b'\n_START_ARTICLE_\nServal\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nServalen er en mellomstor katt som kjennetegnes gjennom sin leopardlignende pels og sine lange \xc3\xb8rer. Den har en h\xc3\xb8yreist, lang og slank kroppsbygning og er meget langbent til katt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re. Arten har faktisk de lengste \xc3\xb8rene og bena av alle kattedyr, sett i forhold til totalst\xc3\xb8rrelsen. Servalene veier normalt 8-18 kg, og kroppen m\xc3\xa5ler ca. 67-100 cm fra snutespissen til haleroten. I tillegg kommer en relativt kort hale, som gjerne m\xc3\xa5ler 24-45 cm. Skulderh\xc3\xb8yden er normalt ca. 54-62 cm (40-65 cm som ytterpunkt)._NEWLINE_Pelsen har normalt en gul grunnfarge, som varierer fra n\xc3\xa6rmest hvit i buken og brystet til m\xc3\xb8rkere r\xc3\xb8dgul over ryggen, med sorte, runde flekker, som i nakke- og mankeregionen g\xc3\xa5r over i korte striper. Halen har et ringlet m\xc3\xb8nster. Fremst p\xc3\xa5 snutepartiet er pelsen kort og lys, n\xc3\xa6rmest hvit eller hvetefarget. P\xc3\xa5 baksiden av \xc3\xb8rene har den skr\xc3\xa5 hvite og sorte b\xc3\xa5ndmarkeringer. Det har ogs\xc3\xa5 blitt observert helt sorte servaler,  helst i tilknytning til Kilimanjaro og Mount Kenya i \xc3\x98st-Afrika.\n_START_SECTION_\nUtbredelse og  habitat\n_START_PARAGRAPH_\nI Nord-Afrika finner man servaler i to isolerte populasjoner, en i grensestr\xc3\xb8kene mellom det nord\xc3\xb8stre Algerie og det nordvestre Tunisia og en i det nord\xc3\xb8stre Marokko (som strekker seg opp mot nordgrensen til Algerie). De st\xc3\xb8rste populasjonene av servaler finner man imidlertid fra Sahel og s\xc3\xb8rover i Afrika, men ikke i \xc3\xb8rken- og regnskogomr\xc3\xa5dene, og heller ikke i de s\xc3\xb8rvestre omr\xc3\xa5dene i S\xc3\xb8r-Afrika. Nord for Sahara regnes arten som kritisk truet av utryddelse regionalt. Den virker imidlertid \xc3\xa5 v\xc3\xa6re utryddet fra Kapplandet i S\xc3\xb8r-Afrika._NEWLINE_Servalene trives i t\xc3\xb8rt og middels fuktig klima i omr\xc3\xa5der med relativt h\xc3\xb8yt gress og rikelig tilgang p\xc3\xa5 vann. Dette inkluderer gressrike savanner, \xc3\xa5pent gressland, gresskledte skogsomr\xc3\xa5der og fjellskr\xc3\xa5ninger, samt omr\xc3\xa5der som grenser inn mot regnskogene. Man finner den imidlertid ikke i regnskogen og regul\xc3\xa6re \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nAtferd og reproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nServalens atferd er ikke fullt ut kjent. Den lever normalt i en solit\xc3\xa6r tilv\xc3\xa6relse og regnes som mest aktiv i gr\xc3\xa5lysningen om morgenen (i 4-5 tiden) og etter solnedgang om kvelden (i 22-23 tiden). Sm\xc3\xa5 grupper av voksne hanner har blitt observert p\xc3\xa5 dagtid mens de hviler sammen._NEWLINE_Servalene danner territorier som de markerer med urin og sekret. Hunnen vil normalt etablere et territorium p\xc3\xa5 ca. 2-9 km\xc2\xb2 i st\xc3\xb8rrelse. Hannens er omtrent dobbelt s\xc3\xa5 stort og overlapper flere hunners. Konflikter mellom dyr kan oppst\xc3\xa5 om et annet kommer inn p\xc3\xa5 servalens territorium (i overlappende territorier), men dette hender sjelden. Servalen kommuniserer ogs\xc3\xa5 med skarpe, skingrende lyder, h\xc3\xb8yfrekvente skrik, knurring, og purrelyder. Servalen f\xc3\xb8ler seg hjemme i vann og er en dyktig sv\xc3\xb8mmer. Den er ogs\xc3\xa5 usedvanlig spenstig og atletisk, selv til katt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re. Det er kjent at den kan hoppe omkring 3 meter rett opp i luften. Denne hoppeteknikken bruker servalen aktivt n\xc3\xa5r den jakter._NEWLINE_Lite er ogs\xc3\xa5 kjent omkring servalens reproduksjonsatferd. Brunsttiden er imidlertid ikke sesongpreget. Under selve brunsten vil hannen og hunnen b\xc3\xa5de jakte og hvile sammen i dagevis. Hunnen g\xc3\xa5r drektig i 65-75 dager og f\xc3\xb8der gjerne et kull som best\xc3\xa5r av 2-3 unger i snitt. Ungene har doblet f\xc3\xb8dselsvekten i l\xc3\xb8pet av elleve uker og de blir avvent n\xc3\xa5r de er omkring fem m\xc3\xa5neder gamle. Mora vil i denne tiden jakte og bringe mat til ungene. For hannene i kullet vil hun bare jakte til de kan klare seg selv, mens hun vil tolerere hunner noe lenger. Begge har forlatt mora f\xc3\xb8r de blir ett \xc3\xa5r gamle, for \xc3\xa5 etablere sine egne territorier.\n_START_SECTION_\nErn\xc3\xa6ring og matvaner\n_START_PARAGRAPH_\nServaler er kj\xc3\xb8ttetere som helst jakter p\xc3\xa5 byttedyr i tusm\xc3\xb8rket, rett f\xc3\xb8r lyset enten forsvinner eller kommer. Den tilh\xc3\xb8rer dessuten de mest effektive rovdyrene n\xc3\xa5r den jakter. Statistisk vil servalen lykkes i 40% av tilfellene i dagslys, og i hele 59% av tilfellene n\xc3\xa5r det er m\xc3\xb8rkt. Om den ikke lykkes med et angrep, vil den i de fleste tilfeller forlate byttet og s\xc3\xb8ke etter et nytt._NEWLINE_Servalen benytter f\xc3\xb8rst og fremst sin ypperlige h\xc3\xb8rsel n\xc3\xa5r den jakter. Den vil fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 snike seg s\xc3\xa5 langt inn p\xc3\xa5 et bytte at den kan benytte sin karakteristiske hoppteknikk for \xc3\xa5 fange det. N\xc3\xa5r byttet blir synlig, hopper servalen opp i luften og lander p\xc3\xa5 byttet med framlabbene. Den har ogs\xc3\xa5 evnen til \xc3\xa5 strekke de lange bena ned i hull for \xc3\xa5 fange byttet med de skarpe kl\xc3\xb8rne p\xc3\xa5 labbene, og det er dessuten kjent at servalen kan fange bytte i vann. N\xc3\xa5r et bytte er fanget, vil servalen gjerne leke med det en stund, f\xc3\xb8r den dreper og spiser det. _NEWLINE_Servalen spiser helst haredyr, sm\xc3\xa5gnagere, krypdyr, fugler (ofte flamingoer) eller unge antiloper. Det er imidlertid ogs\xc3\xa5 kjent at den spiser mineralholdig gress. Det er ikke kjent om servalen spiser kadaver.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nServalens navn stammer fra det latinske ordet \xc2\xabcervus\xc2\xbb, som betyr hjort eller hjorteaktig. Slektsnavnet Leptailurus er et sammensatt ord som stammer fra gresk spr\xc3\xa5k. F\xc3\xb8rste del av ordet (\xc2\xablepta\xc2\xbb) betyr liten, mens andre del (\xc2\xabailur\xc2\xbb) betyr katt. Det vitenskapelige navnet (Leptailurus serval) kan s\xc3\xa5ledes oversettes som liten hjortelignende katt._NEWLINE_Den er beslektet med karakal.'