettura\n_START_PARAGRAPH_\nHan skrev i 1570 en avhandling I Quattro Libri dell'Architettura (de fire b\xc3\xb8ker om arkitektur) som har hatt stor innflytelse p\xc3\xa5 vestlig arkitektur. Han gj\xc3\xb8r en nyvinning ved at han i tegningene legger inn st\xc3\xb8rrelsene i stedet for \xc3\xa5 omtale det i teksten som til da var vanlig. Palladio tar for seg sine egne byggverk og legger frem prinsipper for hvordan bygg skal designes."