b'\n_START_ARTICLE_\nQuechua\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nDe forskjellige quechua-dialektene var sv\xc3\xa6rt utbredt i Andesfjellene lenge f\xc3\xb8r Inka-rikets storhetstid p\xc3\xa5 1400-tallet. Inkaene gjorde dialekten klassisk quechua til sitt offisielle spr\xc3\xa5k, og gjennom inkaenes erobringer ble denne dialekten en lingua franca i det f\xc3\xb8rkolumbiske Peru. Dialekten beholdt denne statusen ogs\xc3\xa5 etter spanjolenes erobringer p\xc3\xa5 1500-tallet._NEWLINE_De eldste nedtegnelser av spr\xc3\xa5ket er gjort av Fray Domingo de Santo Tom\xc3\xa1s, som kom til Peru i 1540. I 1560 publiserte han boken Grammatica o arte de la lengua general de los indios de los reynos del Per\xc3\xba, som ogs\xc3\xa5 var den f\xc3\xb8rste publiserte boken p\xc3\xa5 quechua._NEWLINE_Quechua har av mange lingvister blitt gruppert sammen med aymara, hovedsakelig fordi omtrent en tredjedel av quechuas vokabular er sv\xc3\xa6rt likt aymaras. Det debatteres fortsatt om disse likhetene skyldes at spr\xc3\xa5kene er genetisk beslektet, eller om likhetene bare skyldes n\xc3\xa6r kontakt over lang tid. Det har vist seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 bevise hva som er riktig._NEWLINE_I dag har quechua status som offisielt spr\xc3\xa5k i Peru og Bolivia, sammen med spansk og aymara. F\xc3\xb8r spanjolene kom og introduserte det latinske alfabetet, var quechua kun et muntlig spr\xc3\xa5k. I dag er det fortsatt en mangel p\xc3\xa5 skriftlig materiale p\xc3\xa5 quechua, og da s\xc3\xa6rlig b\xc3\xb8ker, aviser, magasiner, programvare etc. Derfor er quechua fortsatt i hovedsak et muntlig spr\xc3\xa5k. Det m\xc3\xa5 likevel sies at moderne teknologi bidrar til sterk forbedring av denne situasjonen.\n_START_SECTION_\nVanlige kjennetegn\n_START_PARAGRAPH_\nBeskrivelsen under gjelder for Cusco-dialekten \xe2\x80\x93 det er store forskjeller i andre varianter av quechua.\n_START_SECTION_\nVokaler\n_START_PARAGRAPH_\nQuechua hare bare tre vokaler: /a/ /i/ og /u/, i likhet med aymara.  Enspr\xc3\xa5klige brukere uttaler disse som henholdsvis [\xc3\xa6] [\xc9\xaa] og [\xca\x8a], men de spanske vokalene /a/ /i/ og /u/ kan ogs\xc3\xa5 brukes. N\xc3\xa5r disse vokalene opptrer sammen med de uvulae konsonantene /q/, /q\xca\xbc/, og /q\xca\xb0/, uttales de mer som henholdsvis [\xc9\x91], [\xc9\x9b] og [\xc9\x94].\n_START_SECTION_\nSkriftlig quechua\n_START_PARAGRAPH_\nSiden spanjolenes erobring av Peru har man benyttet det latinske alfabetet til skriftlig quechua. Skriftlig bruk av quechua er likevel ikke utbredt blant spr\xc3\xa5kets brukere, hovedsakelig p\xc3\xa5 grunn av en mangel p\xc3\xa5 referansemateriale. Problemet forverres av det faktum at det finnes flere forskjellige syn p\xc3\xa5 hvilken ortografi som skal benyttes. For mer informasjon, se fyldige artikler p\xc3\xa5 www.quechua.org.uk\n_START_SECTION_\nAdjektiver\n_START_PARAGRAPH_\nEt adjektiv i quechua plasseres alltid f\xc3\xb8r substantivet det st\xc3\xa5r til. Adjektiv har verken tall eller kj\xc3\xb8nn, og samsvarsb\xc3\xb8yes ikke med substantivet.\n_START_SECTION_\nAdverb\n_START_PARAGRAPH_\nAdverb dannes ved \xc3\xa5 legge til -ta eller, i noen tilfeller, -lla til et adjektiv: allin \xe2\x80\x93 allinta ("godt \xe2\x80\x93 bra"), utqay \xe2\x80\x93 utqaylla ("rask \xe2\x80\x93 hurtig"). Adverb kan ogs\xc3\xa5 dannes ved \xc3\xa5 legge til suffikser til demonstrativer: chay ("det") \xe2\x80\x93 chaypi ("der"), kay ("dette") \xe2\x80\x93 kayman ("hit")._NEWLINE_Quechua har flere originale og usedvanlige adverb. For de fleste vil det v\xc3\xa6re overraskende at adverbet qhipa betyr b\xc3\xa5de "bak/bakover" og "fremtid", mens \xc3\xb1awpa betyr "forover/foran" og "fortid". (Dette er fors\xc3\xa5vidt ikke helt ukjent p\xc3\xa5 engelsk, hvor "before" kan bety b\xc3\xa5de "foran" og "i fortiden", avhengig av kontekst.) Dette betyr at lokale og temporale konsepter er reversert i quechua i forhold til de fleste andre spr\xc3\xa5k i verden. Mens for eksempel europeere som regel snakker om fremtiden som noe som ligger foran en, b\xc3\xa5de i tid og rom, og fortiden som noe som ligger bak, s\xc3\xa5 er dette konseptet alts\xc3\xa5 reversert i quechua. Dette kan ved f\xc3\xb8rste \xc3\xb8yekast virke veldig merkelig, men forklaringen er egentlig sv\xc3\xa6rt logisk. For en med quechua som morsm\xc3\xa5l beveger vi oss bakover inn i fremtiden \xe2\x80\x93 for fremtiden er jo ukjent, vi vet ikke hva den vil bringe og vi kan ikke se inn i den \xe2\x80\x93 med ansiktet mot fortiden \xe2\x80\x93 for det som allerede har skjedd kan vi huske, vi kan se beviser for at hendelser har skjedd, og rent metaforisk kan vi se inn i fortiden. Dette faktum sier ogs\xc3\xa5 noe om verdenssynet og livssynet til de som snakker quechua.\n_START_SECTION_\nGrammatiske partikler\n_START_PARAGRAPH_\nPartikler er "sm\xc3\xa5ord" som er ub\xc3\xb8yelige (de kan ikke ta suffikser), men disse er relativt sjeldne i quechua. De vanligste er ar\xc3\xad ("ja") og mana ("nei"), selv om mana kan ta noen suffikser, s\xc3\xa5 som -raq (manaraq, "ikke enda") og -chu (manachu?, "eller ikke?"), for \xc3\xa5 forsterke meningen. I tillegg finnes for eksempel yaw ("hei") og enkelte l\xc3\xa5nord fra spansk, s\xc3\xa5 som piru(fra spansk pero "men") og sinuqa (fra spansk sino "heller")'