b'\n_START_ARTICLE_\nDesign for alle\n_START_SECTION_\nBeslektede begrep\n_START_PARAGRAPH_\nHjelpemidler, (universell) tilgjengelighet, universell utforming og inkluderende design blir sett p\xc3\xa5 som beslektede begrep som underst\xc3\xb8tter inkludering._NEWLINE_Tradisjonelt har man l\xc3\xb8st tilgjengelighetsproblemer ved hjelp av tilpasninger, og bruk av hjelpemiddelprodukter har v\xc3\xa6rt en teknisk tiln\xc3\xa6rmingsm\xc3\xa5te for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 tilpasninger._NEWLINE_Universell tilgjengelighet har en \xc3\xa5penbar tilknytning til feltet funksjonshemming, og handler om \xc3\xa5 gi mennesker tilgang. Universell tilgang medf\xc3\xb8rer tilgjengelighet og brukervennlighet i informasjons- og kommunikasjonsteknologier for alle \xe2\x80\x93 n\xc3\xa5r som helst og hvor som helst \xe2\x80\x93 og at de inkluderes i en hvilken som helst livskontekst. M\xc3\xa5let er \xc3\xa5 sikre lik tilgang og aktiv deltagelse for potensielt sett alle mennesker i n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende og framtidige datastyrte menneskelige aktiviteter. Dette skal gj\xc3\xb8res ved \xc3\xa5 utvikle universelt tilgjengelige og brukervennlige produkter og tjenester, og passende supporttjenester i omgivelsene. Disse produktene og tjenestene m\xc3\xa5 kunne tilpasses individuelle brukerkrav i forskjellige brukssammenhenger, uavhengig av sted, maskin eller styresystem. Derfor er tiln\xc3\xa6rmingsm\xc3\xa5ten til \xc3\xa5 sikre adgang til utstyr og tjenester generalisert i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gi tilgang til informasjonssamfunnet som s\xc3\xa5dan. Borgere antas \xc3\xa5 bo i omgivelser som inneholder intelligente objekter, hvor oppgavene som skal utf\xc3\xb8res og m\xc3\xa5ten disse skal utf\xc3\xb8res p\xc3\xa5, er fullstendig omdefinert. Dette omfatter en kombinasjon av aktiviteter for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilgang til informasjon, mellommenneskelig kommunikasjon og kontroll av omgivelsene. Borgere m\xc3\xa5 ha muligheten til \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re disse aktivitetene p\xc3\xa5 en enkel og behagelig m\xc3\xa5te._NEWLINE_Design for alle har prim\xc3\xa6rt blitt introdusert i menneske\xe2\x80\x93maskin-interaksjon med det form\xc3\xa5l \xc3\xa5 tjene et variert utvalg brukere, noe som vil si \xc3\xa5 henvende seg til brukernes mangfold. Tankegangen er at siden brukere er forskjellige og med forskjellige krav til tilgjengelighet og brukervennlighet, m\xc3\xa5 alle tas hensyn til i en brukersentrert designprosess. Men de intelligente og mer avanserte brukergrensesnittene som er p\xc3\xa5 vei, m\xc3\xa5 ulikhetene sees fra andre vinkler. For det f\xc3\xb8rste skjer ikke samhandlingen med datamaskiner og terminaler, men med omgivelsene og objekter i omgivelsene. Derfor er det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 en lang rekke samhandlingsparadigmer, metaforer, medier og modaliteter. N\xc3\xa5r det skjer, trenger ikke brukere/borgere \xc3\xa5 forholde seg til oppgaver bestemt av applikasjonen som skal brukes, men med m\xc3\xa5l som skal oppn\xc3\xa5s i hverdagen, m\xc3\xa5l som vil v\xc3\xa6re forskjellige i ulike omgivelser og for ulike brukere. I tillegg kan m\xc3\xa5lene v\xc3\xa6re komplekse, ikke bare fordi man m\xc3\xa5 forutse en sammensl\xc3\xa5ing av funksjoner for informasjonstilgang, mellommenneskelig kommunikasjon og kontroll av omgivelsene, men fordi de kan omfatte grupper av brukere. Dessuten m\xc3\xa5 det samme m\xc3\xa5let kunne n\xc3\xa5s i mange forskjellige brukssammenhenger. Dette gir en id\xc3\xa9 om hvor komplekse de aktuelle problemene er, begrensningen til de klassiske tilgjengelighetsbegrepene og behovet for nyskapende tiln\xc3\xa6rmingsm\xc3\xa5ter.\n_START_SECTION_\nBakgrunn for lover og forskrifter\n_START_PARAGRAPH_\nDen gjeldende politiske kontekst for tilgjengelighet i informasjonssamfunnet i Europa er i2010-initiativet. \xc2\xabi2010 \xe2\x80\x93 A European Information Society for growth and employment\xc2\xbb-initiativet ble satt i gang av EU-kommisjonen som en ramme for \xc3\xa5 h\xc3\xa5ndtere de viktigste utfordringene og utviklingene i informasjonssamfunnet og mediesektorene fram til 2010. Det fremmer en \xc3\xa5pen og konkurransepreget digital \xc3\xb8konomi og vektlegger IKT som en drivkraft for inkludering og livskvalitet. Initiativet inneholder en rekke EU-politiske verkt\xc3\xb8y som skal fremme utviklingen av den digitale \xc3\xb8konomien, for eksempel regulerende instrumenter, forskning og samarbeid med interessenter.\n_START_SECTION_\nLikhet og antidiskriminering\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5let til EUs strategi for personer med nedsatt funksjonsevne er et samfunn som er \xc3\xa5pent og tilgjengelig for alle. Barrierene m\xc3\xa5 identifiseres og fjernes. EUs strategi for funksjonshemmende best\xc3\xa5r av tre fokusomr\xc3\xa5der: Samarbeid mellom EU-kommisjonen og medlemslandene, full deltakelse av mennesker med funksjonshemminger og inkludering av funksjonshemming i utarbeidelsen av lover. Antidiskriminering er ogs\xc3\xa5 et av de generelle prinsippene i FN-konvensjonen om funksjonshemmedes rettigheter, vedtatt av FNs generalforsamling 13. desember 2006 og fremlagt for ratifisering 30. mars 2007.\n_START_SECTION_\nTelekommunikasjon og informasjonssamfunnet\n_START_PARAGRAPH_\nEuropa har en langvarig tradisjon for lovgivning p\xc3\xa5 telekommunikasjonsomr\xc3\xa5det. I 2002 vedtok EU en ny lovramme for elektroniske kommunikasjonsnettverk og tjenester. Denne dekket alle former for fast og tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8s telefoni, dataoverf\xc3\xb8ring og kringkasting. Fra et Design for alle-perspektiv er de viktigste EU-direktivene rammedirektivet om en felles rammebestemmelse for regulering og direktivet om forsyningsplikt og brukerrettigheter i forbindelse med elektroniske kommunikasjonsnettverk og tjenester (Universal Service Directive).\n_START_SECTION_\nOffentlige innkj\xc3\xb8p\n_START_PARAGRAPH_\nOffentlig innkj\xc3\xb8p er en viktig \xc3\xb8konomisk faktor og et viktig verkt\xc3\xb8y for \xc3\xa5 fremme tilgjengelighet. Lovpakken om direktiver for offentlige innkj\xc3\xb8p, som ble godkjent av Europaparlamentet og EUs ministerr\xc3\xa5d i 2004, vil forenkle og modernisere innkj\xc3\xb8psprosessene. De nye direktivene gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 ta hensyn til tilgjengelighetsbehov ved flere trinn i en innkj\xc3\xb8psprosess. Det er \xc3\xa5penbart at det er mest praktisk \xc3\xa5 henvise til standarder ved utarbeidelse av tekniske spesifikasjoner. Det er allerede mange CEN, ETSI- og ITU-standarder som kan brukes til dette form\xc3\xa5let, og mange kilder som kan v\xc3\xa6re nyttige i praksis. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te har retningslinjer som for eksempel WAI-retningslinjene og nasjonale retningslinjer, blitt brukt. I fremtiden vil det bli enklere \xc3\xa5 finne passende standarder. EU-kommisjonen har gitt mandat M/376 til de europeiske standardiseringsorganisasjonene CEN, CENELEC og ETSI, slik at disse organisasjonene kan finne en l\xc3\xb8sning til vurdering av felles krav og overholdelse.\n_START_SECTION_\nOpphavsrett\n_START_PARAGRAPH_\nIkke alle produkter er tilgjengelige for personer med funksjonshemminger. N\xc3\xa5r det produseres lydb\xc3\xb8ker og enkelte andre tilgjengelige verker, skapes en ekstra kopi. I dette tilfellet kan opphavsrett v\xc3\xa6re et problem. P\xc3\xa5 en annen side er opphavsrett en viktig del i opprettholdelsen av et kreativt samfunn. Denne interessekonflikten m\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en eller annen m\xc3\xa5te l\xc3\xb8ses for \xc3\xa5 sikre at informasjonssamfunnet blir et samfunn som alle kan delta i. Det finnes b\xc3\xa5de internasjonal og europeisk lovgivning p\xc3\xa5 dette feltet. Form\xc3\xa5let til direktivet om harmonisering av visse aspekter av opphavsrett og tilh\xc3\xb8rende rettigheter i informasjonssamfunnet, er \xc3\xa5 tilpasse lovgivningen om opphavsrett og relaterte rettigheter slik at den gjenspeiler den teknologiske utviklingen og overf\xc3\xb8rer de viktigste internasjonale forpliktelsene til fellesskapslovgivningen. Disse er forpliktelser som ble stadfestet i de to traktatene om opphavsrett og relaterte rettigheter, vedtatt innenfor rammene av World Intellectual Property Organisation (WIPO) i desember 1996.\n_START_SECTION_\nBeskyttelse av privatlivet\n_START_PARAGRAPH_\nForbindelsen mellom design og privatliv er ikke n\xc3\xb8dvendigvis \xc3\xa5penbar. Moderne teknologi, som er et resultat av design, kan samle inn betydelige mengder personlig informasjon. Brukeren har interesse av at informasjonen er korrekt og at den blir brukt p\xc3\xa5 riktig m\xc3\xa5te. Det er mulig at personen vil holde noe hemmelig, men samtidig ha tilgang til informasjonen som er blitt samlet inn. Med andre ord er beskyttelse av privatlivet \xc3\xb8nskelig. I 1995 vedtok EU et direktiv om behandling av personlig informasjon. Dette direktivet fastsetter grunnleggende prinsipper for innsamling, oppbevaring og bruk av personlig informasjon, prinsipper som m\xc3\xa5 respekteres av regjeringer, bedrifter og alle andre organisasjoner eller enkeltpersoner som skal behandle persondata.\n_START_SECTION_\nRelevante retningslinjer og standarder\n_START_PARAGRAPH_\nI USA, Australia, Japan og EU vedtas flere og flere lover som krever at offentlige virksomheter og bedrifter forsikrer seg om at produktene og tjenestene de leverer, er tilgjengelig og kan brukes av andre enn \xc2\xabstandardbrukere\xc2\xbb, for eksempel eldre mennesker og personer med funksjonsnedsettelser. Da det ikke hadde v\xc3\xa6rt lurt \xc3\xa5 skrive ned tekniske \xe2\x80\x93 og dermed tidsbundne \xe2\x80\x93 krav i lovene, refererer lovtekstene fortrinnsvis til (internasjonale) standarder.\n_START_SECTION_\nStandardisering: generell oversikt\n_START_PARAGRAPH_\nStandardisering betyr sv\xc3\xa6rt generelt \xc3\xa5 produsere en \xc2\xabstandard\xc2\xbb (engelsk: standard; fransk: norme, standard; tysk: Norm; spansk: norma), og er en frivillig handling som tidligere nesten kun ble utf\xc3\xb8rt av handelspartnere som mente at standardisering ville f\xc3\xb8re til en lettere utveksling av produkter og varer. Dette betydde ofte at overholdelse av standardene ogs\xc3\xa5 var frivillig og utl\xc3\xb8st av en forventet handelsfordel. Forbrukerrepresentanter deltok i sv\xc3\xa6rt begrenset grad i standardisering. P\xc3\xa5 den annen side henviser flere og flere lover i mange land til kravet om godtakelse av en rekke standarder (for eksempel om sikkerhet eller \xc3\xb8kologiske aspekter). Sluttresultatet av behovet for standarder betyr at mange standardiseringsinitiativer i dag subsidieres av offentlige organisasjoner. I Europa st\xc3\xb8ttes mange initiativer direkte eller indirekte av EU-kommisjonen. Mange retningslinjer har ogs\xc3\xa5 blitt utviklet av interessegrupper.\n_START_SECTION_\nEIDD - The European Institute for Design and Disability (Design for All Europe)\n_START_PARAGRAPH_\nEuropean Institute for Design and Disability (EIDD) ble stiftet i 1993 og representerer medlemmer fra 20 land. De \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 forbedre alles livskvalitet gjennom Design for alle. M\xc3\xa5let til EIDD er \xc3\xa5 oppfordre til aktiv samhandling og kommunikasjon mellom fagfolk som er interesserte i teori og praksis innenfor Design for alle og bygge broer mellom disse fagfolkene samt andre innenfor designverdenen, og andre omr\xc3\xa5der hvor Design for alle kan utgj\xc3\xb8re en reell forskjell p\xc3\xa5 menneskers livskvalitet.'