b'\n_START_ARTICLE_\nForbundskansler (Sveits)\n_START_SECTION_\nUtnevnelsesmekanismen\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om kansleren har en teknokratisk rolle, s\xc3\xa5 er posisjonen en politisk oppnevning ved avstemning i begge kamrene i parlamentet, sittende sammen som Den forente forbundsforsamlingen, for en periode p\xc3\xa5 fire \xc3\xa5r._NEWLINE_En eller to visekanslere (f\xc3\xb8r 1852 ble denne posisjonen kalt statssekret\xc3\xa6r av forbundet) utnevnes ogs\xc3\xa5. I motsetning til kansleren s\xc3\xa5 utnevnes disse direkte av Forbundsr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nKanslerens rolle\n_START_PARAGRAPH_\nKansleren deltar p\xc3\xa5 m\xc3\xb8tene til Forbundsr\xc3\xa5det, men har ikke stemmerett. Forbundskansleren forbereder r\xc3\xa5dets rapporter til parlamentet om dets politikk og aktiviteter. P\xc3\xa5 grunn av dette er kanslerens innflytelsesrike stilling ofte referert til som det \xc2\xab\xc3\xa5ttende forbundsr\xc3\xa5dsmedlem\xc2\xbb. Kanselliet er ogs\xc3\xa5 ansvarlig for offentliggj\xc3\xb8ringen av alle f\xc3\xb8derale lover.'