b"\n_START_ARTICLE_\nBeijing\n_START_SECTION_\nNavn, etymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet B\xc4\x9bij\xc4\xabng betyr \xc2\xabnordlig hovedstad\xc2\xbb, mens N\xc3\xa1nj\xc4\xabng, en by lenger s\xc3\xb8r i landet, betyr \xc2\xabsydlig hovedstad\xc2\xbb. D\xc5\x8dngj\xc4\xabng, \xc2\xab\xc3\xb8stlig hovedstad\xc2\xbb, viser p\xc3\xa5 kinesisk for\xc3\xb8vrig til T\xc5\x8dky\xc5\x8d (mens ordet tidligere var et annet navn for den tidligere hovedstaden Bianjing), mens Xij\xc4\xabng eller \xc2\xabvestlig hovedstad\xc2\xbb i overf\xc3\xb8rt betydning brukes om den tidligere keiserhovedstaden Xi'an. I periodene p\xc3\xa5 1900-tallet da Beijing ikke var rikshovedstad, bar den navnet Beiping (Peiping). Men byen har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt kjent under et stort antall andre navn, noe som det redegj\xc3\xb8res for grundigere i kapittelet nedenfor om byens historie._NEWLINE_I Nordkina og i standardkinesisk er uttalen B\xc4\x9bij\xc4\xabng (tonemtegnene betyr henholdsvis fallende, og deretter stigende tonefall p\xc3\xa5 e\xc2\xb4en, og h\xc3\xb8yt vedvarende toneleie p\xc3\xa5 i\xc2\xb4en). Det er for\xc3\xb8vrig beijingdialekten som ligger til grunn for standardkinesisk._NEWLINE_Romaniseringen Peking slo gjennom med franske katolske misjon\xc3\xa6rer sent p\xc3\xa5 1600-tallet, og gjengir ganske godt datidens uttale. Det var den gang s\xc3\xa6rlig jesuittene tilknyttet det keiserlige hoff b\xc3\xa5de under Ming- og Qing-dynastiene som gjorde kinesisk samfunn og kultur kjent i Europa. Dette var innen det skjedde en lydforskyvning i uttalen av mandarin fra [k\xca\xb2] til [t\xc9\x95] ([t\xc9\x95] gjengis i pinyintranskripsjon som j, som i Beijing). Dette g\xc3\xa5r fremdeles igjen i en rekke spr\xc3\xa5k (som p\xc3\xa5 fransk (P\xc3\xa9kin), italiensk (Pekino), spansk (Pek\xc3\xadn), portugisisk (Pequim), litauisk (Pekinas), bulgarsk, russisk, serbisk, nederlandsk, tysk, ungarsk og polsk._NEWLINE_I dag tilsvarer stavem\xc3\xa5ten Peking godt med uttalen i noen sydkinesiske dialekter, som faktisk i meget kan ligge n\xc3\xa6rmere uttalen av eldre kinesisk._NEWLINE_Beijing betyr \xc2\xabnord-hovedstad\xc2\xbb p\xc3\xa5 mandarin-kinesisk, men p\xc3\xa5 kantonesisk heter \xc2\xabnord\xc2\xbb bak og \xc2\xabhovedstad\xc2\xbb ging, s\xc3\xa5 her er Beijings navn Bakging.  P\xc3\xa5 koreansk heter byen derimot Pukyeong, av puk = \xc2\xabnord\xc2\xbb og yeong = \xc2\xabhovedstad\xc2\xbb, og p\xc3\xa5 japansk er navnet Hokyo, av hoku = \xc2\xabnord\xc2\xbb og kyo = \xc2\xabhovedstad\xc2\xbb (slik man ogs\xc3\xa5 finner det i Tokyo). Endelig har Beijing navnet B\xe1\xba\xafc Kinh p\xc3\xa5 vietnamesisk - der b\xe1\xba\xafc betyr \xc2\xabnord\xc2\xbb og kinh betyr \xc2\xabhovedstad\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rhistorisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nI omr\xc3\xa5det der Beijing n\xc3\xa5 ligger fantes for 500 000 til 230 000 \xc3\xa5r siden en variant av f\xc3\xb8rmennesket Homo erectus, nemlig det som tidligere ble vitenskapelig benevnt Sinanthropus pekinensis (dvs. \xc2\xabKinamennesket fra Peking\xc2\xbb, Pekingmannen). Rester ble avdekket i 1920- og 1930-\xc3\xa5rene i Zhoukoudian, 50 kilometer s\xc3\xb8rvest for dagens by. Universitetet i Uppsala spilte en viktig rolle, for den svenske forskeren Johan Gunnar Andersson hadde virket i omr\xc3\xa5det i flere \xc3\xa5r. Han og en rekke arkeologer og paleontologer som amerikaneren Walter Granger, \xc3\xb8sterrikeren Otto Zdansky og den franske jesuitten Pierre Teilhard de Chardin var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re og fortolke funnene._NEWLINE_P\xc3\xa5 funnstedet fant man verkt\xc3\xb8y av stein og knokler, og et tykt sjikt med aske. Askelaget tolker mange fagfolk som tegn p\xc3\xa5 bruk av ild, selv om dette er omstridt. I 1987 ble stedet oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 UNESCOs liste over Verdensarven. Vitenskapelig arbeid p\xc3\xa5 stedet p\xc3\xa5g\xc3\xa5r fortsatt, og det gj\xc3\xb8res fremdeles (2005) interessante funn.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r keisertiden\n_START_PARAGRAPH_\nByens eksistens er belagt s\xc3\xa5 langt tilbake som til det vestlige Zhou-dynastiets tid (1121\xe2\x80\x93770 f.Kr.) da den bar navnet Ji. Dette nevnes i en skriftlig kilde fra 1000 f.Kr.. Ji var da et viktig sted for handelen med mongolene og koreanerne, og med forskjellige stammer fra Shandong og det sentrale Kina._NEWLINE_I de stridende rikers tid var Beijing hovedstad for staten Yan, og het av den grunn Yanjing (\xe7\x87\x95\xe4\xba\xac, Yan-hovedstaden). Dette gamle navnet, som byen ogs\xc3\xa5 hadde i en periode i den tidlige keisertiden, lever videre i den folkelige bevissthet, b\xc3\xa5de som et \xc3\xa6rverdig kulturnavn, og som et popul\xc3\xa6rt \xc3\xb8lmerke, Kinas ledende merke p\xc3\xa5 innenriksmarkedet.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste keiserdynastiene\n_START_PARAGRAPH_\nEtter staten Yans fall etablerte Qin-dynastiet (221\xe2\x80\x93207 f.Kr.) det f\xc3\xb8rste allkinesiske keiserdynastiet. Qin-dynastiet, Han-dynastiet  (202 f.Kr.\xe2\x80\x93220 e.Kr.), og Jin-dynastiet (265\xe2\x80\x93420 e.Kr., det f\xc3\xb8rste av tre dynastier med navnet \xc2\xabJin\xc2\xbb) hadde lokale prefekturer i omr\xc3\xa5det rundt Beijing._NEWLINE_I 221 f.Kr. ble byen erobret av Kinas senere f\xc3\xb8rste keiser Qin Shihuangdi (259\xe2\x80\x93210 f.Kr.). I hans regjeringstid ble murene mot nord befestet. Under Qin-dynastiet fikk byen atter navnet Ji. Den tapte da sin betydning, ved at den ikke lenger var hovedstad for noen stat._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundrer utviklet Ji seg fra en ubetydelig provinsby til et knutepunkt for handel og viktig milit\xc3\xa6rt feste for forsvaret av Kinas nordgrense. Byens strategiske og samtidig utsatte beliggenhet f\xc3\xb8rte til at den en rekke ganger ble angrepet og tidvis okkupert av de halvnomadiske steppefolkene fra nord. _NEWLINE_S\xc3\xa5 overtok Tang-dynastiet, som kalte byen Youzhou \xe5\xb9\xbd\xe5\xb7\x9e eller Fanyang. Byen l\xc3\xa5 innen det som i dag er Stor-Beijing, men det er likevel et stykke fra det som er Beijings gamleby. Fanyang ble hovedkvarter for Fanyang jiedushi, med en slags milit\xc3\xa6rguvern\xc3\xb8r over det som n\xc3\xa5 er Beijing og den nordlige del av provinsen Hebei. En av disse jiedushier, An Lushan, innledet sitt oppr\xc3\xb8r herfra i 755. Dette oppr\xc3\xb8ret anses gjerne som vendepunktet for Tang-dynastiet; fra da begynte sentralregjeringen \xc3\xa5 miste grepet over mange av landsdelene.\n_START_SECTION_\nJin-, Liao- og Jin-dynastiene\n_START_PARAGRAPH_\nI 936 avstod det nordkinesiske senere Jin-dynasti (936\xe2\x80\x93947) en stor del av sine nordlige grensetrakter, inklusive Beijing (p\xc3\xa5 den tid ble kalt Youzhou), til khitanfolket, og det etablerte i sin tur Liao-dynastiet (907\xe2\x80\x931125). I 938 etablerte Liao-dynastiet en sekund\xc3\xa6r hovedstad der, og kalte den Nanjing (\xc2\xabden s\xc3\xb8rlige hovedstad\xc2\xbb). (Den m\xc3\xa5 ikke forveksles med dagens Nanjing, den by som n\xc3\xa5 er hovedstad i Jiangsu-provinsen). Liao-dynastiet var et regionalt nordkinesisk dynasti; ellers var det \xc3\xb8vrige Kina i denne perioden regjert av Song-dynastiet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1000-tallet fikk byen hete Yenjing._NEWLINE_I 1125 annekterte jurchenernes Jin-dynasti Liao, og i 1153 flyttet det sin hovedstad til Liaos Nanjing, som de igjen gav nytt navn. N\xc3\xa5 fikk byen navnet Zhongdu (\xe4\xb8\xad\xe9\x83\xbd, \xc2\xabden sentrale hovedstad\xc2\xbb).  Zhongdu l\xc3\xa5 i det omr\xc3\xa5det som n\xc3\xa5 er omkring Tianningsi, noe s\xc3\xb8rvest for det sentrale Beijing. Tianningtemplets pagode er den viktigste arkitektoniske monument som har overlevd av Nanjing og Zhongdu.\n_START_SECTION_\nYuan-dynastiet (1271\xe2\x80\x931368)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1264 kom mongolene under Kublai-khan, og etter f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etablerte de sitt eget dynasti, Yuan-dynastiet, i Kina. De bygde en direkte tilgrensende bybebyggelse nord\xc3\xb8st for det som var igjen av de gamle husene av Liao-dynastiets hovedstad. Den byen var blitt brent og plyndret allerede i 1215._NEWLINE_Kublai-khan bygde faktisk opp en helt ny by. Den stod ferdig i 1293. Denne nye byen het p\xc3\xa5 kinesisk Dadu, som betyr den store hovedstad. Men byen var best kjent under det mongolske navnet Khanbaliq. Dette var hvor khanens palass var. Khanbaliq hadde sine keiserlige palasser omtrent der de ogs\xc3\xa5 var i de senere Ming- og Qing-dynastiene, og rundt det moderne Kinas regjeringsomr\xc3\xa5de._NEWLINE_Khanbaliq l\xc3\xa5 sentrert noe nord for det moderne sentrale Beijing.  Dens geografiske midte var n\xc3\xa6rmere den nordlige langsiden av Andre ringvei, og byen strakk seg nordover til et sted mellom tredje og fjerde ringvei. Noen beskjedne rester av mongoltidens nordlige mur er fremdeles bevart._NEWLINE_Det var til denne byen \xe2\x80\x93 som han kalte Cambaluc \xe2\x80\x93 den italienske reisende Marco Polo kom fra Venezia og tjenestegjorde for khanen i 17 \xc3\xa5r; han kunne fortelle om en h\xc3\xb8yt utviklet sivilisasjon med b\xc3\xa5de krutt og papir.\n_START_SECTION_\nMing-dynastiet (1398\xe2\x80\x931644)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1368 overtok Ming-dynastiet. Hongwu-keiseren, den f\xc3\xb8rste av Ming-keiserne, forla sin residens til Nanjing lenger s\xc3\xb8r i Kina, og denne byen ble dermed hovedstaden. Dadu fikk n\xc3\xa5 navnet Peiping. Den forble imidlertid en viktig by, s\xc3\xa6rlig som forsvarsfeste mot stammene i nord._NEWLINE_I 1408 begynte Yongle-keiseren med en fullstendig nybygging av byen, som han gav navnet Beijing. Han bygde blant annet Den forbudte by og Himmeltempelet, og la dermed de viktigste f\xc3\xb8ringene for bybildet og utbyggingsaksene. I 1421 flyttet han hovedstadsfunksjonen tilbake til Beijing. Tiananmenporten ble senere til statsemblemet for Folkerepublikken Kina. Den brant ned to ganger under Ming-dynastiet, og ble gjenoppbygd for siste gang i 1651._NEWLINE_Det var under Ming-dynastiet at Beijing fikk sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende form hva gjelder store deler av den indre by. Ming-dynastiets nordlige bydel var trukket noe s\xc3\xb8rover i forhold til Yuan-tidens bymur. Restene av den nordligere Yuan-muren er fremdeles \xc3\xa5 finne i det moderne Beijing. De er kjent som Tucheng \xe5\x9c\x9f\xe5\x9f\x8e, som betyr \xc2\xabjordvollen\xc2\xbb._NEWLINE_Mingtidens bymur gjorde tjeneste som Beijings bymur helt til den fra 1950-tallet ble revet for \xc3\xa5 gi godt rom for anleggsarbeidene av ringveien rundt den indre by._NEWLINE_Det antas at Beijing var verdens st\xc3\xb8rste by fra 1425 til 1650 og fra 1710 til 1825.\n_START_SECTION_\nQing-dynastiet (1644\xe2\x80\x931911)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1644 erobret mandsjuene byen og etablerte sitt Qing-dynasti i Kina. Inntoget i den da stygt borgerkrigsherjede byen ble fulgt av store omstillinger. Mandsjusoldater og deres familier fikk  ordre om \xc3\xa5 flytte inn i den nordlige del av byen, med keiserbyen og de omliggende deler innenfor Beijings bymur i nord. For at de skulle f\xc3\xa5 plass, ble alle kinesiske borgere kastet ut. Dermed ble hele norddelen av Beijing reservert for mandsjuer, som fikk boligomr\xc3\xa5der etter det mandsjuiske banner de tilh\xc3\xb8rte. Denne delen fikk i senere vestlige beskrivelser navnet Tartarbyen. Kineserne fikk trenge seg sammen i den s\xc3\xb8rlige halvdelen, som fikk tilnavnet Kineserbyen. _NEWLINE_I Qing-dynastiet ble byen ytterligere beriket med flere templer og palasser._NEWLINE_B\xc3\xa5de palassomr\xc3\xa5det og de aller fleste viktige templer og embeder l\xc3\xa5 i Tatarbyen. Det var lite slikt i Kineserbyen; blant de f\xc3\xa5 unntak var Himmeltempelet. Hit pleide keiseren \xc3\xa5 dra om morgenen til vintersolverv, og der frembar han p\xc3\xa5 et friluftsalter et offer til Shangdi. Ved t\xc3\xb8rke eller hungersn\xc3\xb8d oppsendte han b\xc3\xb8nner til samme guddom. Ved siden av mot vest er \xc3\x85kerbrukets tempel: Hvert v\xc3\xa5rjevnd\xc3\xb8gn dro keiseren dit for \xc3\xa5 innlede v\xc3\xa5rarbeidet ved \xc3\xa5 pl\xc3\xb8ye en fure i jorden._NEWLINE_Det var i f\xc3\xb8rste del av 1700-tallet at byen opplevde sin st\xc3\xb8rste blomstringstid, under Kangxi, Yongzheng- og Qianlong-keiserne. Det var p\xc3\xa5 denne tiden at Qing-herskerne litt nord for byen bygde det legendariske sommerpalasset for keiserslekten og adelen, et enest\xc3\xa5ende anlegg ogs\xc3\xa5 i verdenssammenheng med 200 paviljonger, templer og palasser, i et vakkert landskap med kunstige innsj\xc3\xb8er og \xc3\xa5ser. Sammen med keiserpalasset i Den forbudte by representerte det gamle og det nye sommerpalasset midtpunktet og symbolet for det kinesiske keiserd\xc3\xb8mmes herlighet og maktutfoldelse._NEWLINE_Men under andre opiumskrig trengte seierrike britiske og franske troppestyrker frem til byen i 1860. Sommerpalasset nordvest for sentrum ble plyndret og deretter brent. Sivilbefolkningen gikk tunge tider i m\xc3\xb8te, mens keiserhoffet fremdeles kunne leve sitt liv p\xc3\xa5 det store omr\xc3\xa5det innenfor Den forbudte bys murer. _NEWLINE_Sommerpalasset ble senere gjenoppbygd og var ferdig igjen i 1895. Men likesom i 1860 ble det igjen brent ned av utenlandske styrker noen \xc3\xa5r etter at det var ferdig, denne gangen i forbindelse med \xc3\xa5ttenasjonsalliansens intervensjon mot boksernes oppr\xc3\xb8r i 1900. Etter at de hadde unnsatt de beleirede utlendinger og kristne i legasjonskvarteret og i Nordkirken, satte de gang med straffeaksjoner. Det \xc3\xa6rverdige Hanlin-akademiet mellom Tiananmen og det nevnte legasjonsomr\xc3\xa5det var blitt plyndret og brent av de beleirede diplomatene allerede f\xc3\xb8r de vestlige troppene ankom, men det var meget annet som ble \xc3\xb8delagt av dem i bykjernen. De var f\xc3\xb8rst inne p\xc3\xa5 \xc3\xa5 jevne Den forbudte by til jorden som straff for oppr\xc3\xb8ret, men ombestemte seg og gikk i stedet l\xc3\xb8s p\xc3\xa5 Sommerpalasset. Sommerpalasset ble imidlertid i noen grad gjennombygd og stod ferdig igjen i 1902.\n_START_SECTION_\nRepublikken Kina (1912\xe2\x80\x931949)\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at mandsjuene og deres dynasti ble styrtet og Republikken Kina ble grunnlagt, var det de revolusjon\xc3\xa6res mening at Nanjing skulle bli hovedstaden. Men til \xc3\xa5 begynne med ble det ikke slik. Embedsmannen Yuan Shikai i Beijing, som hadde betydd meget for at revolusjonen lyktes, fikk igjennom at han selv skulle bli den unge republikkens president og at hovedstaden skulle forbli i Beijing. F\xc3\xb8r han d\xc3\xb8de i 1916 var han blitt meget omstridt og upopul\xc3\xa6r \xe2\x80\x93 han hadde fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 oppkaste seg selv til keiser. Etter hans d\xc3\xb8d forfalt landet til borgerkriger mellom forskjellige krigsherrer, og flere av dem fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 sikre seg kontrollen over Beijing. Selv om Beijing i teorien forble landets politiske sentrum frem til 1928, var det ikke noe maktsentrum av landsomfattende karakter._NEWLINE_Det var ikke f\xc3\xb8r i 1927 at det nasjonalistiske parti Kuomintang fra sin maktbase i s\xc3\xb8r klarte \xc3\xa5 nedkjempe krigsherrene i nord. Nanjing ble offisielt landets hovedstad i 1928, og Beijing endret navn til Beiping (Peip'ing) (\xe5\x8c\x97\xe5\xb9\xb3) den 28. juni samme \xc3\xa5r._NEWLINE_Med hendelsen ved Marco Polo-broen (Lugouqiao) den 19. juli 1937 som p\xc3\xa5skudd br\xc3\xb8t den annen sino-japanske krig ut, og Beiping ble inntatt av Japan den 29. juli 1937. Under okkupasjonen ble navnet Beijing gjeninnf\xc3\xb8rt, og byen ble sete for Kinas provisoriske regjering som ledet en av lydstatene som japanerne opprettet p\xc3\xa5 kinesisk jord. Senere ble den forent med den mer omfattende Wang Jingweis regjering med sete i Nanjing. Den japanske h\xc3\xa6r etablerte et bakteriologisk forskningsinstitutt i byen, en del av deres forskningsprogram der japanske leger eksperimenterte med mennesker._NEWLINE_F\xc3\xb8rst ved slutten av annen verdenskrig i 1945 ble Beijing befridd av Kuomintangh\xc3\xa6ren og av US Marines. N\xc3\xa5 fikk den hete Beiping igjen. Etter verdenskrigen blusset den kinesiske borgerkrig opp for fullt, og mye av kampene skjedde nord for Beiping, i Mandsjuria. Etter nasjonalistenes nederlag i Mandsjuria i 1948 kunne kommunistene fokusere p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5dene s\xc3\xb8r for Den kinesiske mur. Den 21. januar 1949 led Kuomintangstyrkene katastrofale tap i et slag mot Maos R\xc3\xb8de arm\xc3\xa9. Beiping ble inntatt av kommunistene ti dager etter, og de bestemte seg for \xc3\xa5 kalle byen Beijing igjen.\n_START_SECTION_\nFolkerepublikken Kina (siden 1949)\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1949 ble Folkerepublikken Kina opprettet, og hovedstaden kom igjen nordover, til Beijing. Da Folkerepublikken ble grunnlagt, bestod det politisk-administrative omr\xc3\xa5det Beijing bare av det bymessige omr\xc3\xa5det og de n\xc3\xa6rmeste av forstedene. Det bymessige omr\xc3\xa5de var inndelt i en mengde sm\xc3\xa5 distrikter innenfor det som n\xc3\xa5 er Annen ringvei. Siden da er mange omliggende fylker blitt inkorporert, og dermed er Beijings administrative omr\xc3\xa5de blitt mangedoblet i utstrekning. Beijings ber\xc3\xb8mte bymur ble revet, det meste mellom 1965 og 1969._NEWLINE_Ombyggingen av hovedstaden og fjerningen av det som kunne minne om det forrige regime var et h\xc3\xb8yt prioritert forehavende for det kinesiske kommunistparti, Man skulle fri seg fra fortiden, og det innebar at en meget stor del av den gamle bygningssubstans ble revet eller kraftig ombygd. I pakt med den aktivt ateistiske politikk gikk det ikke minst ut over gamle templer. For eksempel ble Tempelet for den sublime visdom omgjort til en fabrikkbygning. I Tempelet for ildguden ble det produsert lysp\xc3\xa6rer. Mens det i 1940-\xc3\xa5rene var 8\xc2\xa0000 templer og religi\xc3\xb8se minnehaller og -steder i byen, var det bare 150 igjen i 1960-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Byen har hatt eksplosiv vekst siden de \xc3\xb8konomiske reformene ble igangsatt under Deng Xiaoping siden  1979. Byen sprengte seg raskt ut over b\xc3\xa5de Annen ringvei og Tredje ringvei, og presser n\xc3\xa5 mot og tildels forbi de nyere ytre ringveier, Femte ringvei og Sjette ringvei. Store jordbruksomr\xc3\xa5der er kommet under asfalt og har f\xc3\xa5tt h\xc3\xb8yhusbebyggelse. Et nytt forretningsomr\xc3\xa5de er blitt utviklet i Guomao-omr\xc3\xa5det, Wangfujing og Xidan har utviklet seg til blomstrende innkj\xc3\xb8psomr\xc3\xa5der, og Zhongguancun er blitt et st\xc3\xb8rre senter for elektronikk i Kina._NEWLINE_Problemer som tung og treg trafikk, d\xc3\xa5rligere luftkvalitet, tap av historiske nabolag og en betydelig tilstr\xc3\xb8mning av folk fra fattige landlige omr\xc3\xa5der i landet, har fulgt Beijings vekst._NEWLINE_Tidlig i 2005 godkjente regjeringen en plan om \xc3\xa5 stanse Beijings vekst i alle retninger. For fremtiden skulle veksten heller skje i to semisirkul\xc3\xa6re b\xc3\xa5nd \xc3\xb8st og vest for sentrum, i stedet for \xc3\xa5 gro i konsentriske ringer i alle retninger._NEWLINE_Forberedelsene til OL utl\xc3\xb8ste en rekke h\xc3\xa5ndfaste saneringstiltak. Fabrikker som ikke var i stand til \xc3\xa5 modernisere seg slik at de forurenset mindre, ble stengt. Det ble ryddet plass for mange store og sm\xc3\xa5 friomr\xc3\xa5der og andre gr\xc3\xb8ntarealer. Tilskitnede kanaler ble drenert og renset.\n_START_SECTION_\nBeliggenhet\n_START_PARAGRAPH_\nBeijing ligger 110 kilometer vest for Bohai, den vestligste bukten av Gulehavet, og er omsluttet av provinsen Hebei, som byen tidligere var del av og provinshovedstad for. Den er forvaltningsmessig en enhet p\xc3\xa5 provinsniv\xc3\xa5, og har et areal p\xc3\xa5 16\xc2\xa0807,8\xc2\xa0km\xc2\xb2. Det er litt st\xc3\xb8rre enn Hordaland, litt mindre enn S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag. Derav tilh\xc3\xb8rer kun 1\xc2\xa0369,9\xc2\xa0km\xc2\xb2 (\xc3\xa5tte prosent) den egentlige by. 15\xc2\xa0398,4\xc2\xa0km\xc2\xb2 (92\xc2\xa0%) best\xc3\xa5r av forsteder og landlige omr\xc3\xa5der. Metropolregionen Beijing, det vil si den egentlige by og dens forsteder, har et areal p\xc3\xa5 8\xc2\xa0859,9\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Byen er i den nordlige randen av en tett befolket lavlandsslette som ligger i gjennomsnitt 63\xc2\xa0moh, og er halvveis omkranset av fjellene foran det mongolske h\xc3\xb8yplat\xc3\xa5. I nord-s\xc3\xb8r-retning er dette omr\xc3\xa5det 180 kilometer langt, i \xc3\xb8st-vest-retning over 170 kilometer. Andre store byer i Beijing-byprovinsen er Mentougou (205\xc2\xa0574 innbyggere, pr. 1. januar 2007), Tongzhou (169\xc2\xa0770 innb.), Shunyi (122\xc2\xa0264 innb.), Huangcun (109\xc2\xa0043 innb.) og Fangshan (100\xc2\xa0855 innb.)._NEWLINE_Beijing ligger i nordenden av den omtrent trekantede nordkinesiske slette, som \xc3\xa5pner seg opp s\xc3\xb8r og \xc3\xb8st for byen. Fjellene i nord, nordvest og vest skjermer byen og det nordkinesiske jordbruksomr\xc3\xa5de mot \xc3\xb8rkensteppene p\xc3\xa5 den andre siden._NEWLINE_De st\xc3\xb8rste elvene som renner gjennom Beijing byprovins er Yongdingelven og Chaobaielven. De renner begge mot s\xc3\xb8r, og er del av elvesystemet knyttet til elven Hai He. Beijing er ogs\xc3\xa5 det nordlige endepunkt for Keiserkanalen. Et stort reservoar bygd i den \xc3\xb8vre del av Chaobaielven i fylket Miyun, er omr\xc3\xa5dets st\xc3\xb8rste reservoar, og sv\xc3\xa6rt viktig for Beijings ferskvannsbehov._NEWLINE_Den nordvestre del av byprovinsen, s\xc3\xa6rlig distriktene Yanqing og Huairou, domineres av Jundufjellene, mens de vestlige deler innrammes av Xishanfjellene.  Den kinesiske mur, som \xc3\xa5ler seg tvers over den nordlige delen av omr\xc3\xa5det, gjorde bruk av det ruglete fjellterrenget for \xc3\xa5 danne forsvarsverker mot innfall fra nomadestammene p\xc3\xa5 de nordlige stepper. Donglingfjellet i Xishanfjellene p\xc3\xa5 grensen mot Hebei er Beijings h\xc3\xb8yeste punkt, med en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 2303 meter.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen nordkinesiske slette som Beijing ligger p\xc3\xa5, er et forkastningsomr\xc3\xa5de som er tilf\xc3\xb8rt sedimenter fra deltaer ved utl\xc3\xb8pet til de nordkinesiske elvene. Sletten best\xc3\xa5r av l\xc3\xb8ss og sand som er tilf\xc3\xb8rt fra fjellandet i vest og nordvest. Guleelven i s\xc3\xb8r er den viktigste elven som har fylt ut dette omr\xc3\xa5det med masse. Denne floden er den slamrikeste elven i verden og den har fylt p\xc3\xa5 sedimenter b\xc3\xa5de nord og s\xc3\xb8r for Shandonghalv\xc3\xb8ya._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det er utsatt for sterke tektoniske spenninger som stadig utl\xc3\xb8ser jordskjelv. \xc3\x85rsaken er at Den eurasiske kontinentalplaten beveger seg s\xc3\xb8rover mot Den australske platen med en hastighet p\xc3\xa5 fire til fem centimeter i \xc3\xa5ret._NEWLINE_Den 28. juli 1976 fant det sted et jordskjelv i Tangshan 140 kilometer \xc3\xb8st for Beijing som ogs\xc3\xa5 medf\xc3\xb8rte skader i Beijing. Jordskjelvet i Tangshan var det alvorligste jordskjelvet p\xc3\xa5 1900-tallet med styrke 8,2 p\xc3\xa5 Richters skala. Offisielt kostet det 242\xc2\xa0419 mennesker livet, men utenlandske overslag var s\xc3\xa5 h\xc3\xb8ye som oppimot 800\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nForurensningsproblemer\n_START_PARAGRAPH_\nDen kinesiske hovedstaden m\xc3\xa5 kjempe med en rekke forurensningsutfordringer. Elvene er sterkt forurenset, og det er problemer med drikkevannet og luftkvaliteten. Trafikken er sv\xc3\xa6rt tett og kollektivtransportnettet, som stadig utbygges, er utilstrekkelig. Siden tidlig i 1990-\xc3\xa5rene har man arbeidet m\xc3\xa5lrettet for \xc3\xa5 redusere forurensningen. Det er blitt vedtatt lover om gjenbruk, forurensningsm\xc3\xa5linger og grenseverdier, effektivisering av energiforbruket og luftrenhet._NEWLINE_Utviklingen av Beijing fortsetter med stor fart, og denne veksten p\xc3\xa5f\xc3\xb8rer byen mange slags problemer. Smog er et vesentlig problem; likeledes det som myndighetene kaller kraftbesparende tiltak \xe2\x80\x93 som planlagte str\xc3\xb8mbortfall og \xc2\xabbrownouts\xc2\xbb. Beijingborgere klager stadig over vannkvaliteten og prisene p\xc3\xa5 grunnleggende tjenester som elektrisitet og gass. De st\xc3\xb8rre industriomr\xc3\xa5der utenfor byomr\xc3\xa5det fikk beskjed om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 orden p\xc3\xa5 sine utslipp eller forlate omr\xc3\xa5det. De fleste fabrikkene som ikke klarte \xc3\xa5 oppdatere sine renseanlegg flyttet til steder som Xi'an._NEWLINE_Etter 1. januar 2003 har man bare tillatt personbiler som oppfyller det som tilsvarer CENs Euronorm 2. Mange dieseldrevne busser erstattes med gassdrevne. I tillegg steg (frem til 2007) antallet elektrisk drevne trolleybusser til fem prosent av Beijings i alt 18\xc2\xa0000 busser. Den skinnebundne n\xc3\xa6rtrafikken, fremfor alt undergrunnsbanen, utbygges i aggressiv fart. Men luftforurensningen i Beijing er fortsatt (2008) betenkelig h\xc3\xb8y, med mye st\xc3\xb8v og stort kullosandel._NEWLINE_St\xc3\xb8vstormene som hjems\xc3\xb8ker byen til stadighet skyldes erosjon i \xc3\xb8rkenlandskapene i det nordlige og nordvestre Kina. Noen ganger utl\xc3\xb8ser Beijings v\xc3\xa6rmodifikasjonsbyr\xc3\xa5 regnv\xc3\xa6r p\xc3\xa5 kunstig vis for \xc3\xa5 dempe f\xc3\xb8lgene av disse st\xc3\xb8vvindene. I l\xc3\xb8pet av de fire f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5nedene av 2006 var det \xc3\xa5tte slike st\xc3\xb8vstormer. I april 2002 etterlot en slik storm seg nesten 50\xc2\xa0000 tonn st\xc3\xb8v i Beijing f\xc3\xb8r den trakk videre til Korea og Japan._NEWLINE_Luftkvaliteten i Beijing er if\xc3\xb8lge Verdens helseorganisasjon (WHO) en av de verste i verden. Blant \xc3\xa5rsakene m\xc3\xa5 fremheves b\xc3\xa5de de mange fabrikker og kraftverk i omr\xc3\xa5det, trafikksituasjonen, og boligfyringen. Ettersom urbaniseringen i Beijings byprovins fortsetter er det vanskelig \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 nettoforbedringer.\n_START_SECTION_\nPolitisk ledelse\n_START_PARAGRAPH_\nSom i resten av landet er det politiske system organisert med parallelle strukturer: Det kinesiske kommunistpartis struktur, og den statlige struktur._NEWLINE_Borgermesteren er den h\xc3\xb8yestrangerende i den offisielle borgerlige struktur. Borgermesteren har samme rang som provinsguvern\xc3\xb8r. Men hva gjelder reell makt, har den \xc3\xb8verste kommunistiske partisekret\xc3\xa6r for Beijing, for tiden (juli 2008) Liu Qi, vesentlig mer makt enn borgermesteren._NEWLINE_Borgermester av Beijing er Guo Jinlong (f\xc3\xb8dt 1947 i Nanjing). Han tiltr\xc3\xa5dte dette embede i november 2007 etter \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt partisekret\xc3\xa6r i provinsen Anhui. Det har v\xc3\xa6rt noe uro i embedet; i april 2003 m\xc3\xa5tte borgermesteren Meng Xuenong fratre fordi man mente at han hadde sviktet under SARS-utbruddet i hovedstaden. Det er Det kinesiske kommunistparti som avgj\xc3\xb8r hvem som skal bekle de politiske verv. Man mente at han fortiet og s\xc3\xa5 bagatelliserte problemene. Flere tusener ble SARS-syke i byen, og hundrevis d\xc3\xb8de._NEWLINE_Byregjeringen er overordnet instans for Beijings 16 bydistrikter og fylker. Disse enhetene er inndelt i stadig mindre enheter, helt ned til nabolags- og landsbykomiteer._NEWLINE_Beslutninger fattes ofte raskt, og styresettet er slik at fattede beslutninger eksekveres uten \xc3\xa5 innvilge mye tid eller anledning til protester eller borgerinitiativer, eller klager gjennom rettssystemet. Ved gjennomf\xc3\xb8ring av store infrastrukturprosjekter som inneb\xc3\xa6rer rivning slik at beboere og bedrifter m\xc3\xa5 reallokeres, tildeles disse andre tilholdssteder og gis et flyttebidrag. Dersom de ikke er flyttet innen fristen, risikerer de ikke bare \xc3\xa5 bli fysisk fjernet, men ogs\xc3\xa5 at omkostningene til dette belastes dem slik at erstatningsutbetalingen reduseres eller bortfaller.\n_START_SECTION_\nOpera og teater\n_START_PARAGRAPH_\nByen har mange konserthus og teatre, som for eksempel Folketeaterets. Den ber\xc3\xb8mte formen for kinesisk opera som kalles Pekingoperaen er oppkalt etter byen. Den har sin egen blanding av s\xc3\xa6regne uttrykk innen sang, dans, akrobatikk og mimikk. Handlingen bygges som regel rundt historisk eller mytologisk stoff. Mye av Pekingoperaen fremf\xc3\xb8res p\xc3\xa5 et arkaisk scenespr\xc3\xa5k som er temmelig forskjellig b\xc3\xa5de fra standard mandarin og fra beijingdialekten._NEWLINE_Det moderne teater er i rask utvikling og forandring, og det fremvises gjerne kinesiske versjoner av vestlige stykker. Eksperimenteringsviljen er stor._NEWLINE_Taleteateret kom ikke til Beijing f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1900-tallet. Det fikk Folkekunstteateret i Beijing som s\xc3\xa6rlig hjemstavn, og frem til kulturrevolusjonen hadde det ofte p\xc3\xa5 repertoaret europeiske verker med et tydelig sosialt budskap. I 1968 fikk imidlertid Mao Zedongs tredje hustru, Jiang Qing, for det meste forbudt de fleste teaterstykker innen sjangeren. Teateret og de fleste kinoer var stengt i de ca. ti \xc3\xa5rene kulturrevolusjonen raste._NEWLINE_Det bet\xc3\xb8d ikke at det var full stans p\xc3\xa5 kulturarbeidet under kulturrevolusjonen. Det var imidlertid blitt en ensrettet og str\xc3\xb8mlinjeformet \xc2\xabkulturfront\xc2\xbb.  Blant de f\xc3\xa5 operastykker som var tillatt oppf\xc3\xb8rt, var Jiang Qing Den r\xc3\xb8de lanterne (\xc2\xabHongdeng ji\xc2\xbb) fra 1964. Her skildrer Maos hustru jernbanearbeideren Li Yuhe og hans kone som kjempet mot japanerne, der hans jernbanelanterne spilte en viss rolle. Denne r\xc3\xb8de lanternen overlot han senere til datteren Li Tiemei. Det henspilte p\xc3\xa5 bokseroppr\xc3\xb8rets kvinnelige r\xc3\xb8de lanterner, og var ment \xc3\xa5 oppildne r\xc3\xb8degardistene. Slik ble lanternen symbol p\xc3\xa5 den vedvarende revolusjon\xc3\xa6re patriotiske kamp som gikk i arv fra generasjon til generasjon. En omfattende propaganda utnyttet symbolet for \xc3\xa5 trekke tr\xc3\xa5der tilbake fra r\xc3\xb8degardistene til bokserne, som ble fremstilt som de \xc3\xa5ndelige forl\xc3\xb8pere for samtidens revolusjon\xc3\xa6re rettledet av Mao, den r\xc3\xb8de morgengrys sol._NEWLINE_I tiden etter kulturrevolusjonen har den klassiske Beijingoperaen og annen kinesisk opera opplevd en renessanse. Stykkene som oppf\xc3\xb8res er av klassisk merke, men det skjer ogs\xc3\xa5 nyskapning innen rammer som er tro mot sjangeren. Det klassiske repertoar innen sjangeren omfatter om lag 1\xc2\xa0400 stykker._NEWLINE_Beijings symfoniorkester ble grunnlagt i 1977.\n_START_SECTION_\nMuseer\n_START_PARAGRAPH_\nPalassmuseet er uten tvil byens viktigste museum. Det omfatter b\xc3\xa5de bygningene i Den forbudte by, det vil si den tidligere residens for keiserfamilien og hoffet, og de samlinger som oppbevares der, og av noen bygninger i s\xc3\xb8rlig forkant av dette. P\xc3\xa5 1930-tallet ble disse gjenstandene evakuert og dermed sikret fra japansk plyndring. Det kom senere tilbake, og deler av det er fast utstilt, andre p\xc3\xa5 rullerende utstilling, i Den forbudte by. Palassmuseet omfattende samlinger av kunst og gjenstander er for det meste bygget p\xc3\xa5 samlinger oppst\xc3\xa5tt i Ming- og Qing-epokene._NEWLINE_Gjenstander derfra er ogs\xc3\xa5 ofte p\xc3\xa5 vandreutstillinger verden rundt. Men ikke alt kom tilbake til Beijing; viktige deler havnet i Det nasjonale palassmuseum i Taipei._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av en av Qing-keisernes samlemani er det et interessant og uvanlig urmuseum i Palassmuseet. De fleste av urene er barokkeksemplarer fra Europa, mange av dem tilpasset de kinesiske kunder: Man har for eksempel et urapparatur med en mekanisk figur av en mandarin; p\xc3\xa5 klokkeslaget kalligraferer figuren tre kinesiske tegn. Det er ogs\xc3\xa5 et interessant kjempestort kinesisk vannur i museet._NEWLINE_Beijing har ogs\xc3\xa5 et godt naturhistorisk museum og Kinas geologiske museum._NEWLINE_Beijing har et stort antall kunstmuseer. Det er imidlertid vanskelig \xc3\xa5 finne god moderne kunst. Det meste av den er i alternativgallerier som lenge ikke ble oppf\xc3\xb8rt i byens egne guidehefter. De mest kjente er Courtyard Gallery i Donghuamen Dajie og Red Gate Gallery i China World Hotel i Jianguomenwai Dajie._NEWLINE_60 kilometer nord for byen er et interessant luftfartmuseum. I en kjempehangar og i en utstillingshall er det utstilt mer enn 300 luftfart\xc3\xb8y, fra en kopi av br\xc3\xb8drene Wrights fly, og frem til kamphelikoptre fra slutten av 1900-tallet. Til samlingen h\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 fly fra Koreakrigen, bombeflyet som slapp den f\xc3\xb8rste kinesiske atombomben i 1964, Mao Zedongs personlige fly, og det flyet hvorfra Zhou Enlais aske ble spredt for alle vinder._NEWLINE_I bydistriktet Chaoyang ligger Kinas jernbanemuseum._NEWLINE_Beijing har ogs\xc3\xa5 et museum for den antijapanske krig, fremstilt etter Det kinesiske kommunistpartis historiografi._NEWLINE_Den samfunnskritiske forfatteren Lu Xuns residens da han bodde i Beijing er blitt et viktig museum. Han var et ledende medlem av 4. mai-bevegelsen som skulle bety meget for landets kulturelle utvikling utover 1920-\xc3\xa5rene. Museet ligger inne blant hutongene n\xc3\xa6r Baitaisi, og er hjem til 21\xc2\xa0842 gjenstander knyttet til forfatteren.\n_START_SECTION_\nGamlebyen og keiserpalasset\n_START_PARAGRAPH_\nGamlebyen, som opprinnelig var omgitt av en meget kraftig bymur, ble ansett som et bilde p\xc3\xa5 kosmos (fra gresk k\xc3\xb3smos = Verden[sorden]). Den hadde fire firkantede distrikter. Langs byens hovedakse, i nord-s\xc3\xb8r-retning, var det portbyggverk, palasser og seremonielle byggverk. Den forbudte by, som l\xc3\xa5 innenfor Keiserbyen og som opprinnelig var forbudt omr\xc3\xa5de for vanlige borgere, er fremdeles omgitt av sin mur. Innenfor er det tidligere keiserpalasset, som i 1987 ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 UNESCOs liste over verdens kulturarv. Her hadde alt i alt 24 kinesiske keisere fra Ming- og Qing-dynastiene sin residens sammen familie og slekt. I dag er anlegget offisielt designert som Beijings palassmuseum, men ettersom det er en helt overlappende st\xc3\xb8rrelse med Den forbudte by, er det for det meste denne betegnelsen som st\xc3\xa5r sterkest._NEWLINE_Dette komplekset fra 1400-tallet har mange store haller og palasser. Vest for dette er omr\xc3\xa5det Zhongnanhai, en stor park med to sj\xc3\xb8er. Den er ogs\xc3\xa5 omsluttet av en mur. Zhongnanhai betyr \xc2\xabsentral- og s\xc3\xb8rsj\xc3\xb8en\xc2\xbb, de to innsj\xc3\xb8er som ligger innen omr\xc3\xa5det. De to sj\xc3\xb8ene er del av en serie av irrigasjonsprosjekter som ble gjennomf\xc3\xb8rt da Den forbudte by ble anlagt. En tredje og nordligere innsj\xc3\xb8, \xc2\xabNordsj\xc3\xb8en\xc2\xbb, ligger rett utenfor Zhongnanhai. Disse tre innsj\xc3\xb8ene var opprinnelig del av en keiserlig lystpark, med parkanlegg, paviljonger og templer. De mer religi\xc3\xb8st innrettede anleggene var rundt Nordsj\xc3\xb8en, mens Sentralsj\xc3\xb8en og S\xc3\xb8rsj\xc3\xb8en snarere hadde palasser ved sine bredder. De fleste av disse bygningene st\xc3\xa5r fremdeles._NEWLINE_Gamlebyen bestod av den ytre by, og den kvadratiske nordligere indre by som ble bygd mellom 1409 og 1420 og omgitt av en bred og 15 meter h\xc3\xb8y mur med ni porter. Den indre bys omfang tilsvarer for det meste Yuan-dynastiets hovedstad Dadu (1271\xe2\x80\x931368). Keiserbyen l\xc3\xa5 i den indre by, med regjeringsbygg, palasser, templer, have- og parkanlegg og Den forbudte by. Utenfor Keiserbyen l\xc3\xa5 bydeler med markeder, templer og boliger. Muren var ca. 25 kilometer lang._NEWLINE_Den s\xc3\xb8rligere ytre by ble bygget under Ming-dynastiet mellom 1521 og 1566. Den var rektangul\xc3\xa6r og var omsluttet av en 23,5 kilometer lang mur. Her var det viktige tempelanlegg og dessuten boligomr\xc3\xa5der for vanlig folk. Etter kommunistenes maktovertakelse i Kina den 1. oktober 1949 ble de gamle bymurer etterhvert revet, men flere steder er det mulig \xc3\xa5 se rester og bruddstykker.\n_START_SECTION_\nSiheyuaner og hutonger\n_START_PARAGRAPH_\nSiheyuananlegg (\xe5\x9b\x9b\xe5\x90\x88\xe9\x99\xa2) representerer en tradisjonell pekingnesisk arkitektonisk stil. En siheyuan best\xc3\xa5r av et kvadratisk bostedskompleks med rom som omgir en indre g\xc3\xa5rdsplass. Denne g\xc3\xa5rdsplassen har gjerne et granatepletre eller et annet slags tre, potteplanter og en fiskedam. Siheyuaner ligger langs hutonger (\xe8\x83\xa1\xe5\x90\x8c), det vil si streder som gjennomtrekker det indre av gamlebyen. De er vanligvis helt rette og l\xc3\xb8per fra \xc3\xb8st til vest slik at d\xc3\xb8rportene kan vende mot nord eller s\xc3\xb8r, av feng shui-grunner. De varierer i bredde \xe2\x80\x93 enkelte er sv\xc3\xa6rt trange slik at bare noen f\xc3\xa5 fotgjengere kan benytte dem om gangen._NEWLINE_En gang var siheyuanene og hutongene \xc3\xa5 finne over alt i Beijing, men de forsvinner i dag raskt ettersom hele kvartaler jevnes med jorden for \xc3\xa5 bli erstattet av skyskrapere. Beboerne langs hutongene har rett til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 nye boliger som er minst like store som de som de m\xc3\xa5tte fraflytte, men mange klager over at det sterke tradisjonelle nabolagssamholdet som preget hutonglivet ikke lar seg gjenskape der de kommer til. Noen hutonger som er s\xc3\xa6rlig historiske eller pittoreske er blitt bevart og holdt i stand av det offentlige. Eksempler p\xc3\xa5 dette ser man blant annet i nabolaget Nanchizi n\xc3\xa6r Den forbudte by.\n_START_SECTION_\nTehus\n_START_PARAGRAPH_\nTehus er det mange av i Beijing. Kinesisk te finnes i mange varianter, noen av dem er sv\xc3\xa6rt kostbare men hevdes \xc3\xa5 ha medisinale virkestoffer.\n_START_SECTION_\nGammel og moderne arkitektur m\xc3\xb8tes\n_START_PARAGRAPH_\nTre arkitektoniske stiltyper skiller seg ut blant Beijings ellers noks\xc3\xa5 pregl\xc3\xb8se for det meste h\xc3\xb8yhusbebyggelse._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste er den tradisjonelle arkitektur fra keisertidens Kina, kanskje best eksemplifisert ved den massive Tian'anmen (Den himmelske freds port), Den forbudte by og Himmelens tempel. Man ser den ogs\xc3\xa5 i blant annet de keiserlige sommerpalassene og i mange av de gamle templene i den grad de er blitt bevart. Den historiske hutong-arkitekturen og de etterligningsformer som er kommet med moderniseringen av sentrum faller ogs\xc3\xa5 inn i den tradisjonelle arkitektur._NEWLINE_Dernest det som noen ganger kalles sinosov-stilen, byggverk reist fra 1950-\xc3\xa5rene til 1970-\xc3\xa5rene \xe2\x80\x93 de er gjerne bokslignende, ubestemmelige og ofte d\xc3\xa5rlig utf\xc3\xb8rte. Noen er imidlertid noks\xc3\xa5 s\xc3\xa6regne. Beijing fikk ti monumentale bygninger oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 kort tid fra utgangen av 1958 og frem til 1. oktober 1959 - de hadde ti\xc3\xa5rsdagen for Folkerepublikken som absolutt tidsfrist. De er kjent som de ti store bygninger, og var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gi Beijing et moderne hovedstadspreg med monumentale offentlige bygninger, likesom for eksempel Washington D.C. Ved Den himmelske freds plass ble det i full fart bygd to slike rett overfor hverandre: Folkets store hall og Det kinesiske nasjonalmuseum. Arkitekturen av de bygningene som skj\xc3\xb8t i v\xc3\xa6ret var en blanding av tre hovedtendenser: En modernisme av internasjonal type, den stalinistiske arkitekturs \xc2\xabsosialistiske realisme\xc2\xbb, og en form for historisme basert p\xc3\xa5 tradisjonell kinesisk arkitektur. (Mao Zedongs mausoleum, som ogs\xc3\xa5 ligger til Den himmelske freds plass, er fra 1976-1977 og dermed fra en senere epoke.)_NEWLINE_Til slutt har man de meget mer moderne utf\xc3\xb8rte arkitektoniske stiler, oppf\xc3\xb8rt fra 1990-\xc3\xa5rene og fremover. Den finner man mange steder i byen, men kanskje s\xc3\xa6rlig konsentrert i Beijing CBD-str\xc3\xb8ket. Noen av de ultramoderne bygninger er imidlertid helt nede i det historiske sentrum, og dette har utl\xc3\xb8st heftige diskusjoner for eller imot ettersom de i noens \xc3\xb8yne beriker og i andres \xc3\xb8yne forringer helhetsinntrykket i omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Blant de mange mer i\xc3\xb8ynefallende eksempler p\xc3\xa5 storslagen moderne arkitektur er den nasjonale idrettsstadionen popul\xc3\xa6rt kalt \xc2\xabFuglereiret\xc2\xbb i olympiadeomr\xc3\xa5det, China Central Television Headquarters som er nybygget til det nasjonale statsfjernsynsselskapet CCTV i Beijing CBD, og  operahuset bak Folkets store hall og dermed ikke langt fra Den himmelske freds plass, kalt \xc2\xabEgget\xc2\xbb. CCTV-hovedkvarteret er tegnet av den nederlandske arkitekten Rem Koolhaas og den tyske arkitekten Ole Scheeren, \xc2\xabEgget\xc2\xbb av den franske arkitekten Paul Andreu._NEWLINE_De olympiske leker har ogs\xc3\xa5 etterlatt seg et flunkende nytt vannsportsenter, som p\xc3\xa5 grunn av sin utforming har f\xc3\xa5tt tilnavnet \xc2\xabVannkuben\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nDen kinesiske mur\n_START_PARAGRAPH_\nMed en lengde p\xc3\xa5 6\xc2\xa0000 kilometer bukter Den kinesiske mur seg gjennom det nordlige Kina. _NEWLINE_Flere deler av muren er innenfor provinsen Beijings grenser. Det mest kjente avsnittet er ved Badaling, 70 kilometer nordvest for Beijing. Dette delstykket var det f\xc3\xb8rste som ble restaurert i moderne tid. Det skjedde i 1957. Muren er der seks meter bred og bestykket med vaktt\xc3\xa5rn fra Mingtiden (1368\xe2\x80\x931644). Forl\xc3\xb8pet l\xc3\xb8per langs en kjede av h\xc3\xb8ydedrag, og kunne neppe ha v\xc3\xa6rt anlagt bedre enn dette fra et forsvarsmessig synspunkt. Muren ble aldri fors\xc3\xb8kt angrepet p\xc3\xa5 dette sted._NEWLINE_Mindre kjent er delen ved Mutianyu, 90 kilometer nord\xc3\xb8st for Beijing. Avsnittet der, bygget i 1368 og restaurert i 1983, l\xc3\xb8per med sine mange vaktt\xc3\xa5rn i to kilometers lengde langs en h\xc3\xb8ydekam i et gr\xc3\xb8nt og vakkert landskap._NEWLINE_Et tredje del innen provinsen Beijing er ved Simatai, 110 kilometer nord\xc3\xb8st for byen. St\xc3\xb8rsteparten av det man der kan se er i sin opprinnelige tilstand fra Ming-dynastiets tid, og det er bare foretatt sm\xc3\xa5 utbedringer senere \xe2\x80\x93 som ramper for kanoner, og noen moderne sm\xc3\xa5restaureringer.\n_START_SECTION_\nParker\n_START_PARAGRAPH_\nDet nye sommerpalasset (Yiheyuan) i nordvest er et av Beijings mest interessante parkanlegg. Det dekker et meget stort omr\xc3\xa5de som ogs\xc3\xa5 omfatter en stor kunstig innsj\xc3\xb8, Kunmingsj\xc3\xb8en. Det var til hit, eller til det gamle sommerpalasset like ved, at de siste keiserne trakk seg tilbake da sommeren var p\xc3\xa5 det heteste. Anleggene g\xc3\xa5r tilbake til 1000-tallet, men det meste av hageanleggene og de mange tempelbygninger ble til i sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende form under Qianlong-keiseren p\xc3\xa5 1700-tallet. Begge sommerpalassene ble rasert helt mot slutten av keisertiden, men Det nye sommerpalasset ble relativt godt restaurert tidlig p\xc3\xa5 1900-tallet. I det gamle sommerpalasset ligger meget fortsatt i ruiner, men p\xc3\xa5 langt n\xc3\xa6r alt, og med sine hager og sj\xc3\xb8er er ogs\xc3\xa5 dette et yndet bes\xc3\xb8ksm\xc3\xa5l._NEWLINE_Inne i sentrum ligger Beihaiparken nordvest for Keiserpalasset, og det er kjent for sine vakre kinesiske hager. Denne parken begynte i 1179 som sommerpalass for Jin-keiseren Shizong._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6r og nord for Den forbudte by ligger Jingshanparken, Shichahai og Ditanparken. Flere av byens viktige templer, som for eksempel Himmelens tempel, har st\xc3\xb8rre eller mindre parkanlegg. Noe vest for det historiske sentrum er Beijings zoologiske have der b\xc3\xa5de dyr og parkanlegg tiltrekker bes\xc3\xb8kende. I Xishanfjellene vest for byen ligger en rekke parker, som for eksempel Badachu og Xiangshanparken. Man kan ogs\xc3\xa5 nevne de to botaniske haver i vest.\n_START_SECTION_\nMatkultur\n_START_PARAGRAPH_\nDen lokale variant av det kinesiske kj\xc3\xb8kken g\xc3\xa5r under navnet pekingkj\xc3\xb8kkenet, eller mandarinkj\xc3\xb8kkenet. Den best kjente og mest karakteristiske matretten er pekingand, og byen har restauranter som utelukkende har spesialisert seg p\xc3\xa5 denne retten. Man finner ogs\xc3\xa5 restauranter som serverer bankettmat, Manhan Quanxi (\xc2\xabmandsju-han-kinesisk full bankett\xc2\xbb), som skal gi inntrykk av Qing-hoffets festm\xc3\xa5ltider._NEWLINE_Man kan ogs\xc3\xa5 skille ut det keiserlige kj\xc3\xb8kken, som i moderne tid n\xc3\xa6rmest oppfattes som en del av Beijingkj\xc3\xb8kkenet men som i keisertiden var matstellet forbeholdt dels keiseren, og dels for enkekeiserinnen, som hadde sitt eget separate hushold. Det keiserlige kj\xc3\xb8kken serveres n\xc3\xa5 p\xc3\xa5 utvalgte finere restauranter, og er popul\xc3\xa6rt blant bes\xc3\xb8kende._NEWLINE_B\xc3\xa5de Beijingkj\xc3\xb8kkenet og det keiserlige kj\xc3\xb8kken har gitt impulser til andre varianter av det kinesiske kj\xc3\xb8kken; regionalt kanskje prim\xc3\xa6rt til Liaoningkj\xc3\xb8kkenet, sosialt til flere varianter av det aristokratiske kj\xc3\xb8kken._NEWLINE_Som verdensmetropol byr Beijing ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 vestlig, japansk, thailandsk, indisk, arabisk og meget annet av internasjonal eller kinesisk regional matkultur, og internasjonale hurtigmatkjeder er ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt utbredte. I en periode hadde McDonald's en hamburgerrestaurant inne i Den forbudte by._NEWLINE_Fuling jiabing er en tradisjonell snack i Beijing.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nBeijing og Kina for\xc3\xb8vrig forventer seg sv\xc3\xa6rt store ringvirkninger etter den spektakul\xc3\xa6re gjennomf\xc3\xb8relsen av Sommer-OL 2008, b\xc3\xa5de av sportslig art og ved \xc3\xa5 heve landets og byens renomm\xc3\xa9 i verdenssamfunnet. En ekstra drahjelp fikk man av det forhold at disse olympiske leker er de f\xc3\xb8rste der alle fjernsynsopptak ble gjort for HDTV._NEWLINE_De fleste sports\xc3\xb8velsene fant sted i Beijing, skj\xc3\xb8nt noen blr avholdt i andre byer; som fotball (i Qinhuangdao, Shanghai, Shenyang og Tianjin), ridning (i Hongkong) og seiling (utenfor kystbyen Qingdao i provinsen Shandong)._NEWLINE_I Beijing fant de fleste av \xc3\xb8velsene sted i de nordlige bydeler. Men det ble ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8velser avholdt vest og \xc3\xb8st i byen._NEWLINE_Byggevirksomheten i og rundt byen var hektisk i flere \xc3\xa5r i forkant av De olympiske leker, med idrettsanlegg, infrastrukturforbedringer av alle slag og prangende praktbygninger og skyskrapere._NEWLINE_Kanskje p\xc3\xa5 grunn av de strenge sikkerhetskravene og visumprosedyrene tiltrakk lekene kun 400\xc2\xa0000 utenlandske bes\xc3\xb8kende til Beijing, langt f\xc3\xa6rre enn de henimot to millionert man hadde h\xc3\xa5pet p\xc3\xa5. Selv om alle femstjernes hoteller var fullbookede, var belegget p\xc3\xa5 de firestjernes og lavere p\xc3\xa5 ikke mer enn 30-40 prosent. Ogs\xc3\xa5 endel forretninger led p\xc3\xa5 grunn av OL; restaurantene hadde inntil en tredjedel f\xc3\xa6rre bes\xc3\xb8kende enn vanlig.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nBeijing har et stort antall universiteter og h\xc3\xb8yere l\xc3\xa6reanstalter, og flere av dem har et internasjonalt renomme. Man kan s\xc3\xa6rlig merke seg det som regnes som landets to mest fremst\xc3\xa5ende l\xc3\xa6resteder, Pekinguniversitetet og Tsinghuauniversitetet. Begge de nevnte foretrekker at deres navn i utlandet transkriberes p\xc3\xa5 \xc2\xabgammeldags\xc2\xbb vis, dels for \xc3\xa5 forhindre forvekslinger, dels ut av pietet for den opprinnelige form. I Kina er de mest kjent ved sine skrifttegnsforkortelser, som Beida \xe5\x8c\x97\xe5\xa4\xa7 for Pekinguniversitetet. Disse universitetene, og for\xc3\xb8vrig de aller fleste andre av byens universiteter og h\xc3\xb8yere l\xc3\xa6resteder, ligger i bydistriktet Haidian nordvest for den historiske bykjernen._NEWLINE_Flere av de gjeveste utdannelsesstedene er etterf\xc3\xb8lgerinstitusjoner av kristne, for det meste protestantiske, l\xc3\xa6resteder anlagt av misjon\xc3\xa6rer; det amerikanskstiftede Yenching University har b\xc3\xa5de Peking- og Tsinghuauniversitetet som arvinger. De ble arnesteder for en rekke av de politiske og sosiale nye bevegelser i Kina fra slutten av keisertiden og fremover._NEWLINE_Beijings pedagogiske universitet m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 nevnes som ett av landets ledende. Det tok i 1952 opp i seg Fu Jen katolske universitet._NEWLINE_Det er minst 59 l\xc3\xa6resteder p\xc3\xa5 universitetsniv\xc3\xa5 i Beijing. De tiltrekker seg ogs\xc3\xa5 mange studenter fra utlandet, fra Japan, Korea, Nord-Amerika, Europa og S\xc3\xb8r\xc3\xb8stasia, og tilstr\xc3\xb8mningen er tiltagende (2008).\n_START_SECTION_\nFly\n_START_PARAGRAPH_\nHovedflyplassen ligger i Shunyi, cirka 20 kilometer nord\xc3\xb8st for sentrum av byen. Den kalles Hovedstadsflyplassen. Den hadde nesten 54 millioner passasjerer i 2007, og 400\xc2\xa0000 flybevegelser. Tallene har en raskt stigende tendens. Flyplassen har rask motorveiforbindelse mot sentrum, og kapasiteten ble utvidet forut for OL med nok en motorvei og en linje fra undergrunnsbanenettet. Nesten alle byens internasjonale flyforbindelser er fra denne flyplassen, og likes\xc3\xa5 de fleste og viktigste innenriksrutene. Denne flyplassens Terminal 3, tatt i bruk i mars 2008, var ved \xc3\xa5pningen verdens st\xc3\xb8rste flyterminal._NEWLINE_En langt mindre flyplass er Beijing Nanyuan lufthavn. Den er bare 15\xc2\xa0km s\xc3\xb8r for det sentrale Beijing, i distriktet Fengtai. Den er nyere og relativt liten, med en raskt \xc3\xb8kende \xc3\xa5rlig passasjertrafikk p\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmere en million reisende (2007)._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 andre flyplasser rundt byen: Beijing Liangxiang, Beijing Xijiao, Beijing Shahe og Beijing Badaling. Men disse er f\xc3\xb8rst og fremst milit\xc3\xa6rflyplasser.\n_START_SECTION_\nMotorveier og hovedveier\n_START_PARAGRAPH_\nBeijing er knyttet til andre byer med ni motorveier. Motorveinettet rundt Beijing blir stadig forbedret og utvidet. For trafikken i selve byomr\xc3\xa5det er fem store ringveier (mer rektangul\xc3\xa6re enn sirkul\xc3\xa6re) og enkelte brede gjennomg\xc3\xa5ende gater/hovedveier av vital betydning. Man definerer Beijings bysentrum som det omr\xc3\xa5det som ligger innenfor innerste ringvei (Annen ringvei; noen f\xc3\xb8rste ringvei finnes ikke), og \xc2\xabStor-Beijing\xc2\xbb som alt som ligger innenfor femte ringvei._NEWLINE_P\xc3\xa5 lignende m\xc3\xa5te som Moskva har Beijing et i relativ forstand sammenpresset sentrumsomr\xc3\xa5de, men boligbegyggelsen brer seg utover i ringform. Dette har medf\xc3\xb8rt store trafikkproblemer. Trafikkork oppst\xc3\xa5r til stadighet, og utbyggingen av nye eller bredere ringveier synes ikke \xc3\xa5 l\xc3\xb8se problemene._NEWLINE_I selve byen er det offentlige kollektivtrafikk i form av nesten ett tusen buss- og  trolleybusslinjer. Byens f\xc3\xb8rste trolleybuss ble satt i rute 26. februar 1957._NEWLINE_Byens hovedgatenett er i rutem\xc3\xb8nster, med gater i nord-s\xc3\xb8r- og \xc3\xb8st-vest-retning. Chang'an-avenyen er en meget lang hovedgate, p\xc3\xa5 hele 42 kilometer hvis man ser bort fra gateaksens navneskifter, som l\xc3\xb8per langs \xc3\xb8st-vest-aksen gjennom det sentrale Beijing, forbi Tian'anmen. Den kalles gjerne for \xc2\xabKinas gate nummer \xc3\xa9n\xc2\xbb av myndighetene.\n_START_SECTION_\nSkinneg\xc3\xa5ende befordringsmidler\n_START_PARAGRAPH_\nBeijing har to st\xc3\xb8rre jernbanestasjoner: Beijing jernbanestasjon (eller sentralstasjonen) og den n\xc3\xa5 enda travlere Beijing vestbanestasjon. Det er ogs\xc3\xa5 andre jernbanestasjoner i byen beregnet p\xc3\xa5 vanlig passasjertrafikk, som for eksempel Beijing \xc3\x98st og Beijing Nord. Det er i tillegg en rekke mindre stasjoner/stoppesteder som betjener forstedene._NEWLINE_Per 1. august 2006 hadde Sentralstasjonen 167 passasjertogbevegelser, mens Vestbanestasjonen hadde 176 tog._NEWLINE_Beijing er et jernbaneknutepunkt. Herfra g\xc3\xa5r det jernbanelinjer til Guangzhou, Shanghai, Harbin, Baotou, Taiyuan, Chengde og Qinhuangdao._NEWLINE_En h\xc3\xb8yhastighetsbane til Tianjin \xc3\xa5pnet den 1. august 2008, \xc3\xa5tte dager f\xc3\xb8r Sommerolympiadens \xc3\xa5pning. Togene p\xc3\xa5 strekningen kommer opp i en hastighet p\xc3\xa5 350\xc2\xa0km/t, slik at strekningen tilbakelegges p\xc3\xa5 en halvtime (lenger dersom det aktuelle toget stanser ved de tre stasjonene som ligger underveis). Sikkerhetssystemet er slik at det er mulig \xc3\xa5 sende avg\xc3\xa5rde tog med treminuttersintervaller dersom det skulle v\xc3\xa6re behov for det. Over 85 prosent av strekningen l\xc3\xb8per togskinnene p\xc3\xa5 broer over bakkeniv\xc3\xa5et. Denne h\xc3\xb8yhastighetsbanen er den f\xc3\xb8rste av sitt slag i landet, og er av samme type som for tiden konstrueres langs mange h\xc3\xb8ytrafikkerte akser i Folkerepublikken. _NEWLINE_Internasjonale tog, med trafikk til byer i Russland og til den nordkoreanske hovedstaden Pyongyang, l\xc3\xb8per gjennom Beijing. Det er direkte togforbindelse til Kowloon i Hongkong. Den internkontinentale jernbanelinjen nordover f\xc3\xb8rer via Ulaanbaatar og over p\xc3\xa5 den transsibirske jernbane videre inn i Europa._NEWLINE_Den 24. juni 1899 kom de f\xc3\xb8rste elektriske trikkene. Driften ble imidlertid innstilt allerede under bokseroppr\xc3\xb8ret, den 13. juni 1900. Den 17. desember 1924 ble trikkesystemet gjeninnf\xc3\xb8rt, og denne gangen holdt sporveien seg g\xc3\xa5ende til 6. mai 1966._NEWLINE_Riktignok har ikke byen lenger noe sporveisnett, men det er bygd fire undergrunnsbanelinjer (to helt underjordiske og to som for det meste er p\xc3\xa5 bakkeniv\xc3\xa5). Undergrunnen ble \xc3\xa5pnet 1. oktober 1969. Ikke desto mindre er det stadig trafikkorker i byen. Ytterligere tre undergrunnsbanelinjer ble \xc3\xa5pnet i juli 2008.\n_START_SECTION_\nKanaler\n_START_PARAGRAPH_\nMed Keiserkanalen har Beijing forbindelse med Den gule flod (\xe9\xbb\x84\xe6\xb2\xb3, Hu\xc3\xa1ng H\xc3\xa9) og Yangtse. Kanalen er riktignok bare delvis farbar for kommersiell trafikk. Etter grunnleggelsen av Folkerepublikken Kina i 1949 satte man Keiserkanalen delvis i stand igjen. Den har deretter gjenvunnet endel av sin betydning, s\xc3\xa6rlig som regional transport\xc3\xa5re. Kanalens \xc3\xb8konomiske betydning vil ventelig tilta ettersom provinsregjeringene for Shandong, Jiangsu og Zhejiang har besluttet \xc3\xa5 drenere og tildels utvide kanalen slik at skipskapasiteten kan \xc3\xb8kes med 40 prosent frem til 2012._NEWLINE_I seile byomr\xc3\xa5det er det ellers et nettverk av kanaler som vel har utspilt sin rolle som kommersielle transport\xc3\xa5rer, men som er blitt popul\xc3\xa6re innen turistn\xc3\xa6ringen. Beijings vannkonserveringsbyr\xc3\xa5 \xc3\xa5pnet en rekke av disse kanalene for allmennheten i 1999, og det drives en passasjerb\xc3\xa5trute fra bakenfor Beijings utstillingssenter i Xizhimen og fra Yuyuantanparken i Fuxingmen til Sommerpalasset. Mange av elveb\xc3\xa5tene er utstyrt slik at de ligner p\xc3\xa5 de keiserlige b\xc3\xa5tene som bragte fint folk fra Keiserbyen og ut dit under Qing-dynastiet. Denne kanaltrafikken er operativ mellom 1. april og 30. oktober hvert \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nPedicab\n_START_PARAGRAPH_\nPedicabs, b\xc3\xa5de pedaldrevne og motoriserte, er i bruk b\xc3\xa5de i vanlig trafikkbefording s\xc3\xa6rlig i de gamle hutongene, men dessuten ogs\xc3\xa5 for turistbefordring rundt om en del av de store turistattraksjoner.\n_START_SECTION_\nSykkel\n_START_PARAGRAPH_\nSykkelen var i mange \xc3\xa5r av stor betydning som framkomstmiddel i byens sentrale deler. De rundt 10 millioner privateide syklene hadde mange egne sykkelveier. Men etterhvert er de blitt mer og mer fortrengt av privatbilene. I forkant av De olympiske leker begynte imidlertid myndighetene med \xc3\xa5 aktivt fremme sykkelen igjen etter modell fra andre lands bikesharingsopplegg. Det ble anskaffet 50\xc2\xa0000 sykler for dette opplegget.\n_START_SECTION_\nFjernsyn og radio\n_START_PARAGRAPH_\nBeijingtelevisjonen kringkaster p\xc3\xa5 nummererte kanaler fra 1 til 10. Til forskjell fra det riksdekkende CCTV har stasjonen ingen kanal som utelukkende sender p\xc3\xa5 engelsk. Derimot har tre radiostasjoner programmer p\xc3\xa5 engelsk: Hit FM p\xc3\xa5 FM 88,7, Easy FM fra China Radio International (CRI) p\xc3\xa5 FM 91,5, og  Radio 774 p\xc3\xa5 AM 774.\n_START_SECTION_\nPresse\n_START_PARAGRAPH_\nAvisen Beijing Wanbao (Beijings kveldsnyheter) distribueres hver ettermiddag, og dekker nyheter fra Beijing p\xc3\xa5 kinesisk. Byen har ogs\xc3\xa5 avisene The Beijing News, Xin Jing Bao (Beijings nyheter), Beijing Stjerne dagblad, Beijing morgennyheter, Beijing Qingnian Bao (Beijings Ungdoms dagblad), s\xc3\xa5vel som de engelskspr\xc3\xa5klige ukeavisene Beijing Weekend og Beijing Today.  Riksavisene Renmin Ribao og China Daily (engelsk) utgis ogs\xc3\xa5 i Beijing._NEWLINE_Det utgis ogs\xc3\xa5 noen publikasjoner som prim\xc3\xa6rt retter seg mot internasjonale bes\xc3\xb8kende eller bosatte: City Weekend, Beijing This Month, Beijing Talk, that's Beijing og MetroZine._NEWLINE_Man kan ogs\xc3\xa5 finne internasjonal presse, deriblant engelsk- og japanskspr\xc3\xa5klige aviser og magasiner, i de st\xc3\xb8rre internasjonale hoteller, og innholdet er ofte fullstendig.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nI 2006 var Beijings nominelle GDP p\xc3\xa5 772,03 milliarder RMB (om lag 97 milliarder amerikanske dollar), noe som representerte en vekst i forhold til \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 12 prosent. GDP per capita var 49\xc2\xa0505 RMB, en \xc3\xb8kning p\xc3\xa5 8,8\xc2\xa0% og mer enn det dobbelte av tallet fra 2000. I 2005 var Beijings prim\xc3\xa6r-, sekund\xc3\xa6r- og terti\xc3\xa6rindustrier verdt 9,77 milliarder RMB, 210,05 milliarder RMB og 461,63 milliarder RMB. I 2006 var byboernes disponible inntekt per capita p\xc3\xa5 19\xc2\xa0978 yuan, en real\xc3\xb8kning p\xc3\xa5 12,9\xc2\xa0% fra \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. Tilsvarende per capita-inntekt for landbefolkningen   var p\xc3\xa5 8\xc2\xa0620 RMB, en real\xc3\xb8kning p\xc3\xa5 9,6\xc2\xa0%. Per capita disponibel inntekt for de 20\xc2\xa0% bosatte med lavest inntekt \xc3\xb8kte med 16,7\xc2\xa0%, 11,4 prosentpoeng mer enn vekstraten for den 20\xc2\xa0% med h\xc3\xb8yest inntekt._NEWLINE_Boligmarkedet og bilindustrien i Beijing har v\xc3\xa6rt s\xc3\xa6rlig raskt voksende. I 2005 ble det solgt  28,032 millioner kvadratmeter boligarealer, for totalt 175,88 milliarder RMB. Totalt antall Beijing-registrerte biler i Beijing i 2004 var 2\xc2\xa0146\xc2\xa0000, hvorav 1\xc2\xa0540\xc2\xa0000 var i privat eie (en \xc3\xa5rlig vekst p\xc3\xa5 18,7\xc2\xa0%).Beijing CBD, i og rundt Guomao, anses som det nye sentrale forretningsomr\xc3\xa5de i byen. Der har en rekke konserner sine hovedkontorer, og omr\xc3\xa5det har handlegater og boliger av sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8y standard. _NEWLINE_Beijing gamle finansielle senter i Fuxingmen og Fuchengmen er fremdeles av stor betydning. Omr\xc3\xa5dene Wangfujing og Xidan har de viktigste handlegatene._NEWLINE_Zhongguancun, kalt \xc2\xabKinas Silicon Valley\xc2\xbb, er et viktig senter for elektronikk- og datamaskinrelaterte industrier s\xc3\xa5 vel som for farmas\xc3\xb8ytisk forskning. Yizhuang, s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for det bymessige omr\xc3\xa5de, er i ferd med \xc3\xa5 bli et nytt senter for farmasi, IT og materialingeni\xc3\xb8rkunst._NEWLINE_Beijing er ogs\xc3\xa5 kjent for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et sentrum for piratproduksjon av alt fra merkevarekl\xc3\xa6r til de seneste DVD-er som fallbys byen rundt, ofte s\xc3\xa6rlig overfor bes\xc3\xb8kende utenlandskinesere og andre fra utlandet. Byen er ogs\xc3\xa5 verdensledende for produksjon og distribusjon av melamin og melaminrelaterte produkter (ammelin, ammelid og cyanurisk syre)._NEWLINE_Blant de st\xc3\xb8rre industriomr\xc3\xa5der kan man nevne Shijingshan, som ligger i byens vestlige periferi. Jordbruket utenfor det bymessige omr\xc3\xa5de har hvete og mais som viktigste gr\xc3\xb8de, dessuten er det en omfattende dyrkning av gr\xc3\xb8nnsaker._NEWLINE_Over to millioner arbeidstagere i byprovinsen er sysselsatte i industrien. Det videreforedles matvarer og produseres kl\xc3\xa6r, bomullsstoffer, syntetiske t\xc3\xb8yer, farvestoffer, papir, sm\xc3\xb8remidler, elteknoprodukter og meget annet. Bygningsbransjen begynte \xc3\xa5 vokse for alvor som f\xc3\xb8lge av dengismens reformer fra 1978 av, og sysselsetter rundt 700\xc2\xa0000 bygningsarbeidere._NEWLINE_Beijing er blitt stadig mer kjent for sine innovative entrepren\xc3\xb8rer og raskt voksende nyetableringer. Denne kulturen har ryggdekning fra kapitalinnspr\xc3\xb8ytning fra et stort antall kinesiske og utenlandske investorfirmaer, som for eksempel Sequoia Capital, hvis hovedkontor i Kina er i Chaoyang-distriktet i Beijing. Blant store kinesiske foretak som har sine hovedkontorer i Beijing kan nevnes blant annet PC-produsenten Lenovo, som i 2004 kj\xc3\xb8pte PC-avdelingen til IBM, og oljeselskapene PetroChina og Sinopec \xe2\x80\x93 som begge er blant verdens viktigste._NEWLINE_Shanghai betraktes riktignok som Kinas \xc3\xb8konomiske sentrum, men dette er mest p\xc3\xa5 grunn av det store antallet korporasjoner som har sine hovedkontorer der, og ikke fordi det er det store senter for kinesisk entrepren\xc3\xb8rskap."