b'\n_START_ARTICLE_\nKapteinsg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nKapteinsg\xc3\xa5rd eller Chefsgaard som den ogs\xc3\xa5 ble benevnt; - er en dagligtalebetegnelse p\xc3\xa5 en type embetsg\xc3\xa5rd, bebodd av l\xc3\xb8ytnanter, kapteiner eller majorer p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet. Bakgrunnen for begrepet er at da H\xc3\xa6ren ble omorganisert i 1628, ble det bestemt at offiserene ble l\xc3\xb8nnet ved at de fikk embetsg\xc3\xa5rder som de drev for egen regning. Ordningen ble formalisert i 1791, og slike g\xc3\xa5rder var videre p\xc3\xa5 1800-tallet den typiske bolig for en sjef for et kompani, som normalt var en kaptein eller rittmester, hvis det gjaldt et kompani med dragoner. _NEWLINE_Flere av eidsvollsmennene var offiserer som bodde p\xc3\xa5 kapteinsg\xc3\xa5rder, som Frederik Hartvig Johan Heidmann og Eilert Waldemar Preben Ramm._NEWLINE_Livet p\xc3\xa5 en kapteinsg\xc3\xa5rd er s\xc3\xa6rlig skildret i Jonas Lies roman Familien p\xc3\xa5 Gilje.'