b'\n_START_ARTICLE_\nSvalbardrype\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nSvalbardrypa er st\xc3\xb8rre og tyngre enn b\xc3\xa5de fjellrypa og lirypa p\xc3\xa5 Fastlands-Norge. Svalbardrypa er 30\xe2\x80\x9335 cm lang, mens kroppsvekten varierer mye gjennom \xc3\xa5ret som f\xc3\xb8lge av stor evne til \xc3\xa5 lagre fett om h\xc3\xb8sten. Vekten varierer fra 500-550 gram ved inngangen til sommerhalv\xc3\xa5ret til 900-1200 gram p\xc3\xa5 senh\xc3\xb8sten. _NEWLINE_Bortsett fra de sorte halefj\xc3\xa6rene er begge kj\xc3\xb8nn helt hvite i vinterdrakt. Hannen (steggen) har i tillegg en sort strek som g\xc3\xa5r fra nebbroten og bak til \xc3\xb8yet. I hekketiden utvikler steggen en stor og kj\xc3\xb8ttfull r\xc3\xb8d kam over \xc3\xb8yet. Hunnen (h\xc3\xb8na) har en mindre synlig r\xc3\xb8d kam. I perioden fra april til mai skifter h\xc3\xb8na til sommerdrakt. Fargen er mer r\xc3\xb8dbrun enn hos fjellrypene i Skandinavia og kan ligne mer p\xc3\xa5 lirype.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nSvalbardrypas utbredelse er begrenset til Svalbard og den russiske \xc3\xb8ygruppa Frans Josefs land. Svalbardrypa er den eneste landlevende fuglen som oppholder seg p\xc3\xa5 \xc3\xb8ygruppen hele \xc3\xa5ret, og den hekker over det meste av Svalbard bortsett fra i de nord\xc3\xb8stligste delene, Hopen og Bj\xc3\xb8rn\xc3\xb8ya. Svalbardrypa skifter habitat fra sommer til vinter og forlater hekkeomr\xc3\xa5dene i september\xe2\x80\x93oktober. Svalbardrypenes vinteromr\xc3\xa5der og eventuelle migrasjonsruter er ikke kjent, men man antar at de s\xc3\xb8ker til relativt sn\xc3\xb8frie omr\xc3\xa5der under fuglefjell eller andre omr\xc3\xa5der med rik vegetasjon.\n_START_SECTION_\nForplantning og atferd\n_START_PARAGRAPH_\nSteggene ankommer hekkeomr\xc3\xa5dene i midten av mars, mens h\xc3\xb8nene kommer tidlig i april, og s\xc3\xb8ker steggene med de beste territoriene. Steggene kommer tilbake og forsvarer de samme territoriene \xc3\xa5r etter \xc3\xa5r, som varierer fra 3,5 til 50 hektar. De beste habitatene ligger i s\xc3\xb8rvendte skr\xc3\xa5ninger hvor sn\xc3\xb8en smelter tidlig. H\xc3\xb8nene velger forskjellige territorier og stegger fra \xc3\xa5r til \xc3\xa5r, men returnerer til de samme generelle hekkeomr\xc3\xa5dene. _NEWLINE_Reiret plasseres i \xc3\xb8vre del av territoriet p\xc3\xa5 t\xc3\xb8rr mark, og best\xc3\xa5r av en 1\xe2\x80\x932 cm fordypning dekket med plantedeler. Paringen skjer sent i mai, og eggleggingen starter i f\xc3\xb8rste halvdel av juni. Det legges som regel 8-11 egg, avhengig av h\xc3\xb8nas alder. Eldre h\xc3\xb8ner legger flere egg. Dersom paret mister eggene, kan de legge nye egg, men antallet er da lavere. Steggene kan ha flere h\xc3\xb8ner i territoriet sitt, men h\xc3\xb8ne nummer to legger eggene senere og f\xc3\xa5r f\xc3\xa6rre kyllinger. Eggene er gulbrune med brunsvarte flekker og skjolder. Rugetiden er ca. 21 dager, og de nyklekkede kyllingene veier ca. 16 gram. H\xc3\xb8na forlater reiret sammen med kyllingene etter 1\xe2\x80\x932 dager, og etter 10\xe2\x80\x9312 dager er kyllingene flyvedyktige, men de holder seg sammen med mora i 10\xe2\x80\x9312 uker f\xc3\xb8r de blir selvstendige. Rypene blir kj\xc3\xb8nnsmodne etter ca. 10 m\xc3\xa5neder.'