b'\n_START_ARTICLE_\nRex (kanin)\n_START_SECTION_\nHistorien bak rasen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1919 fant en bonde, med navn D\xc3\xa9sir\xc3\xa9 Caillon, en unge med spesiell pels blant sine viltgr\xc3\xa5 krysningskaniner. Denne pelsen var mye kortere enn normalt, og med finere og kortere dekkh\xc3\xa5r, slik at pelsen ble bl\xc3\xb8taktig. Ved en ny parring mellom de samme foreldrene, kom enda en unge med denne pelstypen. Med dette startet rexfeberen, som ble et kort og voldsomt eventyr hvor forventningene om stor ettersp\xc3\xb8rsel etter rexpelsen l\xc3\xa5 bak._NEWLINE_Caillon avlet kun kaniner til slakt, men ble klar over at de kortpelsede kaninene var noe nytt og spennende. Han s\xc3\xb8kte derfor r\xc3\xa5d hos stedets sogneprest, abbed Gillet, som ogs\xc3\xa5 drev med kaniner. Gillet fant fort ut at denne nyheten betydde penger. Han overtok derfor noen av Caillons kaniner, mot en avtale om at han skulle f\xc3\xa5 en viss prosent av de inntekter senere salg av disse kaninene ville innbringe (Historien forteller videre at abbed Gillet ikke var s\xc3\xa5 from som hans tittel skulle tilsi, da Caillon senere m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 til sak for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 sin avtalte del av fortjenesten)._NEWLINE_F\xc3\xb8rst i 1924 ble de f\xc3\xb8rste kaninene med denne avvikende pelsstrukturen vist p\xc3\xa5 utstilling i Paris. Forklaringen p\xc3\xa5 at det tok lang tid fra denne rasen s\xc3\xa5 dagens lys, til den ble vist for offentligheten, m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re at Gillet hadde vanskeligheter med avlen. Caillons kaniner var nok allerede sterkt innavlet, og det kunne ikke bli bedre hos Gillet._NEWLINE_Ryktet om den nye kanintypen n\xc3\xa5dde helt opp til landbruksministerens kontor i Paris, og presidenten for dette, Wiltzer, dro for \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke abbed Gillet. Fra dette bes\xc3\xb8ket kunne Wiltzer fortelle f\xc3\xb8lgende: \xe2\x80\x9dGillet hadde omtrent 100 kaniner i trebur spredt rundt i presteg\xc3\xa5rdshagen. Hovedparten av kaninene var voksne og hadde meget lange kl\xc3\xb8r. Noen manglet hale, og en del hunner var sterile.\xe2\x80\x9d Wiltzer spurte om han hadde pr\xc3\xb8vd \xc3\xa5 krysse inn en annen rase p\xc3\xa5 dem. Det hadde han ikke. Han var ingen kaninspesialist og hadde ingen forstand p\xc3\xa5 arvelighet. Uansett lyktes Gillet \xc3\xa5 vise frem en samling av disse kaninene p\xc3\xa5 utstillingen i Paris, 1924._NEWLINE_Fargen p\xc3\xa5 kaninene kunne minne om fargen p\xc3\xa5 bever, derav navnet Castor som betyr bever. Rex betyr som kjent konge, eller kongelig, s\xc3\xa5 Castor Rex kan derfor oversettes til Bever Konge. Som sagt kjente ikke Gillet til arvelighet og genetikk, men det gjorde derimot Professor Kohler. Han kj\xc3\xb8pte tre Castor Rex hanner, og parret disse inn p\xc3\xa5 sine kaniner med normalpels. Allerede i 1926 kunne han vise frem Rex i fargene hvit, svart og chinchilla.\n_START_SECTION_\nI England\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i 1926 ble de f\xc3\xb8rste rexkaninene importert til England. Stor suksess ble det i midlertidig ikke if\xc3\xb8lge en engelsk fagbok; \xe2\x80\x9drex var utpreget en stygg, klosset kanin med overdimensjonerte \xc3\xb8rer, - de ble kalt vrak.\xe2\x80\x9d Men med engelskmennenes dyktighet i kaninavl og nye importer, ble det skikk p\xc3\xa5 disse kaninene. Da innfridde handelen med rexkaniner alle forventninger og levende dyr ble solgt til enorme priser. Gjennomsnittsprisen for rex som ble solgt p\xc3\xa5 en utstilling i London 1929, var rundt 1000 kr!\n_START_SECTION_\nI Norden\n_START_PARAGRAPH_\nI Norden ble ikke akkurat \xe2\x80\x9drexfeber\xe2\x80\x9d, men norske kaninavlere fikk heller \xe2\x80\x9dpelsfeber\xe2\x80\x9d. I 1923 kj\xc3\xb8pte NKF (Norges Kaninavlsforbund) en eiendom i Oslo. Her ble det drevet pels- og skinnberederi, og i 1926 ble det ogs\xc3\xa5 bygget kontrollavlsstasjon. 9 raser og mange kaniner ble innkj\xc3\xb8pt, hele 290 importert. Utenom var det ogs\xc3\xa5 stor privatimport, ca. 2000 kaniner p\xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Men etter 10 \xc3\xa5rs drift var det nedgang og interessen for kaninhold ble laber i Norge._NEWLINE_I 1931 ga danske J. Brems ut boken \xe2\x80\x9dRexkaninen\xe2\x80\x9d. I uttalelser fra utenlandske eksperter sies det ogs\xc3\xa5 her at rex er fremtidens kanin, og skinnene roses h\xc3\xb8yt. Til slutt i boken sier Brems; \xe2\x80\x9dHer hjemme har det enn\xc3\xa5 ikke v\xc3\xa6rt skinn fremme fra rexkaniner, slik at vi ikke har f\xc3\xa5tt uttalelser fra danske fagfolk.\xe2\x80\x9d Forklaringen p\xc3\xa5 at det ikke ble levert rexskinn, selv 4 \xc3\xa5r etter rasen kom til Danmark, var enkel; \xe2\x80\x9dHvorfor slakte en Rex for \xc3\xa5 selge skinnet, n\xc3\xa5r den levende kunne innbringe mange flere kroner?\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Under introduksjonen av rex ble flere skuffet, - den var vanskelig i avlen. Noen mente den var mindre motstandsdyktig mot sykdom enn kaniner med normalpels. Fruktbarheten var et problem, og d\xc3\xb8deligheten var stor. \xc3\x85rsaken var en ukritisk avl, grunnet de h\xc3\xb8ye livdyrprisene, som f\xc3\xb8rte til at oppdrettere tenkte kvantitet i stedet for kvalitet. Dette har man ogs\xc3\xa5 sett hos andre dyr, s\xc3\xa6rlig hunder. N\xc3\xa5r interessen for en rase \xc3\xb8ker voldsomt, blir det ofte til at noen oppdrettere \xe2\x80\x9dslurver\xe2\x80\x9d i avlen for \xc3\xa5 tilfredsstille ettersp\xc3\xb8rselen. Dermed \xc3\xb8ker ogs\xc3\xa5 risikoen for arvelige defekter innen rasen._NEWLINE_Den tyske arvelighetsforskeren Professor Hans Nachtsheim, mente at mutasjonen til rex ikke bare p\xc3\xa5virket pelslengden, men ogs\xc3\xa5 konstutisjonen gjennom unormalt stoffskifte. Han st\xc3\xb8ttet seg til at rexunger har en noe lavere f\xc3\xb8dselsvekt enn kaniner med normalpels. Flere generasjoner med normalpels er krysset inn i rex, og har f\xc3\xb8rt til at det i dag ikke er merkbar forskjell p\xc3\xa5 rex og kaniner med normalpels.'