b"\n_START_ARTICLE_\nKlostridieinfeksjoner hos sau\n_START_PARAGRAPH_\nKlostridieinfeksjoner hos sau er sauesykdommer som skyldes bakterier i slekten Clostridium. Sentralt st\xc3\xa5r C. perfringens som blant annet gir pulpanyresyke og C. tetani som for\xc3\xa5rsaker stivkrampe. Mange av disse bakteriene finnes naturlig i milj\xc3\xb8et og til og med i friske sauer, men under visse forhold formerer bakteriene seg hurtig og danner giftstoffer. Mange av sykdommene lar seg ikke behandle og fokus m\xc3\xa5 derfor v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 forebygging, inkludert vaksinering. Noen av bakteriene kan g\xc3\xa5 inn i en hardf\xc3\xb8r sporeform og overleve i jord i flere \xc3\xa5r, slik at de samme g\xc3\xa5rdene eller beitene f\xc3\xa5r gjentatte problem med sykdommen. Dette inkluderer stivkrampe, black disease og br\xc3\xa5sott.\n_START_SECTION_\nEnterotoksemi hos voksne sauer\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet enterotoksemi (enterotoxemia) omfatter de sykdommene der C. perfringens skiller ut giftstoffer som f\xc3\xb8rer til br\xc3\xa5 d\xc3\xb8d. Dette inkluderer b\xc3\xa5de Pulpanyresyke og Struck, men 'enterotoxemia' brukes spesielt n\xc3\xa5r sykdommen angriper voksne dyr. C. perfringens type D f\xc3\xb8rer til enterotoxemia hos voksne dyr og pulpanyresyke hos unge, mens type C for\xc3\xa5rsaker struck hos \xc3\xa5rsgamle lam. Type B som for\xc3\xa5rsaker lammedysenteri regnes vanligvis ikke inn under enterotoxemia.\n_START_SECTION_\nStruck\n_START_PARAGRAPH_\nStruck betegner en sykdom der C. perfringens type C angriper lam som er over ett \xc3\xa5r gamle. Den angriper lam som gresser p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ykvalitets eng sent p\xc3\xa5 vinteren og tidlig p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren og symptomene er generelle enterotoxemia symptom. Struck kan ikke behandles men som for pulpanyresyke finnes det effektive vaksiner. Struck er et sjeldent fenomen i Norge, mens visse omr\xc3\xa5der i eksempelvis Storbritannia er mer utsatt. Straiton nevner Romney Marsh, nordlige Wales og Lothian som spesielt utsatt.\n_START_SECTION_\nLammedysenteri\n_START_PARAGRAPH_\nLammedysenteri for\xc3\xa5rsakes av C. perfringens type B som angriper p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som andre C. perfringens. Sykdommen er lite eller helt ukjent i Norge men mer utbredt i Storbritannia der den anses som en stor fare for lam. Der er sykdommen spesielt utbredt i grensetraktene mellom Skottland og England og i nordlige Wales._NEWLINE_Typisk angripes ukesgamle lam og bortimot alle angrepne lam stryker med, men symptomene er litt forskjellige fra type C og D bakterier. Lammene er svake og tar ikke til seg mat, de stabber heller enn \xc3\xa5 g\xc3\xa5 og vil innen 24 timer, hvis de lever s\xc3\xa5 lenge, f\xc3\xa5 kraftig brun diar\xc3\xa9, ofte med blod. Lammet g\xc3\xa5r i koma og d\xc3\xb8r innen et d\xc3\xb8gn. Hvis sykdommen angriper 2-3 uker gamle lam kan de overleve i to til tre dager. Behandling er ogs\xc3\xa5 her nyttel\xc3\xb8st men sykdommen kan opptre som et flokkproblem og friske lam i besetningen b\xc3\xb8r derfor snarest injiseres med lammedysenteri serum. Det samme gjelder for lam som kommer til i flokken senere. Forebygging best\xc3\xa5r i riktig utf\xc3\xb8rt vaksinering.\n_START_SECTION_\nBlack disease\n_START_PARAGRAPH_\nBlack disease, ogs\xc3\xa5 kalt nekrotiserende hepatitt skyldes en infeksjon av C. novyi type B som formerer seg i skadd vev i leveren. Sykdommen henger sammen med at sauen har f\xc3\xa5tt en Leverikteinfeksjon med den store leverikten Fasciola hepatica. Skaden leveren f\xc3\xa5r av unge leverikter gir grobunn for bakterien. Denne formerer seg og skiller ut giftstoff som tas opp i blodet. Utbrudd av black disease vil derfor ofte falle sammen med h\xc3\xb8ysesongen for leverikter, som er h\xc3\xb8st og tidlig vinter i Storbritannia.  Sykdommen er ukjent eller lite vanlig i Norge men er ellers utbredt alle steder der leverikter og sauer finnes i samme omr\xc3\xa5de._NEWLINE_Som vanlig for klostridieinfeksjoner kan f\xc3\xb8rste symptom v\xc3\xa6re br\xc3\xa5 d\xc3\xb8d, men tidlige symptom vil v\xc3\xa6re at sauen ikke greier \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge med flokken og kollapser med \xc3\xa5nden\xc3\xb8d om den drives framover. Man kan ogs\xc3\xa5 finne sauen tilsynelatende sovende, liggende p\xc3\xa5 magen med hodet b\xc3\xb8yd rundt til siden. Sauen vil v\xc3\xa6re overf\xc3\xb8lsom for h\xc3\xb8ye lyder og vise rykninger i \xc3\xb8yne og \xc3\xb8rer. Koma og d\xc3\xb8d f\xc3\xb8lger f\xc3\xa5 timer senere. Karakteristiske tegn er gr\xc3\xa5gule merker p\xc3\xa5 leveren, str\xc3\xa5-farget v\xc3\xa6ske i hjerteposen og v\xc3\xa6ske i mage og lunge omr\xc3\xa5dene. Blod\xc3\xa5rene i det subkutane vevet sprekker oftest, slik at n\xc3\xa6rliggende hud f\xc3\xa5r svarte flekker, derav navnet black disease_NEWLINE_Behandling er nyttel\xc3\xb8st, men resten av flokken b\xc3\xb8r f\xc3\xa5 black disease serum som forebygging. Alle sauer som g\xc3\xa5r i omr\xc3\xa5der med leverikter m\xc3\xa5 vaksineres og denne forebyggingen kan kombineres med bekjempelse av leverikten og sneglene som er mellomvert for den.\n_START_SECTION_\nKlostridieinfeksjoner i s\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til stivkrampe finnes det andre clostridium bakterier som ved \xc3\xa5 infisere s\xc3\xa5r kan for\xc3\xa5rsake noen sykdommer med innbyrdes noks\xc3\xa5 like symptomer. Hos Tollersrud brukes samlebetegnelsen gassgangren mens Straiton skiller ut malignt \xc3\xb8dem (malignant oedema) og blackleg eller blackquarter som to tilstander som er separat fra gassgangren. (Post-parturient gas gangrene) Andre synonym er gass\xc3\xb8dem og raslesjuke. _NEWLINE_Bakterien infiserer s\xc3\xa5r, gjerne s\xc3\xa5r som har oppst\xc3\xa5tt etter f\xc3\xb8dselshjelp. S\xc3\xa5ret er illeluktende med en diffus vidstrakt hevelse. _NEWLINE_Hevelsen vil f\xc3\xb8rst v\xc3\xa6re myk og varm men senere bli stram og hard._NEWLINE_Ber\xc3\xb8rer man hevelsen vil man h\xc3\xb8re en knitrelyd som skyldes gass som er produsert av bakterien. Dette kalles crepitation. Straiton beskriver det som at det f\xc3\xb8les som om dyret har m\xc3\xb8nstret t\xc3\xb8rkepapir under huden men bemerker at dette symptomet kan v\xc3\xa6re frav\xc3\xa6rende hvis bare C. novyi er involvert. _NEWLINE_Dyret vil ha h\xc3\xb8y feber og d\xc3\xb8r innen f\xc3\xa5 dager. Penicilin eller bredspektret antibiotika kan redde dyret men sykdommen er vanligvis kommet for langt innen man oppdager symptomene. Vaksinering og god hygiene, spesielt under f\xc3\xb8dselshjelp men ogs\xc3\xa5 i forbindelse med klipping, er viktige tiltak for \xc3\xa5 forebygge. _NEWLINE_If\xc3\xb8lge Straiton er de f\xc3\xb8lgende bakteriene involvert:\n_START_SECTION_\nGassgangren\n_START_PARAGRAPH_\nC. septicum,_NEWLINE_C. perfringens,_NEWLINE_C. chauvoei,_NEWLINE_C. novyi og _NEWLINE_C. sordelii_NEWLINE_Tollersrud trekker fram C. chauvoei som den vanligste \xc3\xa5rsaken, men legger til at C. novyi og C. septicum gir noks\xc3\xa5 like symptomer.\n_START_SECTION_\nBlackquarter/Blackleg\n_START_PARAGRAPH_\nOftest C. chauvoei\n_START_SECTION_\nMalignt \xc3\xb8dem\n_START_PARAGRAPH_\nOftest C. septicum_NEWLINE_Det er kjent at enkelte beiter eller g\xc3\xa5rder kan v\xc3\xa6re hardere rammet av blackleg enn andre. Dette skyldes C. chauvoei, som flere andre av de nevnte bakteriene, finnes naturlig i ford\xc3\xb8yelsessystemet hos dyr og at et h\xc3\xb8yt beitetrykk dermed vil f\xc3\xb8re til h\xc3\xb8ye konsentrasjoner av C. chauovei sporer p\xc3\xa5 beitet. Straiton bemerker at blackleg/blackquarter hos sau alltid skyldes en s\xc3\xa5rinfeksjon, i motsetning til hos storfe, der blackleg kan bryte ut etter \xc3\xa5 ha inntatt bakterien i f\xc3\xb4ret. Blackleg er vanlig i New Zealand mens den er noks\xc3\xa5 sjelden i USA_NEWLINE_For malignt \xc3\xb8dem er gass i det angrepne omr\xc3\xa5det mindre vanlig og man vil finne at musklene fikk en m\xc3\xb8rkebrun til bortimot svart farge. Likevel er laboratorieunders\xc3\xb8kelser den eneste sikre m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 skille malignt \xc3\xb8dem fra blackleg.\n_START_SECTION_\nAndre klostridieinfeksjoner\n_START_PARAGRAPH_\nman mistenker at C. sordelli kan v\xc3\xa6re involvert i l\xc3\xb8pemagesykdom som en av flere bakterier."