b'\n_START_ARTICLE_\nVandrehvitvinge\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKj\xc3\xb8nnene er ganske like, men hunnene har kraftigere farge eller st\xc3\xb8rre kontraster, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 bakvingene. Vingeoversiden har lys hvit grunnfarge, med flere m\xc3\xb8rke flekker, s\xc3\xa6rlig ut not vingespissen. Bakvingenes underside har et gulgr\xc3\xb8nt marmorert m\xc3\xb8nster. _NEWLINE_Vingespennet er mellom 34\xc2\xa0og\xc2\xa048\xc2\xa0millimeter.  _NEWLINE_Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bl\xc3\xb8te indre organer p\xc3\xa5 plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen er brunsvart med kort lys h\xc3\xa5rbekledning. _NEWLINE_Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, n\xc3\xa5r den ikke er i bruk.  Fasett\xc3\xb8ynene er  m\xc3\xb8rke. Antennene sitter over og helt inntil fasett\xc3\xb8ynene. Antennene er tr\xc3\xa5dformet og best\xc3\xa5r av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller sk\xc3\xa5lformet slik som hos alle dagsommerfuglene. P\xc3\xa5  beina finnes ogs\xc3\xa5 sanseorgan som gir informasjon om hva sommerfuglen sitter p\xc3\xa5. Hunner bruker disse sansene for \xc3\xa5 finne riktig n\xc3\xa6ringsplante, hvor den kan legge sine egg.\n_START_SECTION_\nIndre organer\n_START_PARAGRAPH_\nBakkroppens indre organer best\xc3\xa5r av ford\xc3\xb8yelsesorganer, forplantningsorganer og \xc3\xa5ndedrett. \xc3\x85ndedrettet hos sommerfugler foreg\xc3\xa5r ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom sm\xc3\xa5 hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et sv\xc3\xa6rt finmasket system av trak\xc3\xa9er som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodv\xc3\xa6ske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt r\xc3\xb8rformet hjerte. Brystpartiet best\xc3\xa5r for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet best\xc3\xa5r av en bukmarg med to nervestrenger og \xc3\xa9n nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den f\xc3\xb8rste nerveknuten, som ligger foran munn\xc3\xa5pningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.\n_START_SECTION_\nEgg og larver\n_START_PARAGRAPH_\nEgget er orange, rundt og ovaltformet med noen lengderibber.  _NEWLINE_Larven har generelt tykk hud og er ganske hardf\xc3\xb8re. Den er bl\xc3\xa5-lilla p\xc3\xa5 farge, med ett par lyse gule lengdestriper. Larvens bein er gule. _NEWLINE_Bak hodet, p\xc3\xa5 bryststykket, som best\xc3\xa5r av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukf\xc3\xb8tter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til \xc3\xa5 holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. _NEWLINE_Larvens hode best\xc3\xa5r av en hard hodekapsel med noen punkt\xc3\xb8yne. Under \xc3\xb8ynene er det noen sm\xc3\xa5 antenner larven bruker til \xc3\xa5 finne riktig f\xc3\xb8de. Larvens bakkropp best\xc3\xa5r nesten bare av ford\xc3\xb8yelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer f\xc3\xb8r all n\xc3\xa6ringen er tatt opp. Avf\xc3\xb8ringen kommer ut som sm\xc3\xa5 kuler helt bakerst p\xc3\xa5 kroppen.  Larvene \xc3\xa5nder gjennom \xc3\xa5pninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nPuppen er plassert st\xc3\xa5ende eller oppreist, og er festet i anal-enden mot underlaget. Den holdes oppe ved et magebelte av spinntr\xc3\xa5der. Den har \xc3\xa9n spiss i hodeenden, ikke to som hos svalestjerter.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nVandrehvitvinge finnes p\xc3\xa5 t\xc3\xb8rre gresskledde enger, havstrender, veiskr\xc3\xa5ninger, i busksatt terreng, med mer. Den migrerer over st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der. Den er en sjelden gjest i Norden, men kan ikke overleve den kalde nordiske vinteren. _NEWLINE_Flygetiden er fra mai til august, den flyr i to overlappende generasjoner. _NEWLINE_Om natten og i overskyet v\xc3\xa6r hviler sommerfuglen. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, noe som gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse.  De voksne  lever av nektar de suger opp fra blomstene p\xc3\xa5 ulike planter (urter). Sugesnabelen, p\xc3\xa5 hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 inn i dype blomster for \xc3\xa5 suge til seg nektar. Sugesnabelen gj\xc3\xb8r at sommerfugler er avhengig av flytende f\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParringen skjer ved sammenkobling mellom de to kj\xc3\xb8nnene. Under parring utskiller hannene en duft fra sm\xc3\xa5 duftskjell p\xc3\xa5 vingene, dette kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hunnen mer villig til \xc3\xa5 parres. Om et par forstyrres under parring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt.  Hunner som har parret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen l\xc3\xb8ftes opp.\n_START_SECTION_\nLarvene\n_START_PARAGRAPH_\nLarven er radikalt forskjellige fra de voksne, b\xc3\xa5de i levevis og i kroppsbygning. Den lever som plantespiser s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 korsblomster (Brassicaceae), p\xc3\xa5 flere ulike planter i slektene Alyssum, Iberis, Diplotaxis, Descurainia, Biscutella, Ptilotrichum, Lepidium, Thlaspi, Raphanus, Fibigia, Sinapis, Moricandia, Arabis, Erysimum, Reseda og Sisymbrium._NEWLINE_Larvens kroppstemperatur er mellom 35\xc2\xa0og\xc2\xa038\xc2\xa0grader\xc2\xa0C\xc2\xb0. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke skygge.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nVandrehvitvinge tilh\xc3\xb8rer gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomg\xc3\xa5r  en metamorfose i l\xc3\xb8pet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens b\xc3\xb8yelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. N\xc3\xa5r skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nVandrehvitvinge har sin normale utbredelse i flere oppdelte omr\xc3\xa5der som strekker seg fra Nord-Afrika, Mellom- og Syd-Europa, Asia, helt til Japan. Arten migrere nordover fra Mellom-Europa hvert \xc3\xa5r, og er registrert noen f\xc3\xa5 steder i Danmark, og i det sydlige Sverige, p\xc3\xa5 Gotland. Mangler i Finland. I Norge er den funnet bare ett par ganger, i Hole i Buskerud i 1886 og i S\xc3\xb8r-Varanger i Finnmark i 2000.'