b'\n_START_ARTICLE_\nMoen-saken\n_START_PARAGRAPH_\nMoen-saken er ett av to kjente tilfeller av dobbelt justismord i drapssaker i Norge. Den andre er Lilandsaken._NEWLINE_Den sterkt funksjonshemmede (bl.a. d\xc3\xb8v og lam i h\xc3\xb8yre arm) Fritz Moen ble i 1978 d\xc3\xb8mt for \xc3\xa5 ha voldtatt og drept en 20 \xc3\xa5r gammel jente ved Stavne i Trondheim. _NEWLINE_I 1981 ble han i tillegg d\xc3\xb8mt for i 1976 \xc3\xa5 ha tatt livet av en annen 20 \xc3\xa5r gammel jente ved Nardo i Trondheim. Tilsammen ble Fritz Moen d\xc3\xb8mt til 21 \xc3\xa5rs fengsel og 10 \xc3\xa5rs sikring._NEWLINE_I 1998 begynte journalist Tore Sandberg \xc3\xa5 engasjere seg sterkt i begge drapssakene, og hevdet at det var beg\xc3\xa5tt justismord mot Fritz Moen. I 2002 begj\xc3\xa6rte advokat John Christian Elden gjenopptakelse av begge drapssakene._NEWLINE_I 2004 ble Moen f\xc3\xb8rst frikjent for det ene drapet, og i 2006 ble han frikjent for det andre, etter at en 67 \xc3\xa5r gammel mann hadde tilst\xc3\xa5tt begge drapene p\xc3\xa5 sitt d\xc3\xb8dsleie. Fritz Moen d\xc3\xb8de 28. mars 2005, fremdeles kjent som skyldig i \xc3\xa5 ha beg\xc3\xa5tt et drap._NEWLINE_Saken har f\xc3\xb8rt til alvorlige anklager mot norsk rettsvesen, og i likhet med i Lilandsaken besluttet regjeringen \xc3\xa5 nedsette et eget granskningsutvalg for \xc3\xa5 vurdere p\xc3\xa5talemyndighetens og rettens rolle i saken. Utvalget fremla sin rapport den 25. juni 2007, og kom med meget skarp kritikk av politiets, p\xc3\xa5talemyndighetens og rettens rolle i saken. Norske medier har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt kraftig kritikk for \xc3\xa5 ikke ha ivaretatt sin rolle som \xc2\xabden fjerde statsmakt\xc2\xbb, og kritikk for at de i ettertid har vist liten interesse for hvordan justismordene kunne bli beg\xc3\xa5tt.\n_START_SECTION_\nDrapet p\xc3\xa5 Torunn Finstad (Torunn-saken)\n_START_PARAGRAPH_\nTirsdag den 4. oktober 1977 ble den 20 \xc3\xa5r gamle Torunn Finstad fra Kongsberg meldt savnet, og torsdag den 6. oktober ble hun funnet voldtatt og drept like ved Stavne bru over Nidelva i Trondheim. Torunn Finstad var student ved NTH._NEWLINE_Fritz Moen ble p\xc3\xa5grepet den 7. oktober og tilsto i avh\xc3\xb8r den 9. oktober (if\xc3\xb8lge avh\xc3\xb8rsreferater) at han hadde \xc2\xaboverfalt og voldtatt en kvinne ved Stavne bro, og sparket henne i elven\xc2\xbb. Den 11. april 1978 ble han satt under tiltale av statsadvokaten i Trondheim etter riksadvokatens ordre, for \xc3\xa5 ha drept og voldtatt henne. Moens forsvarer under denne rettssaken var Hallstein Pedersen, Trondheim._NEWLINE_Frostating lagmannsrett d\xc3\xb8mte den 29. mai 1978, i samsvar med aktors p\xc3\xa5stand, Fritz Moen til 20 \xc3\xa5rs fengsel og inntil 10 \xc3\xa5rs sikring.\n_START_SECTION_\nAnke til H\xc3\xb8yesterett\n_START_PARAGRAPH_\nFritz Moen anket dommen til H\xc3\xb8yesterett, men anken ble avvist ved Kj\xc3\xa6rem\xc3\xa5lsutvalgets beslutning av 21. januar 1982.\n_START_SECTION_\nFortsatt sikring\n_START_PARAGRAPH_\nVed Trondheim byretts dom av 6. oktober 1999 ble p\xc3\xa5talemyndigheten (etter oppfordring fra p\xc3\xa5talemyndigheten) bemyndiget til fortsatt anvendelse av sikringsmidler i inntil fem \xc3\xa5r for Fritz Moen.\n_START_SECTION_\nGjenopptakelse\n_START_PARAGRAPH_\nJournalist Tore Sandberg engasjerte seg sterkt i Moen-saken p\xc3\xa5 slutten av 1990-tallet, og gikk offentlig ut med anklager om at det kunne v\xc3\xa6re beg\xc3\xa5tt justismord. _NEWLINE_Det var n\xc3\xa5 klart at det fantes biologiske spor (s\xc3\xa6d og blod) som kunne v\xc3\xa6rt DNA-analysert i forbindelse med drapet p\xc3\xa5 Sigrid Heggheim. De biologiske sporene var imidlertid i 2000 forsvunnet (sannsynligvis destruert). Det var imidlertid notert at blodet var av blodtype A, noe som beviste at hverken blodet eller s\xc3\xa6den stammet fra Fritz Moen. _NEWLINE_Ved advokat John Christian Elden begj\xc3\xa6rte Fritz Moen 2. januar 2000 gjenopptakelse av begge drapssakene.\n_START_SECTION_\nNy avvisning\n_START_PARAGRAPH_\nVed H\xc3\xa5logaland lagmannsretts kjennelse av 12. februar 2002 ble begj\xc3\xa6ringen ikke tatt til f\xc3\xb8lge for noen av sakenes vedkommende.\n_START_SECTION_\nNy anke\n_START_PARAGRAPH_\nKjennelsen ble p\xc3\xa5kj\xc3\xa6rt til H\xc3\xb8yesteretts kj\xc3\xa6rem\xc3\xa5lsutvalg.\n_START_SECTION_\nKj\xc3\xa6rem\xc3\xa5lsutvalgets arbeid\n_START_PARAGRAPH_\nKj\xc3\xa6rem\xc3\xa5lsutvalget gjennomgikk bevisene som forel\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nBiologiske spor\n_START_PARAGRAPH_\nUtvalget fant at vilk\xc3\xa5rene for gjenopptakelse etter straffeprosessloven \xc2\xa7\xc2\xa0392 annet ledd var til stede i forbindelse med drapet p\xc3\xa5 Sigrid Heggheim, og begrunnet dette med at det er mest sannsynlig at de biologiske spor (s\xc3\xa6d og blod) som ble funnet p\xc3\xa5 \xc3\xa5stedet ikke kan tilbakef\xc3\xb8res til Moen, og at det strafferettslige beviskravet ikke synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt oppfylt, med mindre de biologiske sporene stammer fra en annen enn gjerningsmannen. Samtidig forel\xc3\xa5 det etter utvalgets syn sterke holdepunkter for at det biologiske materialet ikke kunne stamme fra andre enn gjerningsmannen._NEWLINE_Utvalget fant det derfor un\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 ta stilling til sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om p\xc3\xa5talemyndighetens forskyvning av det f\xc3\xb8rst antatte d\xc3\xb8dstidspunktet med 18-24 timer hadde hatt betydning for domfellelsen.\n_START_SECTION_\nKj\xc3\xa6rem\xc3\xa5lsutvalgets konklusjon\n_START_PARAGRAPH_\nUtvalget fant at vilk\xc3\xa5rene var tilstede for gjenopptakelse av saken om drapet p\xc3\xa5 Sigrid Heggheim. _NEWLINE_Drapet p\xc3\xa5 Torunn Finstad ble imidlertid ikke tillatt gjenopptatt.\n_START_SECTION_\nFrifinnelsen\n_START_PARAGRAPH_\nVed Borgarting lagmannsretts dom av 7. oktober 2004 (p\xc3\xa5 dagen 27 \xc3\xa5r etter at Moen ble p\xc3\xa5grepet av politiet for f\xc3\xb8rste gang) ble Fritz Moen frifunnet for drap og fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 voldtekt av Sigrid Heggheim.\n_START_SECTION_\nSaken opp for \xc2\xabKommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nBlant annet som en f\xc3\xb8lge av Liland-saken, ble straffeprosesslovens kap. 27 endret, og Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker opprettet fra 1. januar 2004, noe som i prinsippet skulle gj\xc3\xb8re det enklere \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tatt opp igjen alvorlige straffesaker._NEWLINE_13. oktober 2004 sendte Fritz Moen v/advokat John Christian Elden begj\xc3\xa6ring til \xc2\xabgjenopptakelseskommisjonen\xc2\xbb om gjenopptakelse av Torunn-saken. Dette ble anf\xc3\xb8rt som en \xc2\xabforel\xc3\xb8pig begj\xc3\xa6ring\xc2\xbb._NEWLINE_3. november 2004 ble advokat John Christian Elden av gjenopptakelseskommisjonen oppnevnt som Moens forsvarer, \xc2\xabfor \xc3\xa5 utarbeide en endelig gjenopptakelsesbegj\xc3\xa6ring\xc2\xbb. I brev av 23. februar 2005 begj\xc3\xa6rte advokat Elden oppnevnt den tyske politispesialisten Alexander Horn som sakkyndig, for en vurdering av sannsynligheten for at drapene p\xc3\xa5 Sigrid Heggheim og Torunn Finstad ble beg\xc3\xa5tt av samme gjerningsmann. Behandlingen av begj\xc3\xa6ringen ble etter dette stilt i bero i kommisjonen, i p\xc3\xa5vente av den endelige begrunnelsen for begj\xc3\xa6ringen.\n_START_SECTION_\nFritz Moen d\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nFritz Moen d\xc3\xb8de den 28. mars 2005, 63 \xc3\xa5r gammel. Moen ble funnet d\xc3\xb8d i sin stol foran fjernsynet i leiligheten sin ved omsorgshjemmet Conrad Svendsen Senter p\xc3\xa5 Nordstrand i Oslo 2. p\xc3\xa5skedag. 2005, men familien (halvbroren) ga uttrykk for at gjenopptakelsessaken m\xc3\xa5tte videref\xc3\xb8res.\n_START_SECTION_\nTor Heps\xc3\xb8s tilst\xc3\xa5else\n_START_PARAGRAPH_\nTor Heps\xc3\xb8, f\xc3\xb8dt i 1938, avgikk ved d\xc3\xb8den p\xc3\xa5 sykehuset i Namsos 20. desember 2005. _NEWLINE_To dager f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d (den 18. desember), erkjente han overfor tre sykehusansatte \xc3\xa5 ha tatt livet av b\xc3\xa5de Sigrid Heggheim og Torunn Finstad. I samr\xc3\xa5d med ham selv (Tor Heps\xc3\xb8), kontaktet sykehuspersonalet samme dag b\xc3\xa5de politi og prost. Den 19. desember fastholdt han tilst\xc3\xa5elsen overfor to representanter for det lokale politiet og prost Inge Torset.\n_START_SECTION_\nBiologiske spor destruert\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelig fantes det biologiske spor (h\xc3\xa5rpr\xc3\xb8ver) av den antatte gjerningsmannen ogs\xc3\xa5 i Torunn-saken. I 2005 viste det seg imidlertid at disse biologiske sporene ogs\xc3\xa5 hadde blitt destruert.\n_START_SECTION_\nForholdet med Fritz Moens handikap\n_START_PARAGRAPH_\nKommisjonen oppnevnte professor i spesialpedagogikk Arnfinn Muruvik Vonen som sakkyndig, p\xc3\xa5 grunn av Fritz Moens d\xc3\xb8vhet. Han avga den 19. mai 2006 uttalelse om tegnspr\xc3\xa5ktolking og spr\xc3\xa5kforst\xc3\xa5else hos d\xc3\xb8ve, hovedsakelig p\xc3\xa5 generelt grunnlag. Kommisjonen avh\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 Fritz Moens behandlende psykiater i perioden 1986\xe2\x80\x9389, Inger Thoen Nordhus._NEWLINE_Kommisjonen mente at Fritz Moens forklaringer og tilst\xc3\xa5elser, p\xc3\xa5 grunn av hans alvorlige handikap, kan ha blitt feiltolket b\xc3\xa5de av p\xc3\xa5talemyndigheten og av retten.\n_START_SECTION_\nForholdet med Tor Heps\xc3\xb8s tilst\xc3\xa5else\n_START_PARAGRAPH_\nGjenopptakelseskommisjonen anmodet Kripos om \xc3\xa5 granske forholdene rundt Tor Heps\xc3\xb8s tilst\xc3\xa5else. _NEWLINE_De biologiske sporene i Sigrid-saken antyder at Tor Heps\xc3\xb8s tilst\xc3\xa5else er reell (blodtype A)._NEWLINE__NEWLINE_N\xc3\xa5r det for\xc3\xb8vrig gjelder Tor Heps\xc3\xb8s tilst\xc3\xa5else, mente kommisjonen at denne var reell, og st\xc3\xb8ttet seg blant annet til prost Inge Torsets uttalelse om en persons betroelser p\xc3\xa5 d\xc3\xb8dsleiet:  _NEWLINE_ \xc2\xabman er da s\xc3\xa5 avskrellet, l\xc3\xb8ken er s\xc3\xa5 liten, at det da ikke er naturlig \xc3\xa5 iscenesette sirkusunderholdning.\xc2\xbb_NEWLINE_Prosten, som var den Tor Heps\xc3\xb8 hadde den mest inng\xc3\xa5ende samtalen med f\xc3\xb8r han d\xc3\xb8de, sa for\xc3\xb8vrig i sin vitneforklaring at Tor Heps\xc3\xb8 var fokusert, og opptatt av \xc3\xa5 formidle det han \xc2\xabbar med seg\xc2\xbb, og Torset hadde ogs\xc3\xa5 inntrykk av at det var viktig for Heps\xc3\xb8 \xc2\xab\xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjort opp det her f\xc3\xb8r han d\xc3\xb8de\xc2\xbb._NEWLINE_Kommisjonen fant ogs\xc3\xa5 at Tor Heps\xc3\xb8 var i Trondheim p\xc3\xa5 tidspunktene for begge drapene: _NEWLINE_\xc2\xabI \xc3\xa5rene 1976 og 1977 var han bosatt i Mellomveien i Trondheim, mens han arbeidet  14-dagers skift p\xc3\xa5 en boreplattform i Nordsj\xc3\xb8en. Kommisjonens unders\xc3\xb8kelser har videre brakt p\xc3\xa5 det rene at Tor Heps\xc3\xb8 etter all sannsynlighet befant seg i Trondheim da begge drap ble beg\xc3\xa5tt. _NEWLINE_Vaktlister fra boreplattformen fra de aktuelle tidsrom har ikke latt seg fremskaffe, men ved \xc3\xa5 \xc2\xabkrysspeile\xc2\xbb tidspunkter da man med sikkerhet eller stor grad av sannsynlighet vet at Heps\xc3\xb8 ikke befant seg p\xc3\xa5 plattformen (blant annet tidspunkter for personlige husleieinnbetalinger, legeunders\xc3\xb8kelser, utstedelse av nytt sertifikat, tilstedev\xc3\xa6relse i et bryllup), har hans arbeidsturnus latt seg rekonstruere.\xc2\xbb_NEWLINE_Kommisjonen brakte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 det rene at Tor Heps\xc3\xb8 hadde store psykiske problemer. I 1973 ble han innlagt p\xc3\xa5 sykehus i Spania for slike lidelser. I 1979 ble han for f\xc3\xb8rste gang innlagt p\xc3\xa5 psykiatrisk institusjon i Norge, etter at han fikk et psykisk sammenbrudd ombord p\xc3\xa5 plattformen. Innhentede legejournaler viste at Tor Heps\xc3\xb8 etter dette og frem til sin d\xc3\xb8d i 2005 gjennomg\xc3\xa5ende var plaget av angst og depresjoner. _NEWLINE_En av Tor Heps\xc3\xb8s n\xc3\xa6re arbeidskollegaer p\xc3\xa5 boreriggen beskrev overfor gjenopptakelseskommisjonen at det fant sted en markant endring i Tor Heps\xc3\xb8s v\xc3\xa6rem\xc3\xa5te overfor arbeidskollegaene i l\xc3\xb8pet av perioden fra august 1976 og frem til han traff Heps\xc3\xb8 igjen h\xc3\xb8sten 1977. Vedkommende arbeidskollega videreutdannet seg i denne perioden, og forklarte at Tor Heps\xc3\xb8 hadde blitt p\xc3\xa5fallende mer innesluttet i l\xc3\xb8pet av den perioden han hadde v\xc3\xa6rt borte fra riggen, og at Tor Heps\xc3\xb8 i enkelte sammenhenger ogs\xc3\xa5 snakket uklart etter at han traff ham igjen._NEWLINE_I desember 1986 ble Tor Heps\xc3\xb8 anmeldt for vold, voldtekt og drapsfors\xc3\xb8k av sin samboer i perioden 1983-1986. Anmeldelsen ble i 1988 henlagt av statsadvokaten p\xc3\xa5 grunn av bevisets stilling.\n_START_SECTION_\nKommisjonens konklusjon\n_START_PARAGRAPH_\nGjenopptakelseskommisjonen avgjorde den 15. juni 2006 at saken skulle gjenopptas.\n_START_SECTION_\nFrifinnelsen\n_START_PARAGRAPH_\nEttersom Moen hadde avg\xc3\xa5tt ved d\xc3\xb8den, skulle retten i henhold til straffeprosessloven \xc2\xa7\xc2\xa0400 avsi frifinnende dom uten hovedforhandling. Slik dom ble avsagt av Borgarting lagmannsrett 24. august 2006._NEWLINE_Dommen hadde slike premisser: _NEWLINE_\xc2\xabTr\xc3\xb8ndelag statsadvokatembeter har, med tilslutning fra Riksadvokaten, bedt om at det avsies frifinnende dom uten hovedforhandling etter straffeprosessloven \xc2\xa7 400 femte ledd, jf oversendelsesbrev til Borgarting lagmannsrett av 20. juli 2006._NEWLINE_Lagmannsretten avsier etter dette frifinnende dom for de forhold som er omfattet av gjenopptakelsesbegj\xc3\xa6ringen, jf straffeprosessloven \xc2\xa7 400 femte ledd.Dommen fra 1978 omfatter ogs\xc3\xa5 domfellelse for overtredelser av straffeloven \xc2\xa7 212. Gjenopptakelsessaken omfatter ikke disse forholdene, men advokat Elden har bedt om at det avsies frifinnelsesdom ogs\xc3\xa5 for disse postene. Tr\xc3\xb8ndelag statsadvokatembeter har i sin oversendelse til retten uttalt at de har sympati for denne l\xc3\xb8sningen, men er i tvil om det er hjemmel for det.Lagmannsretten legger til grunn at det ikke er hjemmel for frifinnelse for s\xc3\xa5 vidt gjelder de tiltalepostene som ikke er gjort til en del av gjenopptakelsessaken. Dom avsies i samsvar med dette. Lagmannsretten antar imidlertid at det hensett til at Moen er d\xc3\xb8d, uansett ikke vil v\xc3\xa6re aktuelt \xc3\xa5 utm\xc3\xa5le straff for de forhold som ikke er omfattet av gjenopptakelsessaken._NEWLINE_Dommen er enstemmig.-\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nObjektivitet\n_START_PARAGRAPH_\nGranskingsutvalget p\xc3\xa5pekte i denne rapporten blant annet at objektivitetsprisippet ble brutt flere ganger fra politi- og p\xc3\xa5talemyndigheten sin side, og anf\xc3\xb8rte:_NEWLINE_\xc2\xabNormalt vil personer ikke tilst\xc3\xa5 handlinger de ikke har beg\xc3\xa5tt. Det er likevel ikke slik at politiet kan legge enhver tilst\xc3\xa5else til grunn. Ut fra andre bevis i saken vil det ofte v\xc3\xa6re lett \xc3\xa5 avklare om tilst\xc3\xa5elsen er falsk. Gudjonsson fremhever at det kan v\xc3\xa6re mange \xc3\xa5rsaker til at falske tilst\xc3\xa5elser leder til uriktige domfellelser. Under henvisning til tidligere forskning fremholdes likevel den nidkj\xc3\xa6re og overivrige tjenestemannen med en klar tro p\xc3\xa5 at den mistenkte er gjerningsmannen, som den vanligste \xc3\xa5rsaken. En slik tjenestemann som er overbevist om at han derved fremmer samfunnets interesse, kan:_NEWLINE_* (1) Utsette mistenkte for press under avh\xc3\xb8r._NEWLINE_* (2) Utsette vitner for press for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 dem til \xc3\xa5 forklare seg slik politiet \xc3\xb8nsker._NEWLINE_* (3) Undertrykke eller overse bevis som taler for tiltaltes uskyld._NEWLINE_* (4) F\xc3\xa5 dokumenter som taler for uskyld, til \xc3\xa5 forsvinne ut av saken._NEWLINE_Utvalget mener \xc3\xa5 ha sett elementer av alle disse bruddene p\xc3\xa5 objektivitetsprinsippet i Moen-sakene. En rekke akt\xc3\xb8rer under etterforskningen har gitt uttrykk for en sterk overbevisning om Moens skyld. Det synes klart at Moen, s\xc3\xa6rlig i Torunn-saken, ble utsatt for betydelig press i avh\xc3\xb8rssituasjonen. Flere vitner har fortalt om betydelig press fra politiets side, f.eks. BS og LOR. I Torunn-saken ble to bevis som kunne tale for Moens uskyld, ikke fremlagt for den d\xc3\xb8mmende rett. Dokumenter som klart var relevante for saken, har i begge sakene v\xc3\xa6rt arkivert som 0-dokumenter._NEWLINE_De fleste bruddene p\xc3\xa5 objektivitetsprinsippet er isolert sett ikke grove, og enkeltvis har neppe noen av dem f\xc3\xa5tt s\xc3\xa6rlig betydning for resultatet. Men samlet sett kan de etter utvalgets syn ha hatt stor betydning.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nUavhengige sakkyndige\n_START_PARAGRAPH_\nI likhet med i Liland-saken stilte utvalget seg kritisk til at de samme sakkyndige som politiet brukte i etterforskningen, ogs\xc3\xa5 skulle fungere som sakkyndige i rettssaken. \xc3\x85rsaken var at de sakkyndige i rettssaken kunne ha en for sterk binding til p\xc3\xa5talemyndigheten. _NEWLINE_ _NEWLINE_\xc2\xabEn sakkyndig som er engasjert av politiet, blir normalt ikke ansett inhabil til senere \xc3\xa5 bli rettsoppnevnt sakkyndig. Tvert i mot er dette ofte vanlig prosedyre. Utvalget mener dette kan skape for tett binding mellom politi/p\xc3\xa5talemyndighet og sakkyndige. I forhold til sakene mot Moen viser utvalget til at f.eks. rettspsykiater (og politilege) Karl-Ewerth Horneman og prosektor Halldis Lie var personer som ble benyttet i sv\xc3\xa6rt mange straffesaker.\xc2\xbb_NEWLINE_\xc2\xabUtvalget som utredet rettsmedisinsk sakkyndighet i straffesaker, foreslo \xc3\xa5 bryte slike b\xc3\xa5nd ved \xc3\xa5 anse den som har bist\xc3\xa5tt politiet i en sak, for inhabil til \xc3\xa5 opptre som rettens sakkyndige i samme sak.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nGjenopptakelsen\n_START_PARAGRAPH_\nI Lilandsaken konkluderte granskningskommisjonen med at: \xc2\xabLiland-saken neppe var blitt gjenopptatt hvis det ikke var for det arbeidet som de private etterforskerne Ekroth og Sandberg hadde bidratt med\xc2\xbb. Tore Sandberg engasjerte seg minst like sterkt i Moen-saken, og det er grunn til \xc3\xa5 tro at heller ikke denne saken hadde blitt oppklart uten hans medvirken.\n_START_SECTION_\nAnmeldelse av tre h\xc3\xb8yesterettsdommere til Odelstinget\n_START_PARAGRAPH_\nTore Sandberg anmeldte de tre h\xc3\xb8yesterettsdommerne, som avviste gjenopptakelse av Torunn-saken i 2003, til Odelstinget. Disse tre dommerne var Magnus Matningsdal, Eilert Stang Lund og Karin Maria Bruzelius. Sandberg anmeldte dommerne for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 vurdert om de hadde gjort seg skyldig i grov uforstand i tjenesten da de vurderte gjennopptakelsesbegj\xc3\xa6ringen av sakene mot Fritz Moen. En enstemmig kontrollkomit\xc3\xa9 p\xc3\xa5 Stortinget bestemte den 5. februar 2008 \xc3\xa5 \xc3\xa5pne sak for \xc3\xa5 vurdere om de tre h\xc3\xb8yesterettsdommerne skulle stilles for Riksrett. Den 8. mai samme \xc3\xa5r besluttet et flertall i komit\xc3\xa9en at det ikke var grunnlag for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 til riksrettssak.\n_START_SECTION_\nBokutgivelse\n_START_PARAGRAPH_\nTore Sandberg har skrevet en bok om Moen-saken som utkom p\xc3\xa5 Damm forlag 13. november 2007. Boken, som har tittelen OVERGREPET \xe2\x80\x93 Justismordene p\xc3\xa5 FRITZ MOEN, er p\xc3\xa5 327 sider. Boken omhandler Fritz Moen som menneske, og den refererer en rekke intervjuer med sentrale personer i sakene, b\xc3\xa5de personer som var rettslig involvert, personer som var blitt kjent med Fritz Moen som privatperson, og personer som kontaktet Sandberg etter at det ble klart at han hadde engasjert seg i saken. Videre inneholder den en detaljert beskrivelse av bevisene i saken. Boken er sv\xc3\xa6rt kritisk til s\xc3\xa5vel politiets som p\xc3\xa5talemyndighetens rolle, arbeidsmetoder og samarbeid.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\n13. mars 2009 hadde filmen om Moen-saken premi\xc3\xa8re i Trondheim. Filmen Sannhetsjegeren \xe2\x80\x93 historien om Tore Sandberg og Fritz Moen tar for seg Sandbergs s\xc3\xb8ken etter \xc3\xa5 f\xc3\xa5 frifunnet Moen. Sammen med Frode Asbj\xc3\xb8rnsen, pensjonert politiavdelingssjef i SEFO, gjennomf\xc3\xb8rer Sandberg rekonstruksjoner og intervjuer. Historien settes sammen bit for bit. De m\xc3\xb8ter vitner som politiet har oversett, og oppdager beviser som aktor har unnlatt \xc3\xa5 legge frem. Til slutt blir H\xc3\xb8yesterett tvunget til \xc3\xa5 gjenoppta saken. Filmen avsluttes med at justisminister Knut Storberget, etter Fritz Moens d\xc3\xb8d, ber om unnskyldning p\xc3\xa5 vegne av det norske folk og det norske rettsystemet.\n_START_SECTION_\nMedias rolle i Moen-saken\n_START_PARAGRAPH_\nNorske media har historisk f\xc3\xa5tt generell kritikk for \xc3\xa5 opptre kollektivistisk, og ikke ivareta sin rolle som \xc2\xabden fjerde statsmakt\xc2\xbb i tilstrekkelig grad. Under Moen-sakene i 1978 og 1981 var b\xc3\xa5de kringkasting og presse tallrikt til stede i rettssalen. Journalistene n\xc3\xb8yde seg med \xc3\xa5 referere rettens konklusjoner, uten selv \xc3\xa5 drive noen form for kritisk journalistikk med bakgrunn i bl.a. Hestenes spontane utbrudd om at det var beg\xc3\xa5tt justismord, Moens alvorlige handikap, manglende samsvar mellom biologiske spor og den tiltalte, eller at sakkyndiges kommentarer og uttalelser var blitt avvist. Et unntak var ukebladet Se og h\xc3\xb8r, som senere finansierte Sandbergs etterforskning i Moen-saken, og som derved medvirket til oppklaringen._NEWLINE_Media har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt kritikk for at de i ettertid (etter frifinnelsene) ikke har beklaget sin egen rolle i saken. Et unntak var Aftenposten, som etter frifinnelsene erkjente \xc3\xa5 ha fors\xc3\xb8mt sin rolle, og som pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 f\xc3\xa5 igang en debatt om medias rolle i Moen-saken._NEWLINE_Tore Sandberg, som b\xc3\xa5de i 1978 og 1981 var ansatt i NRK, og refererte fra rettssakene i Dagsrevyen, sier om sin egen rolle til journalist Bent Botten i det n\xc3\xa5 nedlagte magasinet MEMO (magasinet ble nedlagt f\xc3\xb8r artikkelen ble publisert): _NEWLINE_ _NEWLINE_\xc2\xabJeg s\xc3\xa5 gjennom mine egne innslag fra rettssakene. Det var ganske tr\xc3\xb8stesl\xc3\xb8st. Den desidert st\xc3\xb8rste reportasjen jeg lagde om disse drapssakene handlet om all overtiden politiet i Trondheim hadde lagt ned i etterforskningen. Jeg tror de fleste journalistene som dekket sakene skj\xc3\xb8nte at noe ikke stemte. Men vi var s\xc3\xa5 servile overfor rettssystemet. Etter min mening har norske journalister fors\xc3\xb8mt seg kraftig. Og de gj\xc3\xb8r det fortsatt. Hvor er den kritiske journalistikken mot politiet og rettsvesenet? Journalistene setter seg ned som lydige hunder ved sin herres bord, og unnlater \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re den jobben de b\xc3\xb8r gj\xc3\xb8re\xc2\xbb._NEWLINE_Oslo Redakt\xc3\xb8rforening inviterte til et debattm\xc3\xb8te onsdag 27. september 2006, med tittelen \xc2\xabJustismordene \xe2\x80\x93 hvor var pressen?\xc2\xbb. M\xc3\xb8tet m\xc3\xa5tte avlyses p\xc3\xa5 grunn av for f\xc3\xa5 p\xc3\xa5meldte.'