b'\n_START_ARTICLE_\nHassel Jernv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nHassel Jernv\xc3\xa6rk er et tidligere jernverk i Skotselv i \xc3\x98vre Eiker i Buskerud, som var i drift fra 1649 til 1870-tallet. Det er et av Norges eldste jernverk. Jernvernets st\xc3\xb8rste gruver var Hassel gruver i Modum og Barbu gruver ved Arendal._NEWLINE_Jernverket fikk utstedt privilegiebrev av Frederik III i 1649, men man vet ikke n\xc3\xa5r jernverket egentlig ble grunnlagt. De f\xc3\xb8rste eierne var Peder Vibe som var rentemester i K\xc3\xb8benhavn, Hans Eggertss\xc3\xb8n som var borgermester i Christiania, slottsskriveren p\xc3\xa5 Akershus Johan Gaarman og fogd Christian Mogenss\xc3\xb8n. Den franske hugenotten Fran\xc3\xa7ois Coudrioux (1611-1676) ble ansatt som bestyrer for verket._NEWLINE_Senere ble verket eid av kj\xc3\xb8pmannen Daniel Knoph, frem til han i 1681 solgte verket til Johan Halvorsen Groll, som var eier til 1691. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1700-tallet ble familien Richelieu (fra herreg\xc3\xa5rden Sem ved Hokksund) majoritetseiere. Verket ble s\xc3\xa5 overtatt av h\xc3\xb8yesterettsdommer Justus Heindrich Weichart og biskop Bartholomeus Deichmann. I 1746 ble Jakob Neumann eier, og Neumann-familien eide verket i dr\xc3\xb8yt 60 \xc3\xa5r. Jacobs s\xc3\xb8nn Frantz Edler Neumann ble den som overtok verket etter ham i 1799 og fabrikken Friderichsminde p\xc3\xa5 Modum ble da innlemmet i jernverket._NEWLINE_I 1809 ble verket solgt av Frantz Neumann til h\xc3\xb8yesterettsdommer Peter Collett. Etter hans d\xc3\xb8d solgte enken verket i 1837 til Blaafarvev\xc3\xa6rket og etter en tid overtok Blaafarvev\xc3\xa6rkets to eiere Wilhelm Christian Benecke Baron von Gr\xc3\xb6ditzberg og Benjamin Wegner ogs\xc3\xa5 Hassel Jernv\xc3\xa6rk som personlige eiere med en halvpart hver. I 1854 ble eiendommene til jernverket solgt p\xc3\xa5 auksjon og delt opp p\xc3\xa5 mange eiere. Dette markerte slutten p\xc3\xa5 Hassel Jernv\xc3\xa6rk som bedrift. Siden fortsatte en betydelig redusert produksjon knyttet til noen av eiendommene, bl.a. smeltehytten, frem til 1870-tallet.'