b'\n_START_ARTICLE_\nMetasenter\n_START_PARAGRAPH_\nMetasenter er et tenkt punkt som brukes i stabilitetsberegninger p\xc3\xa5 skip og plattformer, og er normalt plassert i fart\xc3\xb8yets midtplan. Metasenteret (M i figuren) beregnes av skipskonstrukt\xc3\xb8ren. Skrogets oppdriftskrefter virker gjennom oppdriftsenteret (B i figuren,) og gjennom metasenteret (M) n\xc3\xa5r fart\xc3\xb8yet krenger i stille vann. For at fart\xc3\xb8yet skal v\xc3\xa6re stabilt og rette seg opp etter en krenging, m\xc3\xa5 metasenteret (M) ligge over fart\xc3\xb8yets tyngdepunkt (G i figuren). _NEWLINE_Avstanden GM, fra tyndepunktet(G) til metasenteret(M) kalles metasenterh\xc3\xb8yden. Dersom denne er stor, vil fart\xc3\xb8yet rette seg raskt etter en krenging. Det vil oppleves stivt og kantete. Er metasenterh\xc3\xb8yden liten, vil fart\xc3\xb8yet f\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre og langsommere bevegelser, fart\xc3\xb8yet er rankt. Metasenterh\xc3\xb8yden kalles ogs\xc3\xa5 initialstabiliteten. _NEWLINE_SOLAS har krav til at GM ikke skal v\xc3\xa6re under 0,15 m for lasteskip. Sj\xc3\xb8fartsdirektoratet fikk etter Alexander Kielland-ulykken krav om GM over en meter for halvt nedsenkbare plattformer, mens oppjekkbare plattformer har krav om 0,5 meter. ABS krever bare at plattformer har positiv GM. Det Norske Veritas har ikke spesifikke krav til GM. Ulempen med en stor GM er at en f\xc3\xa5r st\xc3\xb8rre bevegelser.'