b'\n_START_ARTICLE_\nHeidelbergmennesket\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelbergmenneskene levde i Afrika og Europa fra om lag 600\xc2\xa0000 til 200\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Trolig levde de ogs\xc3\xa5 i en migrasjonsrute gjennom Midt\xc3\xb8sten. _NEWLINE_Viktige funnsteder inkluderer Kabwe (Zambia), Elandsfontein (S\xc3\xb8r-Afrika), Tanzania, Bodo (Etiopia), Petralona (Hellas), Arago (Frankrike), og det f\xc3\xb8rste funnstedet \xe2\x80\x93 Mauer n\xc3\xa6r Heidelberg i Tyskland.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHeidelbergmennesket hadde et kranium p\xc3\xa5 1\xc2\xa0225-1\xc2\xa0300 cm\xc2\xb3, langt st\xc3\xb8rre enn forgjengeren Homo ergaster (600-910 cm\xc2\xb3), og ikke s\xc3\xa5 mye mindre enn neandertalerne (1\xc2\xa0125-1\xc2\xa0550 cm\xc2\xb3). Kraniet hadde store \xc3\xb8yenbrynsben, lavt panneben og tykk hodeskalle. Dette tydet p\xc3\xa5 at feste for store tyggemuskler hadde stor fysiologisk betydning._NEWLINE_I st\xc3\xb8rrelse viser ny forskning, gjort p\xc3\xa5 cirka 500\xc2\xa0000\xc2\xa0\xc3\xa5r gamle beinrester som stammer fra provinsen Burgos i Spania, at heidelbergmennesket var noe mer h\xc3\xb8yreist enn neandertalerne._NEWLINE_Det antas at Homo heidelbergensis ga opphav til en ny art \xe2\x80\x93 Homo neanderthalensis \xe2\x80\x93 i Europa omkring 400\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden, og at populasjonen i Afrika ga opphav til Homo sapiens bare litt senere. En felles stamfar kan kanskje dateres til 500-600\xc2\xa0000 \xc3\xa5r tilbake.'