b'\n_START_ARTICLE_\nSkibet gaar videre\n_START_PARAGRAPH_\nSkibet gaar videre er en roman av Nordahl Grieg, gitt ut i Kristiania i 1924 p\xc3\xa5 forlaget Gyldendal. Det var Griegs andre bok, og hans f\xc3\xb8rste roman. Det er en fortelling om sj\xc3\xb8folks liv p\xc3\xa5 sj\xc3\xb8en, som ogs\xc3\xa5 var tema for Griegs debut fra to \xc3\xa5r tidligere. Romanen fikk stort sett sv\xc3\xa6rt gode anmeldelser og mye positiv oppmerksomhet, men ble blant annet kritisert av en del sj\xc3\xb8folk, som s\xc3\xa5 bokens beskrivelser av bannskap, fyll, vold, seksualitet, og fysisk og psykisk sykdom som fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sverte sj\xc3\xb8folk som gruppe.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste utkast til boken ble skrevet i 1923, og Gudmund Skjeldal mener boken h\xc3\xb8rer til Griegs tidlige fase, fra perioden f\xc3\xb8r han reiste til England. Da den kom ut fikk romanen sv\xc3\xa6rt gode anmeldelser fra flere av tidens toneangivende kritikere, blant annet Helge Krog, Sigurd Hoel og Carl N\xc3\xa6rup. Den gjorde ogs\xc3\xa5 suksess hos bokhandlerne og kom i \xc3\xa5tte opplag i alt. Den ble ogs\xc3\xa5 oversatt til ni spr\xc3\xa5k og den fikk ros av viktige skandinaviske litterater og av The New York Times._NEWLINE_Bokens vier mye plass til den noks\xc3\xa5 r\xc3\xa5 kulturen hos sj\xc3\xb8folkene, blant annet ender hovedpersonen opp med kj\xc3\xb8nnssykdommer, og dette f\xc3\xb8rte til konsekvenser. Noen lesere mente boken var pornografisk, og en del sj\xc3\xb8folk mente boken ga en urettferdig skildring av livet p\xc3\xa5 sj\xc3\xb8en og anklaget Grieg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re spekulativ. Samtidig ble fortellingen ogs\xc3\xa5 trukket frem av R\xc3\xb8de kors\xe2\x80\x99 tidsskrift The World Health som en bok som ga et realistisk blikk p\xc3\xa5 de sosiale og helsemessige utfordringene knyttet til internasjonal skipsfart.\n_START_SECTION_\nBoken\n_START_PARAGRAPH_\nTematisk sett f\xc3\xb8lger romanen opp Griegs debut, diktsamlingen Rundt kap Det gode h\xc3\xa5p: Vers fra sj\xc3\xb8en fra 1922 som forteller om et norsk dampskips ferd til Australia og var basert p\xc3\xa5 Griegs egne erfaringer som matros. Skibet gaar videre forteller historien om den unge skipsmeklers\xc3\xb8nnen Benjamin Hall som m\xc3\xb8nstrer p\xc3\xa5 S/S \xc2\xabMignon\xc2\xbb som lettmatros i Bergen, og f\xc3\xb8lger ferden til Cape Town i S\xc3\xb8r-Afrika. Grieg legger s\xc3\xa6rlig vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 skildre forskjellen mellom livet ombord og p\xc3\xa5 land: hvilke tanker og dr\xc3\xb8mmer sj\xc3\xb8folket gj\xc3\xb8r seg om dem de forlater, og diskrepansen mellom personen de er p\xc3\xa5 b\xc3\xa5ten og den de er hjemme._NEWLINE_Romanen fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 gi en realistisk skildring av de sosiale og materielle forholdene ombord p\xc3\xa5 b\xc3\xa5ten, hvilke relasjoner de ulike delene av mannskapet st\xc3\xa5r i til hverandre, og hvilken rolle de spiller for skipets helhet. Ved \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge f\xc3\xb8rstereisguttens perspektiv introduseres leseren for alle disse sidene ved livet p\xc3\xa5 b\xc3\xa5ten etter hvert som de \xc3\xa5pner seg opp for ham. De realistiske beskrivelsene har et islett av sosiologisk folkelivsskildring og Johan Borgen skriver i sin bok om Grieg at \xc2\xabdet var forferdelige ting han skildret. Han skildret sj\xc3\xb8folkenes fattige og uskj\xc3\xb8nne gleder den hektiske tiden de var i havn. Han skildret meget mer, han skildret ogs\xc3\xa5 deres lengsel, han gav ogs\xc3\xa5 et bilde av den kj\xc3\xa6rlighet havnenes kj\xc3\xa6rlighet er et vrengbilde av \xe2\x80\xa6\xc2\xbb_NEWLINE_Grieg skrev seg inn i en tradisjon av engelske sj\xc3\xb8forfattere, og der debuten skjelte til Rudyard Kiplings eventyrlystne dikt er kanskje Joseph Conrad det mest relevante litter\xc3\xa6re forelegget for Skibet gaar videre. Slike sammenligninger fant ogs\xc3\xa5 sted i den samtidige resepsjonen, og den svenske litter\xc3\xa6re autoriteten Fredrik B\xc3\xb6\xc3\xb6k mente Griegs roman var bedre enn b\xc3\xa5de Conrads og Robert Louis Stevensons sj\xc3\xb8romaner siden Grieg var \xc3\xa6rligere. Et s\xc3\xa6rlig tema er hvordan livet til sj\xc3\xb8s kan knekke et menneske, slik Kj\xc3\xb8lv Egeland forklarer det: \xc2\xab[S]kipet er uf\xc3\xb8lsomt og derfor altbeseirende. Det lever sitt uforstyrrelige liv og lider aldri. Og det er bare i forhold til skipet at sj\xc3\xb8folkene har eksistens\xc2\xbb._NEWLINE_Med dette \xc3\xa5pner imidlertid Skibet gaar videre ogs\xc3\xa5 for en mer allegorisk lesning, hvor skipet som sj\xc3\xb8folket befinner seg p\xc3\xa5 st\xc3\xa5r som representant for hele den industrielle tidsalders uavvendelige marsj fremover, uten hensyn til de livene den eventuelt m\xc3\xa5tte etterlate p\xc3\xa5 veien. En alternativ lesning er \xc3\xa5 se skipet som bilde p\xc3\xa5 tilv\xc3\xa6relsen i seg selv, i tr\xc3\xa5d med Gudmund Skjeldals mer universaliserende utlegning: \xc2\xabSkipet b\xc3\xb8r lesast som ein metafysisk storleik, \xe2\x80\xa6 Er det mogleg \xc3\xa5 finna meining p\xc3\xa5 ein klode som ikkje synest \xc3\xa5 bry seg nevneverdig om menneska?\xc2\xbb'