b'\n_START_ARTICLE_\nDanmarks forhistorie\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste spor av mennesker\n_START_PARAGRAPH_\nDen danske forhistorie f\xc3\xb8r steinalderen omfatter hovedsakelig geologisk historie da det ikke er mange tegn p\xc3\xa5 menneskelig tilstedev\xc3\xa6relse. Man har imidlertid funnet redskaper av flint i Himmerland og i Lilleb\xc3\xa6lt som kan tyde p\xc3\xa5 at det oppholdt seg mennesker i omr\xc3\xa5det for omkring 100\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden i Eem-mellomistiden, da klimaet har v\xc3\xa6rt noenlunde tilsvarende det vi har i dag. Dessuten er det i noen jordlag i Hollerup funnet spaltede d\xc3\xa5dyrknokler fra denne tidsperioden, og som bare kan ha v\xc3\xa6rt bearbeidet av mennesker. Dateringen av disse forskjellige funnene er imidlertid noe usikre. Da Weichsel-istiden la et flere hundre meter tykt lag av is over landet, ble sporene av menneskelig bosetning og andre spor under alle omstendigheter umuliggjort fra ca. 70\xc2\xa0000-13\xc2\xa0000\xc2\xa0f.kr.\n_START_SECTION_\nJegersteinalder 12 800-4000 f.Kr.\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rst da isen begynte \xc3\xa5 trekke seg tilbake for ca. 15 000 \xc3\xa5r siden kom menneskene tilbake til de n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende danske omr\xc3\xa5dene. I begynnelsen dreide det seg om jegere som fanget og kanskje drev med reindrift i de vestjyske omr\xc3\xa5dene som var tidligst helt isfrie. Disse menneskene levde som jegere, fiskere og samlere som p\xc3\xa5virket naturen i sv\xc3\xa6rt liten grad. Man gir tiden fra cirka 12 800-4000 f.Kr. betegnelsen jegersteinalderen, fordi de menneskene som bodde i Danmark p\xc3\xa5 denne tiden hadde som hovedn\xc3\xa6ringskilde ville dyr. For det meste brukte man v\xc3\xa5pen av flint, men diverse redskaper av dyreknokler har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt brukt. P\xc3\xa5 denne tiden begynte mennesker med sikkerhet \xc3\xa5 bosette seg i det omr\xc3\xa5det vi i dag kaller Danmark. I begynnelsen var klimaet fremdeles kaldt og tilsvarte noenlunde det man finner i det nordlige Skandinavia i dag. Det var ogs\xc3\xa5 hovedsakelig reinsdyrjakt som var n\xc3\xa6ringsvein. De neste 2\xc2\xa0000 \xc3\xa5rene endret naturen seg gradvis, og nye dyregrupper kom til, samtidig med at skogen begynte \xc3\xa5 dekke store deler av landet. Det danske omr\xc3\xa5det ble med en stigende vannstand mer likt det Danmark man kjenner i dag. Tidligere hadde det v\xc3\xa6rt land langt ute i Nordsj\xc3\xb8en, og Sverige og Tyskland hadde v\xc3\xa6rt landfast over \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. Det varmere klimaet fikk folketallet til \xc3\xa5 stige, selv om folketallet sannsynligvis fremdeles bare telles i tusen._NEWLINE_Ber\xc3\xb8mte danske arkeologiske funn av kj\xc3\xb8kkenm\xc3\xb8ddinger fra denne tiden har vist at menneskene ogs\xc3\xa5 har ern\xc3\xa6rt seg ved b\xc3\xa6r og ville planter de kunne samle i skogen, og av fisk og muslinger de kunne fange. Mye tyder p\xc3\xa5 at jakten p\xc3\xa5 mat gjorde at man vekslet mellom sommerboliger inne i landet og vinterkolonier ved havet.\n_START_SECTION_\nBondesteinalder cirka 4000-1800 f.Kr.\n_START_PARAGRAPH_\nAntagelig som en konsekvens av en voksende befolkning, og f\xc3\xb8lgelig mindre tilgang p\xc3\xa5 mat begynte \xc3\xa5ker- og husdyrbruk \xc3\xa5 komme inn s\xc3\xb8rfra og vinne innpass i omr\xc3\xa5det. Dette f\xc3\xb8rte til den mest revolusjonerende begivenheten i Danmarks oldtid. Naturen begynte \xc3\xa5 bli underlagt menneskets handlinger. Overalt begynte jegerne \xc3\xa5 droppe jakten og i stedet hugge tr\xc3\xa6r, dyrke jorden og bosette seg som b\xc3\xb8nder. \xc3\x85kerbruket skapte mulighet for at mennesket kunne ern\xc3\xa6res av et langt mindre areal, og de flere funn fra denne tiden tyder p\xc3\xa5 en befolkningseksplosjon. De f\xc3\xb8rste egentlige tegn til jordbruk kommer inn fra ca. 4000 f.Kr. Da var det basert p\xc3\xa5 svedjebruk ved lysninger i skogen. Da befolkningen var liten, kunne man enkelt forlate et omr\xc3\xa5de og flytte til en ny lysning, mens jordens fruktbarhet ble gjenoppbygd p\xc3\xa5 det forrige omr\xc3\xa5det. Det innebar at naturlig skog fikk tid til \xc3\xa5 gjenetablere seg ved suksesjon, og p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten var belastningen av ressursene ganske ubetydelig._NEWLINE_Bondelivet var sv\xc3\xa6rt annerledes enn jegerlivet ved at man n\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte organisere seg bedre. Slik kunne mann sikre seg at ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5ret etter kunne man h\xc3\xb8ste fra det omr\xc3\xa5det man nettopp hadde s\xc3\xa5dd til. Det er fra denne tiden man begynner \xc3\xa5 se noe som kan ligne kultur i det danske omr\xc3\xa5det. I det danske landskapet finnes mange eksempler p\xc3\xa5 at man allerede i den tidlige bondesteinalderen har hatt ideer om d\xc3\xb8den, noe som fremg\xc3\xa5r av at megalittgravene ble vanlige. Ogs\xc3\xa5 det h\xc3\xb8yt utviklede keramikkh\xc3\xa5ndverket vitner om en stigende utvikling.\n_START_SECTION_\nBronsealder 1800-500 f.Kr.\n_START_PARAGRAPH_\nI bronsealderen kan man se de f\xc3\xb8rste tegnene p\xc3\xa5 lagdeling av samfunnet med markant sosial ulikhet. Det er tydelig at det var den rike overklassen som ble begravet i de kunstige gravhaugene p\xc3\xa5 de mest synlige stedene i landskapet. Bronsealderen kjennetegnes ved en kultur som var preget av rike gravgaver. Den \xc3\xb8kende befolkningstettheten kombinert med at man belastet betydelige jordarealer for uttak av gresstorv til gravhaugene, medf\xc3\xb8rte et \xc3\xb8kt press p\xc3\xa5 naturressursene. Det milde klimaet og de store arealene med ur\xc3\xb8rt skog innebar imidlertid at man fremdeles kunne br\xc3\xb8df\xc3\xb8 alle._NEWLINE_Kobber og tinn til bronse ble for det meste tilegnet ved byttehandel med rav og skinn. Fra Danmark dro man i \xc3\xa5pne kanoer opp langs Norgeskysten med flint, og skinnet ble deretter seilt oppad Elben, hvor de sammen med rav ble solgt for kobber, og kobber og skinn ble siden solgt i England for tinn._NEWLINE_Bronsest\xc3\xb8pningen krevde stor kunnskap, og bare de fremste slektene eide v\xc3\xa5pen og prydgjenstander av det nye metallet._NEWLINE_Det nye og eksotiske materialets utbredelse til Skandinavia skyldtes antageligvis at det fant sted en form for organisert handel, styrt av en mektig overklasse. Blant de mange bronsefunnene er det kunstferdig produserte, religi\xc3\xb8se gjenstander (f.eks. solvognen) og musikkinstrumenter (lurer)._NEWLINE_Tilsynelatende ble folk drept og nedsenket i sm\xc3\xa5sj\xc3\xb8er og myrer som avstraffelse eller ofring. De vel bevarte likene kjennes som myrliksom er verdifulle kilder til kunnskap om dagliglivet i bronsealderens Danmark.'