b'\n_START_ARTICLE_\nAralsj\xc3\xb8en\n_START_SECTION_\nHydrologi og klima\n_START_PARAGRAPH_\nAralsj\xc3\xb8ens hovedtill\xc3\xb8p er elvene Amu-Darja, som munner ut i den s\xc3\xb8rlige delen av sj\xc3\xb8en, og Syr-Darja, som munner ut i nord\xc3\xb8st. Med sine \xc3\xa5rstidsbetingede variasjoner i vannf\xc3\xb8ring og den naturlige fordampningen s\xc3\xb8rget de to till\xc3\xb8pselvene gjennom \xc3\xa5rhundrene for et balansert vannregnskap. I l\xc3\xb8pet av et \xc3\xa5r mottok sj\xc3\xb8en 8,7\xc2\xa0km\xc2\xb3 vann i form av nedb\xc3\xb8r og 55\xc2\xa0km\xc2\xb3 fra till\xc3\xb8pselvene, mens 63,8\xc2\xa0km\xc2\xb3 forsvant i form av fordamping. Vannstanden i sj\xc3\xb8en varierte innenfor +/-\xc2\xa00,6\xc2\xa0meter per \xc3\xa5r._NEWLINE_Sj\xc3\xb8en hadde opprinnelig et areal p\xc3\xa5 68\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2, og var med det verdens fjerde st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8. Den var 428 kilometer lang fra nord til s\xc3\xb8r, og 234\xc2\xa0km bred, med en st\xc3\xb8rste dybde p\xc3\xa5 69\xc2\xa0meter. Om vinteren kan sj\xc3\xb8en v\xc3\xa6re islagt, spesielt i den nordlige delen, hvor vannet er mindre salt._NEWLINE_Den \xc3\xb8stlige delen av sj\xc3\xb8en er sv\xc3\xa6rt grunn og landskapet langs den tidligere bredden er flatt, og det l\xc3\xa5 hundrevis av mindre \xc3\xb8yer spredt langs kysten. Den vestlige bredden er derimot preget av klipper som stuper bratt ned mot vannet fra Ustjurtplat\xc3\xa5et, og her ligger ogs\xc3\xa5 den dypeste delen av sj\xc3\xb8en. I nord var bredden innsk\xc3\xa5ret av flere store bukter. _NEWLINE_Aralsj\xc3\xb8en ligger i Turan-senkningen, som er en del av den eurasiske steppe. Regionen har et kontinentalt og t\xc3\xb8rt klima (klimatype BSk i K\xc3\xb6ppens klimaklassifisering), og best\xc3\xa5r av \xc3\xb8rkener og halv\xc3\xb8rkener med vegetasjon preget av t\xc3\xb8rr steppe. Det t\xc3\xb8rre klimaet skyldes h\xc3\xb8yfjellene som strekker seg fra s\xc3\xb8rvest til \xc3\xb8st for regionen, og sperrer for monsunvindene fra Det indiske hav. Fuktighet kommer imidlertid om sommeren med skymasser fra Nord-Atlanteren. De dominerende vindene kommer fra vest og nord. Lokale lavtrykksomr\xc3\xa5der for\xc3\xa5rsaker et stort antall virvelstormer. Det faller mellom 30 og 200\xc2\xa0mm nedb\xc3\xb8r pr \xc3\xa5r i regionen, ved Aralsj\xc3\xb8en rundt 100\xc2\xa0mm. Nedb\xc3\xb8ren er sv\xc3\xa6rt uregelmessig fordelt, og det kan forekomme m\xc3\xa5nedslange t\xc3\xb8rkeperioder, men ogs\xc3\xa5 snefall. Det er mulig at Aralsj\xc3\xb8en f\xc3\xb8r 1960 hevet luftfuktigheten p\xc3\xa5 bakkeniv\xc3\xa5 med mellom 3 og 5\xc2\xa0% og \xc3\xb8kte den \xc3\xa5rlige nedb\xc3\xb8ren med 10\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nGeologisk historie\n_START_PARAGRAPH_\nAralsj\xc3\xb8en utgj\xc3\xb8r sammen med Svartehavet og Det kaspiske hav restene av det store innlandshavet Paratethys, som oppsto under oligocen, da rekken av fjellkjeder fra Alpene i vest til Hindu Kush i \xc3\xb8st ble dannet, og skilte det fra urhavet Tethys i s\xc3\xb8r. Paratethys, som i senere perioder ogs\xc3\xa5 kalles Den sarmatiske sj\xc3\xb8 og Den maeotiske sj\xc3\xb8, varierte sterkt i utstrekning. I perioder eksisterte det ogs\xc3\xa5 forbindelser til de omkringliggende havene. Selve Aralbekkenet oppsto gjennom tektoniske bevegelser mellom 3 \xe2\x80\x93 5 millioner \xc3\xa5r siden, i tidsalderen pliocen. P\xc3\xa5 grunn av fjellkjedene som var dannet i s\xc3\xb8r var klimaet i regionen blitt t\xc3\xb8rrere og det store innlandshavet ble etterhvert redusert til enkeltst\xc3\xa5ende innsj\xc3\xb8er, det som i dag er Svartehavet, Det kaspiske hav og Aralsj\xc3\xb8en._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av istidene og andre naturlige klimavariasjoner har Aralsj\xc3\xb8en flere ganger gjennomg\xc3\xa5tt store endringer i vannstanden. Ogs\xc3\xa5 etter siste istid har det forekommet betydelige vannstandsvariasjoner. I yngre steinalder l\xc3\xa5 vannspeilet i innsj\xc3\xb8en lavt nok til at bosetninger ble anlagt p\xc3\xa5 42 til 46\xc2\xa0moh. Fra det 13.\xc2\xa0\xc3\xa5rhundre er det sogar funnet en bosetning p\xc3\xa5 bare  32\xc2\xa0moh. I andre perioder har vannstanden v\xc3\xa6rt s\xc3\xa5 h\xc3\xb8y at Aralsj\xc3\xb8en har hatt avl\xc3\xb8p via Uzboj til Det kaspiske hav.\n_START_SECTION_\nFlora og fauna\n_START_PARAGRAPH_\nAralsj\xc3\xb8ens spesielle isolasjon gjorde at det utviklet seg en rikdom og variasjon i regionens biota som var sammenlignbart med Afrikas. Halvparten av alle plante- og dyrearter i den tidligere Sovjetunionen fantes i og rundt sj\xc3\xb8en. Det fantes rundt 500 fuglearter, 200 typer pattedyr og 100 arter av fisk i regionen, samt et rikt utvalg av insekter og virvell\xc3\xb8se dyr. I elvedeltaene alene fantes fram til 1960 over 70 forskjellige pattedyr og 319 fuglearter. Fra 1852 finnes beretninger om stor rikdom av geiter, ulv, antiloper, europeisk malle, st\xc3\xb8r, pelikaner, m\xc3\xa5ker, piggsvin og tiger i og rundt Aralsj\xc3\xb8en._NEWLINE_Sj\xc3\xb8en hadde tidligere et sv\xc3\xa6rt rikt marint \xc3\xb8kosystem, og det ble drevet fangst p\xc3\xa5 24 typer fisk. Blant disse var karpe, abbor, st\xc3\xb8r, laksefisker og maller. Fisket var imidlertid hovedsakelig basert p\xc3\xa5 tre fiskesorter: brasme, en karpefisk kalt sazan, og en liten mort kalt vobla. Reduksjonen i vanntilf\xc3\xb8rselen til Aralsj\xc3\xb8en har f\xc3\xb8rt til irreversible endringer i sj\xc3\xb8ens hydrologi og hydrokjemi og f\xc3\xb8lgelig dens \xc3\xb8kosystem. Endringen i saltbalansen har mangedoblet saltinnholdet i sj\xc3\xb8en, som i dens s\xc3\xb8rlige deler i dag er \xc3\xa5 anse som en biologisk \xc3\xb8rken._NEWLINE_Floraen i regionen var ogs\xc3\xa5 imponerende: 1200 arter av blomstrende planter og 560 arter av annen vegetasjon, hvorav 29 var endemiske for Sentral-Asia. Ved den tidligere kysten av selve Aralsj\xc3\xb8en fantes 423 plantesorter fra 44 forskjellige familier. _NEWLINE_Dagens utt\xc3\xb8rkede innsj\xc3\xb8bunn preges av lavere biodiversitet sammenlignet med de tidligere kystomr\xc3\xa5dene. Konsentrert p\xc3\xa5 de tidligere \xc3\xb8yene langs \xc3\xb8stkysten finnes en helt spesifikk variant av sandvegetasjon.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nMennesker har bodd i omr\xc3\xa5det rundt Aralsj\xc3\xb8en siden steinalderen, og har hovedsakelig livn\xc3\xa6rt seg gjennom nomadisk pastoralisme, som regionens klima og terreng er velegnet til. Flere av de tidlige kulturene i Sentral-Asia under bronsealderen, hvorav Andronovokulturen var den viktigste, har etterlatt seg spor i omr\xc3\xa5dene rundt sj\xc3\xb8en. Mellom 500 f.kr. og 500 e.kr. l\xc3\xa5 Aralsj\xc3\xb8en innenfor maktomr\xc3\xa5dene til de f\xc3\xb8rste nomadiske krigerfolkene i regionen, de iranske sakaene og senere hunerne. _NEWLINE_Etter hunerne begynte tyrkiske folk \xc3\xa5 vandre inn fra \xc3\xb8st. Omr\xc3\xa5det ble en del av den g\xc3\xb6kt\xc3\xbcrkiske staten, som ble opprettet i \xc3\xa5ret 552 som den f\xc3\xb8rste kjente statsdannelsen i regionen. P\xc3\xa5 700- og 800-tallet ble omr\xc3\xa5det erobret av araberne som introduserte islam. De neste \xc3\xa5rhundrene tilh\xc3\xb8rte Aralsj\xc3\xb8en vekselvis oghuz-tyrkere, kiptsjaker og andre, fram til mongolenes invasjon under Djengis Khan i 1219-1221. Etter dette l\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det under Den gylne horde, og fra 1456-1731 under det etterf\xc3\xb8lgende Kasakh-khanatet. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1700-tallet begynte Russland \xc3\xa5 vise \xc3\xb8kende interesse for Sentral-Asia, og omr\xc3\xa5det rundt Aralsj\xc3\xb8en havnet i l\xc3\xb8pet av 17- og 1800-tallet gradvis under russisk herred\xc3\xb8mme. Med det russiske styret fulgte ogs\xc3\xa5 russisk innvandring og bosetning, som ved Aralsj\xc3\xb8en spesielt var konsentrert til de to havnebyene Aralsk i nord og Mujnak i s\xc3\xb8r. Etter den russiske revolusjon ble Sentral-Asia inndelt i sovjetrepublikker etter etniske skillelinjer, og Aralsj\xc3\xb8en ble delt mellom Kasakhstan i nord og Usbekistan i s\xc3\xb8r. Denne grensa ble ogs\xc3\xa5 beholdt da de tidligere sovjetrepublikkene ble uavhengige stater i 1991.\n_START_SECTION_\nTidlige advarsler\n_START_PARAGRAPH_\nInnt\xc3\xb8rkingen av Aralsj\xc3\xb8en var ingen overraskelse for sovjeterne, de forventet at det skulle skje mye tidligere. S\xc3\xa5 tidlig som i 1964, p\xc3\xa5pekte Aleksandr Asarin ved Hydroprojekt-instituttet at innsj\xc3\xb8en var fortapt: \xc2\xabDet var en del av fem\xc3\xa5rsplanene, godkjent av Ministerr\xc3\xa5det og Politbyr\xc3\xa5et. Ingen p\xc3\xa5 et lavere niv\xc3\xa5 ville v\xc3\xa5ge \xc3\xa5 si noe som motsa disse planene, selv om det bet\xc3\xb8d slutten for Aralsj\xc3\xb8en.\xc2\xbb_NEWLINE_Reaksjonene p\xc3\xa5 forutsigelsene varierte. Enkelte sovjetiske eksperter betraktet tydeligvis Aralsj\xc3\xb8en som \xc2\xaben feil fra naturens side\xc2\xbb, og en sovjetisk ingeni\xc3\xb8r sa i 1968 at \xc2\xabdet er \xc3\xa5penbart for alle at fordampningen av Aralsj\xc3\xb8en er uunng\xc3\xa5elig.\xc2\xbb P\xc3\xa5 den annen side ble det helt fra 1960-tallet vurdert storskalaprosjekter for \xc3\xa5 lede deler av vannf\xc3\xb8ringen til elva Ob til Sentral-Asia via et gigantisk kanalsystem. Gjenoppfylling av Aralsj\xc3\xb8en ble sett p\xc3\xa5 som et av prosjektets hovedm\xc3\xa5l. Imidlertid ble prosjektet skrinlagt av de f\xc3\xb8derale styresmaktene i 1986, p\xc3\xa5 grunn av de enorme kostnadene og negative reaksjoner fra Russland.\n_START_SECTION_\nSkadevirkninger\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98kosystemet i Aralsj\xc3\xb8en og elvedeltaene som munner ut i den er nesten fullstendig \xc3\xb8delagt, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grunn av innt\xc3\xb8rkingen i seg selv, men ikke minst p\xc3\xa5 grunn av det sterkt \xc3\xb8kte saltinnholdet i sj\xc3\xb8en. Det opprinnelige saltinnholdet l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 rundt 9\xc2\xa0g/l (gram per liter = 0,9\xc2\xa0% = 9\xc2\xa0\xe2\x80\xb0; 1960). Innen 1980 hadde det allerede n\xc3\xa5dd 16,5\xc2\xa0g/l og p\xc3\xa5 midten av nittitallet var det \xc3\xb8kt til 30\xc2\xa0g/l. I 2003 ble det i det vestlige bekkenet av S\xc3\xb8r-Aral m\xc3\xa5lt et gjennomsnittlig saltinnhold p\xc3\xa5 over 75\xc2\xa0g/l, og i det \xc3\xb8stlige bekkenet over 150\xc2\xa0g/l. I Nord-Aral var saltinnholdet imidlertid bare 20\xc2\xa0g/l.  Til sammenligning er saltinnholdet i \xc3\x98stersj\xc3\xb8en ca. 9\xc2\xa0g/l, i vanlig sj\xc3\xb8vann typisk rundt 35\xc2\xa0g/l, og D\xc3\xb8dehavets saltinnhold varierer mellom 300 og 350\xc2\xa0g/l.  _NEWLINE_\xc3\x98kningen i saltinnholdet i sj\xc3\xb8en f\xc3\xb8rte til omfattende fisked\xc3\xb8d og p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende kollaps i fiskeriene, og Aralsj\xc3\xb8ens fiskeindustri forsvant praktisk talt helt. Den sysselsatte anslagsvis 40\xe2\x80\x9360\xc2\xa0000 personer og produserte en sjettedel av SSSRs totale fiskefangst. Fangsten av bisam i deltaomr\xc3\xa5dene til Amu-Darja og Syr-Darja, som tidligere kunne gi opptil 500\xc2\xa0000 bisamskinn pr \xc3\xa5r, forsvant ogs\xc3\xa5._NEWLINE_Aralsj\xc3\xb8en var gjennom mange ti\xc3\xa5r blitt tilf\xc3\xb8rt h\xc3\xb8ye innhold av kunstgj\xc3\xb8dsel og spr\xc3\xb8ytemidler, herunder pesticider som DDT, aldrin og lindan, samt herbicider og defolianter, som ble fraktet med elvene og ut i Aralsj\xc3\xb8en. Etter at vannet trakk seg tilbake ble det liggende igjen enorme sletter med salt og giftig st\xc3\xb8v, som igjen ble fraktet bort av de sterke vindene i regionen og spredt ut over de omkringliggende omr\xc3\xa5dene. Den fremherskende vindretningen i omr\xc3\xa5det er nordlig, og mye av st\xc3\xb8vet havner derfor i Amu-Darjas tidligere deltaomr\xc3\xa5de s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for sj\xc3\xb8en, hvor utt\xc3\xb8rkingen av elva i tillegg ogs\xc3\xa5 har medf\xc3\xb8rt at \xc3\xb8rkenen i \xc3\xb8kende grad har trengt inn i de fruktbare jordbruksomr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Landet rundt Aralsj\xc3\xb8en er i dag sterkt forurenset og menneskene som bor i omr\xc3\xa5det lider av mangel p\xc3\xa5 ferskt vann og andre helseproblemer. Fra 1970-tallet av steg antallet luftveissykdommer sv\xc3\xa6rt br\xc3\xa5tt, og var per 1999 den viktigste d\xc3\xb8ds\xc3\xa5rsaken blant barn i omr\xc3\xa5det. Sykdommer som tyfus, paratyfus, hepatitt og tuberkulose spredte seg raskt, og forekomsten av anemi, sykdommer i lever og nyrer, samt allergier og kreft, steg til niv\xc3\xa5er som l\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt over resten av det tidligere Sovjetunionen og dagens Russland. Forekomsten av kreft i spiser\xc3\xb8ret er den h\xc3\xb8yeste i verden, og st\xc3\xa5r for 80\xc2\xa0% av krefttilfellene i regionen._NEWLINE_Barn og gravide kvinner ble hardest rammet. Spedbarnsd\xc3\xb8deligheten er betydelig h\xc3\xb8yere i Karakalpakstan og Kzyl-Orda oblast enn i andre deler av Usbekistan og Kasakhstan, og langt h\xc3\xb8yere enn i Russland. I tillegg er det et stigende antall misdannelser og handikap hos nyf\xc3\xb8dte barn, samt d\xc3\xb8df\xc3\xb8dsler og komplikasjoner under svangerskap. Som de viktigste \xc3\xa5rsakene fremheves forurensede n\xc3\xa6ringsmidler og h\xc3\xb8ye forekomster av plantevernmidler i morsmelken, og 30\xc2\xa0% av barned\xc3\xb8deligheten kan tilbakef\xc3\xb8res til akutte tarmsykdommer. I Karakalpakstan s\xc3\xb8r for Aralsj\xc3\xb8en lider 99\xc2\xa0% av gravide kvinner og 91\xc2\xa0% av kvinner i fruktbar alder av anemi, for\xc3\xa5rsaket av h\xc3\xb8ye niv\xc3\xa5er av insektmidler som hindrer kroppens evne til \xc3\xa5 oppta jern. Saltst\xc3\xb8vet i lufta f\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 til mange luftveis- og \xc3\xb8yesykdommer, og i 1989 hadde minst 6 av 10 personer, voksne som barn, et sykdomsbilde. Det er ansl\xc3\xa5tt at de helsemessige konsekvensene av utt\xc3\xb8rkingen av Aralsj\xc3\xb8en i st\xc3\xb8rrelse kan sammenlignes med Tsjernobylulykken.\n_START_SECTION_\nGjenoppfyllingen av Nord-Aral\n_START_PARAGRAPH_\nI et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 opprettholde vannstanden i Nord-Aral, bygde Kasakhstan p\xc3\xa5 1990-tallet et dike over Bergstredet mellom den tidligere \xc3\xb8ya Kokaral og fastlandet i \xc3\xb8st. Hensikten med diket var \xc3\xa5 hindre vannet \xc3\xa5 renne ut i S\xc3\xb8r-Aral. Diket var imidlertid bygget av jordmasser fra omr\xc3\xa5det, en byggemetode som viste seg utilstrekkelig, og det br\xc3\xb8t derfor sammen etter kort tid. S\xc3\xa5 lenge diket varte ble imidlertid vannstanden i Nord-Aral h\xc3\xb8yere, klimaet forbedret seg, og det ble igjen tatt fisk i sj\xc3\xb8en. Disse erfaringene gjorde at Kasakhstans regjering i oktober 2003 bekjentgjorde at det skulle bygges en ny demning, kalt Kokaraldiket. Ettersom ogs\xc3\xa5 Verdensbanken n\xc3\xa5 stilte midler til r\xc3\xa5dighet, kunne det denne gang brukes betong som byggemateriale i demningen. Samtidig med byggingen av denne demningen ble det satt i gang tiltak for \xc3\xa5 forbedre vanningssystemene ved elva Syr-Darja, som munner ut i den nordlige delen av sj\xc3\xb8en. Irrigasjonskanaler ble reparert og tettet og delvis ogs\xc3\xa5 kledd med betong, for p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 f\xc3\xb8re ytterligere vann inn i sj\xc3\xb8en. _NEWLINE_Kokaraldiket ble fullf\xc3\xb8rt i august 2005, og siden da har vannstanden i Nord-Aral steget og saltinnholdet har g\xc3\xa5tt ned. En viss stigning i vannstanden ble registrert allerede i 2006, noe som var tidligere enn forventet. I l\xc3\xb8pet av 2006 steg sj\xc3\xb8niv\xc3\xa5et med 3\xc2\xa0meter, overflatearealet \xc3\xb8kte med 900\xc2\xa0km\xc2\xb2, vannvolumet med 11\xc2\xa0km\xc2\xb3, og saltinnholdet sank betraktelig. Demningen har gjort at Lille Arals vannstand raskt har steget til 38\xc2\xa0moh, fra et minimum p\xc3\xa5 under 30\xc2\xa0m, hvor 42\xc2\xa0m anses som det levedyktige niv\xc3\xa5. I april 2007 ble det publisert en rapport i tidsskriftet Nature, som bekreftet de f\xc3\xb8rste positive f\xc3\xb8lgene av redningsfors\xc3\xb8ket for Nord-Aral. _NEWLINE_Ettersom Nord-Aral har et utl\xc3\xb8p (mot S\xc3\xb8r-Aral) sank ogs\xc3\xa5 konsentrasjonen av giftstoffene, som ble spylt videre til S\xc3\xb8r-Aral. Som f\xc3\xb8lge av dette \xc3\xb8kte ogs\xc3\xa5 fiskefangsten i sj\xc3\xb8en, og st\xc3\xb8vbelastningen sank betydelig \xe2\x80\x93 i alle fall s\xc3\xa5 lenge det ikke bl\xc3\xa5ste vinder fra s\xc3\xb8r, noe som f\xc3\xb8rer med seg st\xc3\xb8v fra S\xc3\xb8r-Aral. Fiskebestander av \xc3\xb8konomisk betydning har kommet tilbake, og observat\xc3\xb8rer som hadde avskrevet Nord-Aral som en milj\xc3\xb8katastrofe ble overrasket av uventede rapporter om at deler av fiskeindustrien allerede i 2006 hadde blitt gjenopplivet og endog produserte fangster for eksport. Det ble ogs\xc3\xa5 rapportert at restaureringen hadde f\xc3\xb8rt til at lenge frav\xc3\xa6rende regnskyer kom tilbake, og ogs\xc3\xa5 endringer i lokale mikroklima, noe som igjen brakte forsiktig h\xc3\xa5p til en jordbrukssektor som lenge hadde v\xc3\xa6rt kvalt av regionale st\xc3\xb8vstormer._NEWLINE_P\xc3\xa5 noen steder har kystlinjen flyttet seg mer enn 75\xc2\xa0kilometer, som i Sarytsjoganak-bukta s\xc3\xb8r for den tidligere havnebyen Aralsk, hvor innsj\xc3\xb8bredden n\xc3\xa5 bare ligger 25\xc2\xa0km unna byen.  Det foreligger planer om \xc3\xa5 bygge en ny kanal for \xc3\xa5 knytte byen til innsj\xc3\xb8en igjen. Byggingen er planlagt \xc3\xa5 begynne i 2009, og det er da h\xc3\xa5pet at avstanden bare vil v\xc3\xa6re 6\xc2\xa0km. En ny demning er ogs\xc3\xa5 planlagt bygget, for \xc3\xa5 utvide Nord-Aralsj\xc3\xb8en videre, for til slutt \xc3\xa5 n\xc3\xa5 helt fram til den tidligere havnebyen Aral. Demningen er basert p\xc3\xa5 et l\xc3\xa5n fra Verdensbanken til Kasakhstan, og byggestart er ogs\xc3\xa5 her planlagt til 2009. Den kasakhiske regjeringen h\xc3\xa5per ogs\xc3\xa5 at ytterligere forbedringer av vanningssystemene langs Syr-Darja vil bidra til at Nord-Aralsj\xc3\xb8en vil vokse seg enn\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Ulempen med prosjektene i Nord-Aral er at utt\xc3\xb8rkingen av den s\xc3\xb8rlige delen av sj\xc3\xb8en forventes \xc3\xa5 akselerere, i og med at vannet som fyller opp Nord-Aral mangler i s\xc3\xb8r. Usbekistan, hvor den s\xc3\xb8rlige delen av Store Aral ligger, kaller av denne grunn prosjektet for egoistisk fra Kasakhstans side. Den kasakhiske regjeringen fremholder imidlertid at det ikke finnes noe h\xc3\xa5p for \xc3\xa5 berge hele sj\xc3\xb8en s\xc3\xa5 lenge Usbekistan ikke foretar seg noe med situasjonen langs Amu-Darja, og at de derfor bare gj\xc3\xb8r det beste de kan ut av situasjonen.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8r-Aral\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8r-Aral, som hovedsakelig ligger i det fattigere Usbekistan, ble imidlertid overlatt til sin egen skjebne. Prosjekter i Nord-Aral syntes til \xc3\xa5 begynne med \xc3\xa5 bringe glimt av h\xc3\xa5p til S\xc3\xb8r-Aral ogs\xc3\xa5: \xc2\xabI tillegg til \xc3\xa5 gjenopprette vannstanden i den nordre sj\xc3\xb8en, var det en luke i diket som periodevis ble \xc3\xa5pnet, for \xc3\xa5 la overskuddsvann flyte inn i den stort sett utt\xc3\xb8rkede S\xc3\xb8r-Aralsj\xc3\xb8en.\xc2\xbb  Det har v\xc3\xa6rt samtaler om \xc3\xa5 gjenskape en forbindelse mellom den forbedrede Nord-Aralsj\xc3\xb8en og det utt\xc3\xb8rkede s\xc3\xb8r, samt om usikre planer for restaurering av v\xc3\xa5tmarker over hele regionen, men den politiske viljen mangler. Usbekistan viser ingen interesse i \xc3\xa5 slippe taket i Amu-Darja som en rik kilde til irrigasjonsvann for landets bomullsomr\xc3\xa5der, og beveger seg i stedet mot utvinning av olje i den utt\xc3\xb8rkede innsj\xc3\xb8bunnen i S\xc3\xb8r-Aral. Enorme saltsletter som er blitt t\xc3\xb8rrlagt etterhvert som Aralsj\xc3\xb8en krympet har for\xc3\xa5rsaket st\xc3\xb8vstormer, og har medf\xc3\xb8rt at vintrene i regionen har blitt kaldere og somrene varmere. Det gj\xc3\xb8res fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 motvirke disse effektene, blant annet gjennom planting av vegetasjon p\xc3\xa5 den utt\xc3\xb8rkede sj\xc3\xb8bunnen. I Nord-Aral har den nylige \xc3\xb8kningen i vannstanden delvis dempet disse effektene enkelte steder, og v\xc3\xa5ren bringer n\xc3\xa5 lenge savnet og etterlengtet regn._NEWLINE_Byen Mojnaq i Usbekistan hadde tidligere en livskraftig havn, med et fiskeri og en tilh\xc3\xb8rende fiskeindustri som sysselsatte rundt 60\xc2\xa0000 personer, men byen ligger n\xc3\xa5 milevis unna bredden av innsj\xc3\xb8en. Fiskeb\xc3\xa5ter ligger spredt rundt p\xc3\xa5 t\xc3\xb8rt land som en gang var sj\xc3\xb8bunn, og mange har v\xc3\xa6rt der i over 20\xc2\xa0\xc3\xa5r. Det eneste fiskeselskapet som fremdeles finnes i omr\xc3\xa5det f\xc3\xa5r sin fisk fraktet inn fra \xc3\x98stersj\xc3\xb8en, tusenvis av kilometer unna._NEWLINE_Sommeren 2003 viste det seg at S\xc3\xb8r-Aralsj\xc3\xb8en forsvant raskere enn hva som var forventet. Overflaten l\xc3\xa5 bare 30,5\xc2\xa0meter over havflaten, hvilket var 3,5\xc2\xa0meter lavere enn prognosene fra starten av 1990-tallet, og vannet hadde et saltinnhold p\xc3\xa5 rundt 2,4 ganger havvannets. I sj\xc3\xb8ens dypeste deler var bunnvannet imidlertid saltere og dermed tyngre enn p\xc3\xa5 overflaten, og lagene blandet seg ikke. Dermed ble bare overflatelaget oppvarmet om sommeren, og vannet fordampet dermed raskere enn forventet. Basert p\xc3\xa5 de nyeste data forventes den vestre delen av S\xc3\xb8r-Aral \xc3\xa5 v\xc3\xa6re forsvunnet helt rundt 2020. _NEWLINE_Til den \xc3\xb8stre delen vil till\xc3\xb8pet fra Amu-Darja og \xc3\xa5rsnedb\xc3\xb8ren i omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 rundt 100\xc2\xa0mm garantere en kontinuerlig, om enn liten, tilf\xc3\xb8rsel av vann. Det er nylig ogs\xc3\xa5 oppdaget et tilsig av grunnvann til Aralsj\xc3\xb8en, som utgj\xc3\xb8r rundt 4\xc2\xa0milliarder kubikkmeter pr \xc3\xa5r. Dette grunnvannet har sin opprinnelse i fjellene i Pamir og Tian Shan og siger gjennom geologiske lag til en sprekkesone p\xc3\xa5 bunnen av Aralsj\xc3\xb8en. Selv om dette tilsiget er st\xc3\xb8rre enn tidligere antatt, s\xc3\xa5 vil det ikke i seg selv v\xc3\xa6re nok til \xc3\xa5 stoppe innt\xc3\xb8rkingen. Det er imidlertid antatt at disse tilsigene i sum er tilstrekkelige til at S\xc3\xb8r-Aralsj\xc3\xb8en aldri vil t\xc3\xb8rke helt inn.\n_START_SECTION_\nAnlegg for biologiske v\xc3\xa5pen p\xc3\xa5 Vozrozjdenija\xc3\xb8ya\n_START_PARAGRAPH_\nI 1948 ble det opprettet et topphemmelig sovjetisk laboratorium for biologiske v\xc3\xa5pen p\xc3\xa5 Vozrozjdenija\xc3\xb8ya midt i Aralsj\xc3\xb8en. \xc3\x98ya l\xc3\xa5 i Usbekiske SSR, i et omr\xc3\xa5de som n\xc3\xa5 er omstridt mellom Kasakhstan og Usbekistan. Den n\xc3\xb8yaktige historien, funksjonene og n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende status til dette anlegget er enn\xc3\xa5 ikke brakt for dagen. Basen ble forlatt i 1992, etter oppl\xc3\xb8sningen av Sovjetunionen. Vitenskapelige ekspedisjoner viste at det her hadde foreg\xc3\xa5tt produksjon, testing og senere dumping av patogeniske v\xc3\xa5pen. I 2002 ble det dekontaminert 10 steder hvor miltbrannsporer var nedgravd, gjennom et prosjekt organisert av USA og med assistanse fra Usbekistan. If\xc3\xb8lge Kasakhstans vitenskapelige senter for karantene og zoonotiske infeksjoner, ble alle dumpingstedene for miltbrann dekontaminert.\n_START_SECTION_\nLeting etter olje og gass\n_START_PARAGRAPH_\nUsbekistans visestatsminister Ergash Shaismatov bekjentgjorde 30. august 2006 at den usbekiske regjeringen og et internasjonalt konsortium best\xc3\xa5ende av det statlige Uzbekneftegaz, LUKoil, Petronas, Korea National Oil Corporation og China National Petroleum Corporation hadde undertegnet en avtale om produksjondeling, med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 lete etter og bygge ut olje- og gassfelter i Aralsj\xc3\xb8en, og han uttalte: \xc2\xabAralsj\xc3\xb8en er stort sett ukjent, men den er sv\xc3\xa6rt lovende med henblikk p\xc3\xa5 funn av olje og gass. Det finnes selvf\xc3\xb8lgelig risiko, men vi tror p\xc3\xa5 dette prosjektets suksess.\xc2\xbb Konsortiet ble dannet i september 2005.\n_START_SECTION_\nFilmer og dokumentarer\n_START_PARAGRAPH_\nAralsj\xc3\xb8ens tragedie ble i 1989 beskrevet i filmen Psy (\xc2\xabHunder\xc2\xbb) av den sovjetiske regiss\xc3\xb8ren Dmitrij Svetozarov. Filmen ble tatt opp i de forlatte byene, og viste scener med forlatte bygninger og b\xc3\xa5ter str\xc3\xb8dd ut over t\xc3\xb8rt land. _NEWLINE_I 1999 laget den tyske filmmakeren Joachim Tschirner dokumentaren \xc2\xabDer Aralsee\xc2\xbb for TV-kanalen Arte._NEWLINE_9.\xe2\x80\x9310. juni 2007 viste BBC World en dokumentar kalt \xc2\xabBack From The Brink?\xc2\xbb laget av Borna Alikhani og Guy Creasey, som viste noen av endringene i regionen siden bygningen av Kokaraldemningen.'