b'\n_START_ARTICLE_\nLos\n_START_PARAGRAPH_\nLos, l\xc3\xb3s eller skipslos (av ty. lots(man) fra m.eng. lodesman av gm.eng. lad = vei, jfr. lei(a) eller led(en)) er en veiviser som rettleder skip i havneomr\xc3\xa5der og ukjente farvann, en navigat\xc3\xb8r med ekstraordin\xc3\xa6r lokalkompetanse om et bestemt omr\xc3\xa5de, en kunnskap som er n\xc3\xb8dvendig n\xc3\xa5r st\xc3\xb8rre skip skal seile innenskj\xc3\xa6rs. Los, som uttrykk, brukes imidlertid ogs\xc3\xa5 i en viss utstrekning som en generell beskrivelse om veivisere (s\xc3\xa5kalte kjentmenn) p\xc3\xa5 land. Likeledes brukes uttrykket los eller l\xc3\xb2s (av norr. los = (opp)l\xc3\xb8sing; i sammenheng med l\xc3\xb8s, l\xc3\xb8sing eller l\xc3\xb8ysing) om l\xc3\xb8se jakthunder som halser (gj\xc3\xb8r, bjeffer) under forf\xc3\xb8lgelse av et bytte, under jakt, for \xc3\xa5 lose (anvise) jegeren hvor byttet befinner seg.\n_START_SECTION_\nLostjenesten i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nLostjenesten f\xc3\xb8lger internasjonale lover og regler. Losen m\xc3\xa5 inneha lossertifikat, som i Norge bare utstedes av Kystverket, som ogs\xc3\xa5 er eneste arbeidsgiver for de norske skipslosene. Losens kompetanse best\xc3\xa5r i inng\xc3\xa5ende lokalkunnskap om et bestemt farvannet (sertifiseringsomr\xc3\xa5de). Kunnskapen omhandler blant annet dybdeforhold, oppmerking, str\xc3\xb8mforhold, og havneforhold m.v., samt kunnskap om, og erfaring med h\xc3\xa5ndtering av store skip i dette farvannet, og kunnskap om lokalt regelverk for slike seilaser. Norske loser er gjerne utdannet sj\xc3\xb8kaptein eller tilsvarende fra Sj\xc3\xb8forsvaret. Som losaspirant f\xc3\xb8lger rekruttene en systematisk oppl\xc3\xa6ring gjennom tre \xc3\xa5r. Skipsst\xc3\xb8rrelse og farvann \xc3\xb8kes gradvis i omfang gjennom treningsperioden. Etter tre \xc3\xa5r er det forventet at aspirantene skal kunne lose skip av alle st\xc3\xb8rrelser innenfor sitt sertifiseringsomr\xc3\xa5de._NEWLINE_I dag er reglene slik, at i prinsippet skal alle st\xc3\xb8rre skip (70 m og st\xc3\xb8rre, 50 m og st\xc3\xb8rre dersom skipet f\xc3\xb8rer farlig og forurensende last) som seiler inn eller ut fra norske havner, eller som seiler innenskj\xc3\xa6rs langs norskekysten, ha los om bord. Men det finnes noen unntak; skip som g\xc3\xa5r i mer eller mindre fast rute kan seile p\xc3\xa5 farledsbevis, s\xc3\xa5 lenge skipet seiler i sin faste rute. Milit\xc3\xa6re fart\xc3\xb8y er unntatt fra losplikt._NEWLINE_Losens oppgave er \xc3\xa5 navigere skipet trygt til bestemmelsesstedet. Losen fraktes normalt ut til skipene med losb\xc3\xa5t og m\xc3\xa5 som regel klatre s\xc3\xa5 ombord i skipene via en losleider, en taustige som henger p\xc3\xa5 skutesiden. Det er ikke uvanlig at denne er over 10 meter h\xc3\xb8y. Noen steder blir losen satt ombord med helikopter. Ombord presenterer losen en seilingsplan for kapteinen, og navigerer skipet etter denne. Kapteinen har fortsatt kommandoen over skipet, men det er sv\xc3\xa6rt uvanlig at han legger seg opp i seilasen med losen ombord. Prosedyren er den samme i alle land, og tillitsforholdet mellom los og kaptein er normalt sv\xc3\xa6rt godt alle steder._NEWLINE_Dersom skipet s\xc3\xa5 stort at det trengs taub\xc3\xa5ter for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 til kai, dirigerer losen taub\xc3\xa5tene og man\xc3\xb8vrerer skipet til kai. N\xc3\xa5r skipet skal legge fra kai, skjer det samme i omvendt rekkef\xc3\xb8lge._NEWLINE_Losene g\xc3\xa5r ombord og frabord (\xc2\xabborder\xc2\xbb og \xc2\xabkvitter\xc2\xbb) i n\xc3\xa6r sagt all slags v\xc3\xa6r. Kunsten er \xc3\xa5 legge det store skipet p\xc3\xa5 slik kurs og fart at det gir best mulig le. Da fungerer skipet som en b\xc3\xb8lgebryter.\n_START_SECTION_\nHistorien om losvesenet i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nLos- og kjentmannsvesenet er en eldgammel ordning p\xc3\xa5 kysten. I Magnus Lagab\xc3\xb8tes landslov av 1274 finner vi de eldste norske bestemmelser om losing av de kongelige leidangskip \xe2\x80\x93 datidens krigsskip. V\xc3\xa5r norske betegnelse los ble fra 1500-tallet utledet av de s\xc3\xb8rlige Nordsj\xc3\xb8landenes navn fra 1200-tallets kjentmann p\xc3\xa5 kysten, lodmann._NEWLINE_I Bergen bylov av 1276 er det bestemmelser om at skipperen p\xc3\xa5 et handelsfart\xc3\xb8y m\xc3\xa5 holde los for egen regning. Losene ble i l\xc3\xb8pet av middelalderen organisert i egne laug rundt de store handelsbyene Bergen, Nidaros, Tunsberg og Oslo._NEWLINE_Losens farvannskunnskap fikk han gjennom erfaring og rutine s\xc3\xa5vel fra skutedekket som fra landsiden. Faglig overlevering fra eldre, erfarne loser var vanlig ogs\xc3\xa5 dengang. Der det oppstod naturlige lossteder, f.eks. ute i havkanten ved innl\xc3\xb8p til trafikkerte fjorder eller i uthavner, var det vanlig at farvannskunnskap og losyrket gikk i arv fra far til s\xc3\xb8nn._NEWLINE_I Kong Fredrik IIs forordning av 1561 innf\xc3\xb8rtes for f\xc3\xb8rste gang losplikt i Norge, begrenset til bestemte losfarvann (i en lodsmanns farvann) p\xc3\xa5 kysten. Forordningen satte meget strenge krav til losens kyndighet, for dersom skipperen skulle f\xc3\xa5 skade p\xc3\xa5 skip eller gods som f\xc3\xb8lge av losens fors\xc3\xb8mmelser eller manglende farvannskunnskap, da ble losen pliktig til \xc3\xa5 b\xc3\xb8te p\xc3\xa5 skaden. Maktet han ikke dette, \xc2\xabda havde hand forbrudt sitt Liv\xc2\xbb_NEWLINE_Rett til \xc3\xa5 lose ble gitt av Kongen ved losbrev. Det eldste losbrev vi kjenner til, stammer fra 1654. Dokumentet ble tildelt etter s\xc3\xb8knad._NEWLINE_I 1720 ble kysten av Admiralitet i K\xc3\xb8benhavn delt i to overlosdistrikter: det s\xc3\xb8nnenfjellske fra svenskegrensen til \xc3\x85na Sira og det nordenfjellske derfra og nordover. Overlosene ble videre p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 dele inn sine distrikter i ulike losoldermannskap. Videre ble lostjenesten regulert ved felles instrukser og faste takster ble fastsatt. Ingen los kunne lenger lose uten lospatent. F\xc3\xb8r dette ble tildelt, m\xc3\xa5tte losen dokumentere sin dugelighet overfor sin overlos samt avlegge ed til Kongen._NEWLINE_Bruk av los har i store trekk holdt seg uforandret opp til v\xc3\xa5r egen tid. Forandringene i lostjenesten er begrenset til nye forhold som fart\xc3\xb8yenes st\xc3\xb8rrelse, overgangen fra seil til motordrift, flere navigasjonshjelpemidler, forbedret man\xc3\xb8vreringsdyktighet p\xc3\xa5 fart\xc3\xb8yene og mer trafikk. I mellomkrigstiden var det ogs\xc3\xa5 i perioder losstasjoner p\xc3\xa5 Svalbard, n\xc3\xa6rmere bestemt ved innseilingene til Svea (Bellsund) og Barentsburg/Longyearbyen (Isfjord)._NEWLINE_I 1948 ble losvesenet underlagt Fiskeridepartementet og organisert i samsvar med lov om losvesenet av 9. april 1948. Losvesenet var administrert av et eget Losdirektorat under ledelse av en losdirekt\xc3\xb8r. Hans stedfortreder var losinspekt\xc3\xb8ren._NEWLINE_Kystverket ble etablert 1. juni 1974 som et resultat av samordning av de tre tradisjonsrike etater Statens havnevesen, Fyr- og merkevesenet og Losvesenet. Kystens samferdselsetat har slik sett sine r\xc3\xb8tter i tallrike generasjoners arbeid for \xc3\xa5 sikre gode havner og trygge seilingsforhold for sj\xc3\xb8vertstrafikk i Norge._NEWLINE_Norges f\xc3\xb8rste kvinnelige statslos, Solgunn Homme Breivik, ble uteksaminert i 2006._NEWLINE_I 2012 ble det innf\xc3\xb8rt losplikt i Adventfjorden p\xc3\xa5 Svalbard, og Longyear Havn fikk oppgaven med \xc3\xa5 stille tilbringerskip p\xc3\xa5 oppdrag av Kystverket.'