b'\n_START_ARTICLE_\nNSB type 69\n_START_SECTION_\nKvantespranget i lokaltrafikken\n_START_PARAGRAPH_\nType 69 hadde langt bedre ytelser enn eldre motorvognsett \xe2\x80\x93 b\xc3\xa5de lokaltogene av Type 65 og Type 67 med sth. = 70 km/h  \xe2\x80\x93 og mellomdistansetogene med topphastighet 100 km/h Type 68, mye brukt som hurtigtog f.eks. Oslo\xe2\x80\x93Halden. I tillegg var de lettere. Toppfarten for lokaltog ble \xc3\xb8kt fra 70 til 100 og senere til 130 km/t, en hastighet som ikke var tillatt p\xc3\xa5 norske jernbaner f\xc3\xb8r Lier\xc3\xa5stunnelen ble \xc3\xa5pnet i 1973. Viktigere for tog med hyppige stopp var at akselerasjonen ble \xc3\xb8kt fra 0,3 til 1 m/s\xc2\xb2; den ble riktignok noe redusert i de togsettene som fikk mellomvogner og (D og E) tyngre motorvogner. Kj\xc3\xb8retiden Oslo\xe2\x80\x93Ski med stopp p\xc3\xa5 alle stasjoner ble redusert fra 35\xe2\x80\x9337 til 26 minutter \xe2\x80\x93 og er fortsatt kortere enn f\xc3\xb8r 1971 til tross for mellomvognene, flere stopp og flere passasjerer. Tilsvarende gevinster ble oppn\xc3\xa5dd mellom Oslo og Lillestr\xc3\xb8m, Oslo\xe2\x80\x93Asker og etter hvert de lengre pendlerstrekningene rundt Oslo og lokalstrekninger utenom Oslo. Bortsett fra forbedringer som skyldes utbedringer av traseene, er kj\xc3\xb8retidene ikke redusert med senere generasjoner lokaltog. Ogs\xc3\xa5 i lokaltrafikken p\xc3\xa5 J\xc3\xa6ren utgjorde innsettingen av type 69 tidlig p\xc3\xa5 1990-tallet en revolusjon i b\xc3\xa5de frekvens og reisetider._NEWLINE_Type 69 var og er et typisk pendlertog, og mer enn noe annet norsk tog var det denne togtypen som gjorde lengre hverdagsreiser praktisk mulig. Til dette bidrog ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5pningen av Lier\xc3\xa5stunnelen, Oslotunnelen (1980) og Romeriksporten (1998). P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten kunne togene opprettholde konkurranseevnen overfor biler og busser, til tross for en voldsom utbygging av motorveier parallelt med jernbanen.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8ysvake\n_START_PARAGRAPH_\nType 69-togene var langt mer st\xc3\xb8ysvake enn forgjengerne, b\xc3\xa5de innvendig og utvendig \xe2\x80\x93 s\xc3\xa6rlig ved nedbremsing, selv om ogs\xc3\xa5 bremsesystemet var forbedret. Ogs\xc3\xa5 d\xc3\xb8rene ble \xc3\xa5pnet og lukket med mindre st\xc3\xb8y enn i typene 65 og 67. Derimot ble tutingen (bruk av tyfon) mer lydsterk fordi farten var st\xc3\xb8rre, og dessuten med h\xc3\xb8yfrekvent.\n_START_SECTION_\nUlemper\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8y akselerasjon kombinert med tyristorteknikk f\xc3\xb8rte til langt hardere belastninger p\xc3\xa5 str\xc3\xb8mforsyningen enn hva man var vant til. Denne har derfor m\xc3\xa5ttet bygges ut i takt med \xc3\xb8kt antall 69-sett i drift og st\xc3\xb8rre toglengder. Den h\xc3\xb8yere hastigheten f\xc3\xb8rte ikke bare til et behov for kraftigere tuting. Den skapte ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8kt slitasje p\xc3\xa5 kontaktledningene, slik at disse oftere enn f\xc3\xb8r ble revet ned \xe2\x80\x93 inntil de ble oppgradert i 1980-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nVognsammensetning\n_START_PARAGRAPH_\nTogsettene best\xc3\xa5r av enten to eller tre vogner, der vogn 1 eller 3 er p\xc3\xa5krevet, mens vogn 2, mellomvogna, er et tillegg som alts\xc3\xa5 ikke fantes for de 15 f\xc3\xb8rste vognene av type 69A._NEWLINE_Vogn 1 er en motorvogn. Her er ett f\xc3\xb8rerrom og alt av elektriske komponenter som fire motorer (\xc3\xa9n for hver hjulaksel), kompressor, str\xc3\xb8mavtaker, trafo osv. (lok-delen). Motorvogna har litra BM69 og nummereres fra 69001 og oppover. Angivelsen 69.001 osv kan ogs\xc3\xa5 ses._NEWLINE_Vogn 2 er en mellomvogn med sitteplasser. Mellomvogna har litra B69 og nummereres i 698xx-serien (evt. 69.8xx)._NEWLINE_Vogn 3 er en styrevogn som for det meste ligner motorvogna, men har ikke elektrisk utrustning utover det som tilh\xc3\xb8rer f\xc3\xb8rerplassen. Styrevogna har litra BS69 og nummereres fra 69601 og oppover (alt. 69.601-)._NEWLINE_Ledningsopplegg for styring av toget er gjennomg\xc3\xa5ende for alle vognene og f\xc3\xb8res ut til en mangepolet kontakt i sentralkobbelet. Dermed kan flere togsett kobles sammen og styres fra f\xc3\xb8rerrommet p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste vogn._NEWLINE_Enkeltvogner i et sett betegnes med deres vognnummer slik beskrevet over. Angivelse av et helt sett under ett gj\xc3\xb8res med \xc3\xa5 erstatte det tredje sifferet (som angir vogntypen) med bindestrek. Eksempel: 69055 + 69855 + 69655 = 69-55. Settnummeret f\xc3\xb8lger motorvognas nummer i de f\xc3\xa5 tilfellene der det ikke er match mellom de to siste sifrene p\xc3\xa5 alle vognene i settet._NEWLINE_Type 69 ble opprinnelig bygget i sju undertyper: A, B, C og fire serier av D. I tillegg har undertype E, G og H oppst\xc3\xa5tt som f\xc3\xb8lge av ombygginger.\n_START_SECTION_\n69A (1970\xe2\x80\x9371)\n_START_PARAGRAPH_\n69A sett 01\xe2\x80\x9315 (BM 69001-015 + BS 69601-015 (benevnt 69.01-15 og 69.61-75 fra starten)) var den f\xc3\xb8rste serien p\xc3\xa5 15 vogner, bygget fra 1970 til 1971. De 4 siste settene i drift (03, 05, 11 og 12) ble tatt ut av trafikk og utrangert ved ruteendring i desember 2015. Unntaket er styrevogn BS 69602 som er koblet til BM 69047 og derfor fortsatt er i drift.\n_START_SECTION_\n69B (1974\xe2\x80\x9375)\n_START_PARAGRAPH_\n69B sett 16\xe2\x80\x9336 er den andre serien som er bygget i 1974-75. Fra 69B ble typen utstyrt med elektrisk motstandsbremse. De fleste av de 17 69B-sett som ble bygget best\xc3\xa5r av to vogner, men sett 69-24 og 69-25 har f\xc3\xa5tt en mellomvogn. _NEWLINE_Noen av settene i B-serien ble ombygget med et stort lasterom i motorvogna, noe som gj\xc3\xb8r dem egnet for litt lengre reiser, for eksempel Bergen-Myrdal der ski og sykler er ofte med. Det er bare 69024 igjen med lasterom. _NEWLINE_B-serien var beregnet for mellomdistanse og har bare \xc3\xa9n d\xc3\xb8r p\xc3\xa5 hver side av mellom/styrevognen, i stedet for to. Dette gir ekstra sitteplasser, men \xc3\xb8ker tiden for av- og p\xc3\xa5stigning. _NEWLINE_Settene 26,27,29,33,34 og 35 er fortsatt i trafikk og brukes prim\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 Arendalsbanen og Bratsbergbanen,  I tillegg er sett 24 i trafikk prim\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 Bergensbanen. 69618 er blitt ombygget til mellomvogn i 69-24.\n_START_SECTION_\n69C (1975\xe2\x80\x9376)\n_START_PARAGRAPH_\n69C sett 36-49 ble bygget i 1975\xe2\x80\x931976. De best\xc3\xa5r av tre vogner. De 14 togsettene brukes som lokaltog i likhet med 69D serien. Alle sett er i trafikk. _NEWLINE_Alle er ombygget til type C2 med unntak av 69\xe2\x80\x9341 som ble ombygget til en prototype f\xc3\xb8r resten av serien ble ombygget til C2. Settet var ustabilt i driften etter ombyggingen og har blitt utrangert og hugget. Ombyggingen til C2 omfattet blant annet omlakkering, nytt interi\xc3\xb8r, klima i kupeer, ny WC, brannvarslingsanlegg + noen andre tekniske fornyelser._NEWLINE_69036 er noe kortere enn de andre settene da mellomvogna er en gammel styrevogn ( 69654) som fronten er kuttet av og ombygd._NEWLINE_69037 g\xc3\xa5r med mellomvogna til 69868,men er nummerert om.\n_START_SECTION_\n69D (1983\xe2\x80\x9393)\n_START_PARAGRAPH_\n69D best\xc3\xa5r av fire serier: 50-74 (levert 1983-84), 75-80 (1990), 81-83 (1993), 84-88 (1993). De skiller seg fra tidligere serier ved en mer kantet front, vanlige buffere, d\xc3\xb8rer mellom inngangsparti og kupeer, og et generelt oppgradert interi\xc3\xb8r med hensyn til endret mote. Noen mellomvogn med siste sifre 80 er ikke bygget.  _NEWLINE_39 av disse settene ble bygget, og 37 er fortsatt i tjeneste i 2010. Utrangerte sett: 69-54, 69-68. Mellomvogn 69854 er i sett 69-80, styrevogn 69654 er mellomvogn til 69036, og mellomvogn 69868 er blitt mellomvogn til 69037, og styrevogn 69668 er hugget.\n_START_SECTION_\n69E (1994)\n_START_PARAGRAPH_\n69E er sett 50 og 51 som ble ombygget i 1994 fra 69D serie 1 til bruk p\xc3\xa5 noe lengre strekninger. Bl.a. fikk de nye seter tilsvarende type 70. For eksempel er de vanlige fem sitteplassene mot hverandre erstattet med fire sitteplasser mot hverandre. De har blitt brukt p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vikbanen og J\xc3\xa6rbanen, senere mellom Bergen og Myrdal/Voss. I 2016 ble begge settene solgt til NSB-eide Svenska T\xc3\xa5gkompaniet, for \xc3\xa5 brukes som reserve. Settene ble sendt til Sverige i to-vogners versjon i starten av 2017, mens mellomvognene ble skrotet senere samme \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\n69G (2005\xe2\x80\x9306)\n_START_PARAGRAPH_\n69G er settene 56, 60,61,62,63, 65,66,67 og 70 som er ombygget fra 69D i 2005-2006. De er utstyrt med flere fasiliteter, slik som salgsautomat for mat og drikke, WC og mer komfortable seter i deler av togsettet, inkludert en egen komfortdel. De ni togsettene i G-serien ble ombygd i Danmark og ble brukt p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vikbanen av datterselskapet NSB Gj\xc3\xb8vikbanen fram til FLIRT overtok. Settene blir fra og med h\xc3\xb8sten 2017 fortl\xc3\xb8pende erstattet av type 75 (75-52 til 75-61) etter som de blir levert, og deretter satt inn i trafikk p\xc3\xa5 Bratsbergbanen/Arendalsbanen eller utrangert.\n_START_SECTION_\n69H (2015\xe2\x80\x9317)\n_START_PARAGRAPH_\nMellom h\xc3\xb8sten 2015 og v\xc3\xa5ren 2017 ble ti sett av type 69D serie 1 tatt inn til oppgradering og bygget om til 69H for bruk p\xc3\xa5 Vossebanen og til Myrdal. Det ombygde settene er nummer 52\xe2\x80\x9353, 55, 58\xe2\x80\x9359, 64, 69 og 72\xe2\x80\x9374, og etter det var det kun to sett, nummer 57 og 71, igjen av 69D serie 1 som p\xc3\xa5 det tidspunktet ikke var ombygd eller utrangert. Det hadde lenge v\xc3\xa6rt klaget p\xc3\xa5 standarden p\xc3\xa5 materiellet i Bergensomr\xc3\xa5det, og det ble derfor besluttet \xc3\xa5 oppgradere disse settene i p\xc3\xa5vente av nytt materiell. Foruten generell oppussing fikk mellom- og styrevognene (litra B og BS) montert inn de stolene som i sin tid ble tatt ut av type 74, hvor de var montert 3 + 2 i bredden. Siden type 69 er en del smalere enn NSBs FLIRT-sett ble de montert som kun 2 + 2 i bredden, noe som f\xc3\xb8rte til f\xc3\xa6rre sitteplasser og dermed behov for \xc3\xa5 skille dem ut fra de andre med betegnelsen 69H. Etter at Gj\xc3\xb8vikbanen har f\xc3\xa5tt sine sett av type 75, vil ogs\xc3\xa5 Vossebanen f\xc3\xa5 ti sett (nummer 75-62 til 75-71) som vil erstatte 69H. Det er ventet at halvparten av settene deretter vil bli satt inn p\xc3\xa5 Arendalsbanen og Bratsbergbanen som to-vognssett uten mellomvogner.\n_START_SECTION_\nOmnummererte vogner\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8lgende enheter har f\xc3\xa5tt nytt nummer i l\xc3\xb8pet av driftstiden pga. ombygginger eller annet:_NEWLINE_69602 omnummerert til 69647, 69618 omnummerert til 69824, 69619 omnummerert til 69825, 69654 omnummerert til 69836, 69868 omnummerert til 69837.'