b'\n_START_ARTICLE_\nMaeslantkering\n_START_SECTION_\nDen opprinnelige planen: forsterkning av dikene\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelig hadde man ikke planlagt \xc3\xa5 anlegge en barriere hverken i overgangen mellom Westerschelde og Nordsj\xc3\xb8en eller mellom Nieuwe Waterweg og Nordsj\xc3\xb8en. Disse vill komme til \xc3\xa5 forhindre skipstrafikk til og fra havnene i Antwerpen og Rotterdam, og planen var derfor \xc3\xa5 anlegge nye diker og \xc3\xa5 forsterke de eksisterende. Rundt midten av 1980-\xc3\xa5rene  viste det seg at de eksisterende dikene var for lave til at de kunne by en million beboere i s\xc3\xb8rlige deler av Zuid-Hollands mest tettbefolkede omr\xc3\xa5de (gjennomsnittlig 1900 beboere/km\xc2\xb2 i motsetning til gjennomsnittlig 400 beboere/km\xc2\xb2 i resten av Nederland). Forbedring og nybygg av diker ville bli dyrt, og dessuten ta opptil 30 \xc3\xa5r \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re ferdig. En annen ulempe var at historiske landsbyer, enkelte mer enn fire hundre \xc3\xa5r gamle, ville m\xc3\xa5tte rives og flyttes slik at de ble liggende bak dikene. Dette gjorde at departementet for transport, offentlige arbeider og watermanagement la til side disse planene og skrev ut en konkurranse blant entrepren\xc3\xb8rfirmaer om en billigere konstruksjon \xe2\x80\x93 som var til \xc3\xa5 stole p\xc3\xa5. _NEWLINE_At Maeslantkeringen m\xc3\xa5tte bygges i Nieuwe Waterweg, var et viktig moment for design og planlegging av byggingen. Denne kanalen er hovedl\xc3\xb8pet i Rotterdams havn, som er verdens nest st\xc3\xb8rste. Dette gjorde det umulig \xc3\xa5 velge en slik l\xc3\xb8sning som den som ble brukt for Oosterscheldekeringen. En slik barriere ville ha stengt Rotterdams havn for mye trafikk. Dette gjorde at man s\xc3\xb8kte alternativer. En bevegelig demning slik som britene hadde bygget over elven Thames ble sett som en l\xc3\xb8sning, men i Nederland ville en tilsvarende barriere m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re i stand til \xc3\xa5 stenge av et 360 meter bredt l\xc3\xb8p. I 1987 ble det bestemt at en bevegelig demning skulle bygges over Nieuwe Waterweg.\n_START_SECTION_\nBarrieren\n_START_PARAGRAPH_\nMaeslantkeringen er ikke bygget p\xc3\xa5 p\xc3\xa5ler, den hviler p\xc3\xa5 sand som ble gjort kompakt p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som man gjorde det under byggingen av Oosterscheldekeringen. Per landhode ble det brukt 52\xc2\xa0000 tonn betong da funderingen ble st\xc3\xb8pt og 15\xc2\xa0000 tonn st\xc3\xa5l._NEWLINE_Oppdraget som Rijkswaterstaat ga designerne l\xc3\xb8d: S\xc3\xb8rg for at vannstanden reduseres med minst 1,6 meter ved Rotterdam og 60 centimeter ved Dordrecht. Elven m\xc3\xa5 ikke bli smalere enn 360 meter, hovedl\xc3\xb8pet m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re 17 meter dypt og en maksimal h\xc3\xb8yde for skip m\xc3\xa5 ikke innf\xc3\xb8res. I praksis bet\xc3\xb8d det siste kravet at heisekonstruksjoner som ved Stormvloedkering Hollandse IJssel ble dermed utelukket._NEWLINE_Designen som vant \xe2\x80\x93 og ble utf\xc3\xb8rt \xe2\x80\x93 hadde den store fordelen at konstruksjonsarbeidet kunne finne sted i en t\xc3\xb8rrdokk og videre at vedlikehold ville kunne finne sted p\xc3\xa5 en enkel m\xc3\xa5te. Dessuten ville denne byggemetoden bety lite hinder for skipstrafikken i Rotterdams havn.\n_START_SECTION_\nHvordan og n\xc3\xa5r stenges barrieren?\n_START_PARAGRAPH_\nStatistisk sett regner man med at situasjoner som gj\xc3\xb8r det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 stenge barrieren kommer til \xc3\xa5 inntreffe en til to ganger i l\xc3\xb8pet av en periode p\xc3\xa5 ti \xc3\xa5r. Lengre frem i tid forventer man at dette vil skje oftere for\xc3\xa5rsaket av endringer i klimaet. Barrieren er bygget for \xc3\xa5 kunne t\xc3\xa5le stormer som, etter beregninger gjort rundt 1990, opptrer en gang hvert 10.000\xc2\xa0\xc3\xa5r. Det er antatt at den m\xc3\xa5 stenges en gang hvert 5-7 \xc3\xa5r. Det kan v\xc3\xa6re at denne antagelsen b\xc3\xb8r justeres i l\xc3\xb8pet av det 21 \xc3\xa5rhundre til for eksempel en gang hvert femte \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grunn av klimaendringer som for\xc3\xa5rsaker en stigning av havniv\xc3\xa5et.\n_START_SECTION_\nTesting av Maeslantkeringen\n_START_PARAGRAPH_\nSlused\xc3\xb8rene testes annenhver uke ved at de beveges opp og ned et par centimeter slik at man kan sjekke at alt virker som det skal. Disse bevegelsene er ikke til hinder for skipsfarten. Maeslantkeringen stenges helt en gang i \xc3\xa5ret, slik at man kan sjekke at alle systemer virker som de skal. Dette finner sted f\xc3\xb8r 15. oktober da h\xc3\xb8st- og vinterstormene normalt sett setter inn etter dette._NEWLINE_Stenging av barrieren har som konsekvens at Rotterdam og omliggende omr\xc3\xa5der beskyttes mot h\xc3\xb8yvann, men ogs\xc3\xa5 at en av nederlands travleste innseilinger stenges for skipstrafikk. Dette gj\xc3\xb8r at man er avhengig av gode prosedyrer for \xc3\xa5 kunne stenge Maeslantkeringen p\xc3\xa5 en sikker m\xc3\xa5te.\n_START_SECTION_\nStengning\n_START_PARAGRAPH_\n8. november 2007 ble Maeslantkering for f\xc3\xb8rste gang stengt mens en storm p\xc3\xa5gikk. Bestemmelsen ble tatt p\xc3\xa5 grunn av (forventet) vannstand ved flo og en sterk nordvesterstorm. Inntil denne torsdagskvelden var utf\xc3\xb8rbarheten av en slik stengning kun bevist p\xc3\xa5 papir. Maeslantkering ble \xc3\xa5pnet igjen klokken 20.15 fredag kveld._NEWLINE_Under denne stormen stengtes ogs\xc3\xa5 Hartelkering og Oosterscheldekering.\n_START_SECTION_\nInformasjonssenter for bes\xc3\xb8kende\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 nordsiden av Maeslantkeringen ligger Keringshuis, der (multimedia) informasjon rundt  barrieren og relaterte emner kan finnes. Adgang er gratis, mens man m\xc3\xa5 betale for \xc3\xa5 delta p\xc3\xa5 omvisninger.'