b'\n_START_ARTICLE_\nL\xe2\x80\x99art pour l\xe2\x80\x99art\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99art pour l\xe2\x80\x99art (uttales omtrent lar purlar) er en fransk talem\xc3\xa5te og et estetisk slagord som betyr \xc2\xabkunsten for kunsten\xc2\xbb, eller p\xc3\xa5 norsk heller \xc2\xabkunst for kunstens skyld\xc2\xbb. Dette kunstsynet oppstod p\xc3\xa5 1800-tallet og inneb\xc3\xa6rer at et kunstverk er seg selv nok og ikke har annen hensikt enn \xc2\xabdet skj\xc3\xb8nne i seg selv\xc2\xbb. Mottoet brukes ogs\xc3\xa5 i den latinsk formen ars gratia artis.\n_START_SECTION_\nMening og bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nMeningen med L\xe2\x80\x99art pour l\xe2\x80\x99art er at kunsten har sin egen begrunnelse og verdi - den trenger ikke \xc3\xa5 begrunnes eller rettferdiggj\xc3\xb8res av noen ytre hensikt, det vil si mer eller mindre tilfeldige moralske, religi\xc3\xb8se eller sosiale tendenser i samtiden. Prinsippet om kan p\xc3\xa5 den ene side utarte til virtuositet, p\xc3\xa5 den annen side danne en motvekt mot tendensdiktning og tendenskunst som bedrives for \xc3\xa5 moralisere._NEWLINE_I kunsthistorisk forskning har synet medf\xc3\xb8rt at en legger mer vekt p\xc3\xa5 det formalistiske og ikke det litter\xc3\xa6re innholdet i for eksempel billedkunst._NEWLINE_Uttrykket er oppst\xc3\xa5tt som del av en fransk kunstteori p\xc3\xa5 1800-tallet. Det var ikke minst de s\xc3\xa5kalte parnassiens som stod for dette. Det er uklart hvem som f\xc3\xb8rst preget uttrykket. B\xc3\xa5de dikteren Th\xc3\xa9ophile Gautier (1811\xe2\x80\x931872) og filosofen og politikeren Victor Cousin (1792\xe2\x80\x931867) nevnes. _NEWLINE_Noen fremtredende representanter for denne kunstoppfatning var i Frankrike Gustave Flaubert og Charles Baudelaire, i England Oscar Wilde og i Tyskland Stefan George. Fra USA kan nevnes maleren Ad Reinhardt._NEWLINE_Filmene fra det amerikanske studioet Metro-Goldwyn-Mayer, begynner med MGM-l\xc3\xb8ven og teksten ars gratia artis, et varemerke overtatt fra The Goldwyn Company p\xc3\xa5 1920-tallet.'