b"\n_START_ARTICLE_\nBenito Ju\xc3\xa1rez\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc3\xa1rez ble f\xc3\xb8dt i landsbyen San Pablo Guelatao i Oaxaca. Foreldrene var b\xc3\xb8nder og d\xc3\xb8de f\xc3\xb8r han fylte 4 \xc3\xa5r. Han arbeidet p\xc3\xa5 korn\xc3\xa5krene og som gjeter inntil han fylte 12 \xc3\xa5r, men den 17. desember 1818 gikk han til fots til byen Oaxaca for \xc3\xa5 utdanne seg og f\xc3\xa5 et bedre liv. P\xc3\xa5 det tidspunktet var han analfabet og snakket ikke spansk, kun zapotekisk._NEWLINE_I byen ble han ansatt som tjener i en husholdning og arbeidet ivrig for \xc3\xa5 kunne skaffe seg utdannelse.  En lekbror av fransiskanerordenen ved navn Antonio Salanueva ble imponert over den unge Ju\xc3\xa1rez' intelligens og l\xc3\xa6relyst, og hjalp ham med \xc3\xa5 bli tatt opp p\xc3\xa5 byens presteseminar. Han tok sin avsluttende eksamen fra seminaret i 1827 og studerte deretter jus._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez ble advokat i 1834 og dommer i 1842. Han var staten Oaxacas guvern\xc3\xb8r fra 1847 til 1853, da han ble sendt i eksil p\xc3\xa5 grunn av sine innvendinger mot Antonio L\xc3\xb3pez de Santa Annas korrupsjon. Han tilbrakte sitt eksil i New Orleans i Louisiana, hvor han arbeidet i en sigarfabrikk._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez vendte tilbake til Mexico i 1855 og sluttet seg til opposisjonspartiet Liberales; to \xc3\xa5r senere vant de valget og Ju\xc3\xa1rez ble justisminister under president Ignacio Comonfort.  Conservadores-partiet gjorde oppr\xc3\xb8r og det br\xc3\xb8t ut borgerkrig.  Ju\xc3\xa1rez avl\xc3\xb8ste Comonfort som provisorisk president, og ankom Mexico by den 11. januar 1861 for \xc3\xa5 gjenetablere den nasjonale enhet.  Han ble valgt som president i mars samme \xc3\xa5r, for en fire\xc3\xa5rig periode._NEWLINE_Frankrike invaderte Mexico i 1862 etter Napoleon IIIs planer om \xc3\xa5 opprette et marionettstyre i landet.  Etter harde kamper ble Ju\xc3\xa1rez og hans valgte regjering tvunget til \xc3\xa5 trekke seg tilbake til den nordlige delen av landet._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez ledet den mexicanske motstandskampen mot de franske okkupantene og innsettelsen av marionettkeiseren Maximilian av Habsburg. Maximilian tilb\xc3\xb8d Ju\xc3\xa1rez amnesti og posisjonen som statsminister, men Ju\xc3\xa1rez nektet \xc3\xa5 akseptere monarkiet og en regjering p\xc3\xa5tvunget av en fremmed makt.  I 1867 ble de siste franske tropper og Maximilians allierte sl\xc3\xa5tt og fordrevet fra landet.  Samme \xc3\xa5r ble Ju\xc3\xa1rez gjenvalgt som president._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez var en progressiv reformist, som gikk inn for demokrati, like rettigheter for landets indianske befolkning, samt en forminskning av den store innflytelse den romersk-katolske kirke hadde p\xc3\xa5 meksikansk politikk._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez d\xc3\xb8de av hjerteslag mens han arbeidet ved sitt skrivebord i Nasjonalpalasset i Mexico By.\n_START_SECTION_\nEtterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc3\xa1rez' ber\xc3\xb8mte sitat huskes stadig i Mexico: El respeto al derecho ajeno es la paz, som betyr \xc2\xabrespekt for andres rettigheter er fred\xc2\xbb. Sitatet inng\xc3\xa5r i delstaten Oaxacas flagg._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez' f\xc3\xb8dselsdag (21. mars) er en nasjonal helligdag i Mexico (se: Fiestas Patrias)._NEWLINE_Se ogs\xc3\xa5: Mexicos historie._NEWLINE_Ju\xc3\xa1rez har v\xc3\xa6rt skildret i film av skuespillerne Paul Muni (1939), Jason Robards, Sr. (1940), Fausto Tozzi (1965), Helmut Schellhardt (1988) og Luis Valdez (1994)."