b'\n_START_ARTICLE_\nKronprinsessegade (K\xc3\xb8benhavn)\n_START_PARAGRAPH_\nKronprinsessegade er en gate i det sentrale K\xc3\xb8benhavn som er kjent for sine klassisistiske hus._NEWLINE_Gaten strekker seg fra Gothersgade og g\xc3\xa5r langs den sydlige grensen mot Kongens Have, passerer S\xc3\xb8lvgade og Nyboderomr\xc3\xa5det f\xc3\xb8r den til slutt m\xc3\xb8ter \xc3\x98ster Voldgade ved \xc3\x98sterport stasjon. Davids Samling, et museum med en stor samling av islamsk kunst samt dansk og europeisk kunst og brukskunst, holder til i nr.30. Museet kj\xc3\xb8pte bygningen i 1917. _NEWLINE_K\xc3\xb8benhavns brann i 1795 la store deler av byen i ruiner og det oppsto et presserende behov for nye boliger. Etter initiativ av ektefellen kronprinsesse Marie Sophie gjorde kronprins Frederik, den senere Frederik VI en 89 alen (55,8 meter) stripe tilgjengelig ved den sydlige delen av Kongens Have slik at det kunne etableres en ny gate som skulle binde sammen Gothersgade og S\xc3\xb8lvgade._NEWLINE_Den nye gaten fikk navnet Kronprinsessegade til \xc3\xa6re for kronprinsesse Marie Sophie som f\xc3\xb8rst hadde unnfanget ideen.  Samtidig er navnet helt etter omr\xc3\xa5dets praksis med \xc3\xa5 navngi gatene etter danske territoriale besittelser, kongelige og de \xc3\xb8vre klasser, inkludert adelen. Denne praksisen oppsto etter 1649 i forbindelse med en plan for utvidelse av K\xc3\xb8benhavn og  forlengelse av den befestede byen. _NEWLINE_Byarkitekt Peter Meyn og J\xc3\xb8rgen Henrik Rawert ble satt til \xc3\xa5 lede prosjektet som kom i gang i 1799. Husrekken langs sydsiden av gaten ble ferdigstilt i l\xc3\xb8pet av de neste to ti\xc3\xa5rene. Arkitekt Johan Martin Quist er en av de store bidragsyterne til denne eldste delen av Kronprinsessegade med nr. 6 (1803\xe2\x80\x931806), 8\xe2\x80\x9310 (1803\xe2\x80\x931804), 12\xe2\x80\x9314 (1805\xe2\x80\x931806), 16 (1806\xe2\x80\x931807 ) og 18 (1807\xe2\x80\x931813). Andreas Hallander utformet nr. 20 (1805\xe2\x80\x931806, sammen med Rawert), 22, 24 (1807\xe2\x80\x931808, med A.C. Wilcken) og nr. 46 (forlengelse 1805\xe2\x80\x931807, med Rawert)._NEWLINE_Peter Meyn ble ogs\xc3\xa5 bedt om \xc3\xa5 st\xc3\xa5 for utformingen av en barriere mot Kongens Have langs nordsiden av den nye gaten. Han hadde nettopp kommet tilbake fra Paris, der han hadde blitt sl\xc3\xa5tt av Pont Neuf med sine jerngitre og mange sm\xc3\xa5 boder, og gatelivet som omga den. Med dette som en inspirasjon, tegnet han det nye gitteret langs kanten av parken med 12 sm\xc3\xa5 butikkpaviljonger, hver seks alen bred, seks alen dype og seks alen h\xc3\xb8y. Det ble ferdigstilt i 1806. Blant varene som ble solgt fra paviljongene var kaker og str\xc3\xb8mper. Senere ble de gjort tilgjengelig for arkitekter og kunstnere fra Kunstakademiet.\n_START_SECTION_\nUtvidelse og nyere historie\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1869 og fremover ble deler av Nyboder revet og og i \xc3\xa5rene 1870\xe2\x80\x931872 oppf\xc3\xb8rte Arbejdernes Byggeforening sitt tredje rekkehusprosjekt p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. De f\xc3\xb8rste av bygningene fra byggeforeningen var tegnet av Frederik B\xc3\xb8ttger. Dette ble et slags pilotprosjekt for senere, st\xc3\xb8rre og mer fremtredende byggeprosjekter etter hans design, som Kartoffelr\xc3\xa6kkerne p\xc3\xa5 \xc3\x98sterbro og Humleby p\xc3\xa5 Vesterbro._NEWLINE_I 1931 ble en eiendom i S\xc3\xb8lvgade revet for at Kronprinsessegade skulle kunne fortsette \xc3\xb8stover, forbi Nyboder og Arbejdernes Byggeforening hus, helt til \xc3\x98ster Voldgade ved Nyboder skole.\n_START_SECTION_\nKronprinsessegade i dag\n_START_PARAGRAPH_\nKronprinsessegade er i dag en stille boliggate med Davids Samling som sin viktigste severdighet for bes\xc3\xb8kende._NEWLINE_Paviljongene leies ut av Slots- og Ejendomsstyrelsen p\xc3\xa5 to-\xc3\xa5rs leieavtaler med mulighet for forlengelse. Det er et krav om en minimums\xc3\xa5pningstid p\xc3\xa5 20 timer per uke. Det man frembyr m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re relevant for stedets historie og samtidig plassert i en moderne kontekst. En st\xc3\xb8rre bygning i hagen huser restauranten Orangeriet.'