b'\n_START_ARTICLE_\nSelvregulering\n_START_PARAGRAPH_\nSelvregulering kan defineres som et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 endre sine egne tanker, f\xc3\xb8lelser, \xc3\xb8nsker/begj\xc3\xa6r, handlinger og prestasjoner for \xc3\xa5 opprettholde en balanse eller normal fungering.\n_START_SECTION_\nIntensjons-afterdsgapet\n_START_PARAGRAPH_\nIntensjons-afterdsgapet, dvs problemet med \xc3\xa5 omsette gode intensjoner (som f.eks det \xc3\xa5 slutte \xc3\xa5 r\xc3\xb8yke) til konsistent atferd, er et begrep som har oppst\xc3\xa5tt i kj\xc3\xb8lvannet av litteratur som omhandler Teorien om planlagt atferd. Denne teorien sier mest om motivasjon for endring og ikke s\xc3\xa5 mye om selve endringsprosessen. Selvregulering, l\xc3\xa6ringsteorier og kognitiv adferdsterapi er betegnelser som forklarer hvilke prosesser som foreg\xc3\xa5r i dette gapet.\n_START_SECTION_\nGenerelt om selvregulering\n_START_PARAGRAPH_\nRegulering er et videre begrep enn selvkontroll, dvs. bevisst impulskontroll. Selvregulering er en prosess som overstyrer de vanlige konsekvensene av en impuls fremfor \xc3\xa5 forhindre at impulsen fremkommer. Dette kan belyses med et eksempel: det \xc3\xa5 se andre r\xc3\xb8yke (aktiverende stimulus) kan frembringe et r\xc3\xb8ykesug (en latent motivasjon) og skape en impuls om \xc3\xa5 r\xc3\xb8yke en r\xc3\xb8yk til, men en person som pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 slutte \xc3\xa5 r\xc3\xb8yke vil ved hjelp av selvregulering sette i gang tiltak for \xc3\xa5 overstyre den etterf\xc3\xb8lgende responssekvensen og dermed forhindre at man r\xc3\xb8yker enda en r\xc3\xb8yk. Dette er et eksempel p\xc3\xa5 den enkleste formen for selvregulering: selvstopping._NEWLINE_Mennesker regulerer seg selv i henhold til idealer, m\xc3\xa5l, andre personers forventninger og andre standarder. Dette belyser at selvregulering er dynamisk og at det er mange tankeprosesser involvert. I frav\xc3\xa6r av regulering vil en person respondere til en bestemt situasjon p\xc3\xa5 en viss m\xc3\xa5te, enten p\xc3\xa5 grunnlag av l\xc3\xa6ring, vane eller tilb\xc3\xb8yelighet. Selvregulering forhindrer at denne responsen forekommer og bytter det ut med en annen respons._NEWLINE_Det har f\xc3\xa5tt \xc3\xb8kende popularitet innen helsepsykologien de siste 20 \xc3\xa5rene. Nye teorier og ny forskning har \xc3\xb8kt forst\xc3\xa5elsen av selvregulering betraktelig, og selvreguleringsmodeller har blitt brukt i en rekke temaomr\xc3\xa5der, som f. eks utdannelse, avhengighetslidelser og emosjonell kontroll.\n_START_SECTION_\nSelvreguleringsinnhold\n_START_PARAGRAPH_\nHos mennesker forekommer det multiple og parallelle tankeprosesser, og selvregulering dreier seg om at den ene prosessen overstyrer den andre. Dette skjer fordi det er et hierarki blant disse prosessene -det er kompetetive prosesser. De h\xc3\xb8yerest\xc3\xa5ende prosessene foreg\xc3\xa5r gjerne over lenger tid, har flere ekstensive nettverk av meningsfylte assosiasjoner og tolkninger og best\xc3\xa5r av mer distale eller abstrakte m\xc3\xa5l. N\xc3\xa5r lavere prosesser styrer h\xc3\xb8yere prosesser, forekommer det en selvreguleringssvikt._NEWLINE_Selvregulering er et vitalt aspekt ved menneskelig adaptasjon til livet. Enkelte teoretikere mener menneskelig adaptasjon involverer to prosesser: prim\xc3\xa6r kontroll, som er direkte fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forandre milj\xc3\xb8et for \xc3\xa5 tilpasse det til selvet, og sekund\xc3\xa6r kontroll, hvor en forandrer selvet for at det skal passe inn i omgivelsene. Dermed kan en se at sekund\xc3\xa6r kontroll er n\xc3\xa6rt relatert til selvregulering.'