b'\n_START_ARTICLE_\nRastergrafikk\n_START_PARAGRAPH_\nRasterformat (bitmap) er et digitalt bilde som i motsetning til vektorgrafikk er en datafil eller en datastruktur som p\xc3\xa5 en dataskjerm er bygd opp som et raster, det vil si et punktm\xc3\xb8nster eller rektangul\xc3\xa6rt rutenett av sm\xc3\xa5 piksler \xe2\x80\x93 biter, et \xc2\xabkart\xc2\xbb av biter (engelsk bitmap) eller sm\xc3\xa5 punkter av farget lys._NEWLINE_Fargen p\xc3\xa5 hver piksel er definert hver for seg. Bilder, som for eksempel benytter RGB som fargeskjema, best\xc3\xa5r av fargede piksler definert av 3 bytes \xe2\x80\x93 eller 1 byte hver for r\xc3\xb8d, gr\xc3\xb8nn og bl\xc3\xa5. Bilder med f\xc3\xa6rre farger trenger mindre datainformasjon for hver piksel, et bilde som best\xc3\xa5r av kun svarte og hvite piksler trenger kun en enkel bit for hver piksel.\n_START_SECTION_\nForskjellen mellom raster og vektorer\n_START_PARAGRAPH_\nRastergrafikk skiller seg fra vektorgrafikk ved at vektorgrafikk representerer et bilde ved \xc3\xa5 bruke geometriske objekter som kurver og mangekanter. _NEWLINE_Popul\xc3\xa6rt kan man si at et program som lager rastergrafikk er et \xc2\xabmaleprogram\xc2\xbb mens et program som lager vektorgrafikk er et \xc2\xabtegneprogram\xc2\xbb. Hos firmaet Adobe som lager begge typer programmer, er Photoshop maleprogrammet mens Illustrator er tegneprogrammet. _NEWLINE_N\xc3\xa5r en skal reprodusere bilder ved hjelp av tradisjonell trykkteknikk i grafisk industri, kalles rastergrafikk ofte halvtonebilder, rasterklisj\xc3\xa9r, autoklisj\xc3\xa9r og liknende (p\xc3\xa5 engelsk contones, etter continuous tones = \xc2\xabsammenhengende toner\xc2\xbb). Da blir en bildeoriginal som inneholder jevne val\xc3\xb8rer, for eksempel et fotografi med halvtoner (mellomtoner, nyanser), avfotografert gjennom et rutenett for \xc3\xa5 lage en rastrert trykklisj\xc3\xa9. Det trykte bildet blir s\xc3\xa5ledes gjengitt med sm\xc3\xa5 rasterpunkter i \xc3\xa9n og samme trykkfarge. St\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 punktene og tettheten av dem gir en illusjon av halvtoner i det trykte bildet. Det som tilsvarer digital vektorgrafikk, alts\xc3\xa5 tegninger med klare, jevne linjer og flater uten raster, kan i trykkerifaget kalles strektegning, strekklisj\xc3\xa9 og s\xc3\xa5 videre (p\xc3\xa5 engelsk line art).\n_START_SECTION_\nRutenett med piksler\n_START_PARAGRAPH_\nEt bitmap (rutenett av biter) korresponderer bit for bit med et bilde som vises p\xc3\xa5 en dataskjerm, sannsynligvis i det samme formatet som det blir lagret i skjermens videohukommelse, eller kanskje som et uavhengig rasterformat (device independent bitmap). Et slikt rutenett er karakterisert ved bredden og h\xc3\xb8yden p\xc3\xa5 bildet i piksler og antallet biter pr piksel, som igjen bestemmer antallet farger som det kan representere._NEWLINE_Rastergrafikk med farger vil normalt ha piksler med mellom et eller \xc3\xa5tte biter for hver av de r\xc3\xb8de, gr\xc3\xb8nne og bl\xc3\xa5 komponentene, selv andre fargekoder kan bli benyttet, som fire eller \xc3\xa5tte biter med indekserte representasjoner som benytter vektorkvantifisering av (R, G, B) vektorer. (Det gr\xc3\xb8nne komponenten kan noen ganger ha flere biter enn de andre to fargekomponentene for \xc3\xa5 tillate \xc3\xa5 utligne det faktum at det menneskelige \xc3\xb8ye ikke ser denne komponenten slik som det ser de andre.)\n_START_SECTION_\nUlik kvalitet\n_START_PARAGRAPH_\nKvaliteten p\xc3\xa5 et rastergrafikk-bilde blir bestemt av det totale antallet av piksler (resolusjon), og den mengde av informasjon i hver piksel (ogs\xc3\xa5 kalt fargedybde). For eksempel, et bilde som har lagret 24-bits fargeinformasjon pr piksel (som er standarden for alle dataskjermer siden 1995) kan da vise en mye mer glidende overgang mellom fargene enn et bilde som kun lagrer 16-bits fargeinformasjon pr piksel, men ikke med s\xc3\xa5 glidende overgang som et som lagrer 48-bits fargeinformasjon (teknisk sett ville dette ikke bli oppfattet av det menneskelige \xc3\xb8ye uansett). P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te, et bilde som er skalert til 640 x 480 piksler i lengde og bredde, til sammen 307 200 piksler, vil se hakkete og uskarpt ut sammenlignet med et tilsvarende bilde som er skalert til 1280 x 1024 piksler, til sammen 1 310 720 piksler.\n_START_SECTION_\nKomprimering av data\n_START_PARAGRAPH_\nEttersom det trengs mye dataplass p\xc3\xa5 platelageret for \xc3\xa5 lagre et h\xc3\xb8ykvalitetsbilde er ulike komprimeringsteknikker brukt for \xc3\xa5 redusere datamengden n\xc3\xa5r bilder skal lagres. Noen slike kompremeringsteknikker fjerner rett og slett en del informasjon fra bildet og forringer derfor ogs\xc3\xa5 en del av kvaliteten i bildet for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 en mindre filst\xc3\xb8rrelse. En slik komprimeringsteknikk kalles p\xc3\xa5 engelsk for en \xc2\xablossy\xc2\xbb (fra lost = tapt) komprimering. Et eksempel p\xc3\xa5 et filformat som benytter en slik komprimeringsteknikk er JPEG._NEWLINE_Et rastergrafikk-bilde kan ikke bli skalert til en h\xc3\xb8yere resolusjon uten tap av \xc3\xa5penbar kvalitet, i motsetning til vektorgrafikk som ikke blir preget av denne bedre-verre-konflikten ved skalering. Rastergrafikk er mer naturlig og mer praktisk for fotografisk og fotorealisitiske motiver, det v\xc3\xa6re malerier eller fotografier, og ikke minst bilder som blir skannet via en skanner. Vektorgrafikk er mer naturlig og praktisk for tegninger, strek, skrift, eller grafisk design.\n_START_SECTION_\nVisuelt eksempel p\xc3\xa5 rastergrafikk\n_START_PARAGRAPH_\nFor \xc3\xa5 ytterlig illustrere temaet \xe2\x80\x93 her er bokstaven \xc2\xabJ\xc2\xbb:_NEWLINE_J_NEWLINE_Se n\xc3\xa6rmere p\xc3\xa5 den. Bruk et forst\xc3\xb8rrelsesglass om n\xc3\xb8dvendig. Du ser en \xc2\xabJ\xc2\xbb, datamaskinen ser noe som ligner dette, hvor \xe2\x80\x98.\xe2\x80\x99 representerer en 0 og \xe2\x80\x98X\xe2\x80\x99 representerer et 1:_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_....X_NEWLINE_X...X_NEWLINE_X...X_NEWLINE_.XXX._NEWLINE_Hvor du ser en 0, er datamaskinens instruksjoner til videoskjermen \xc3\xa5 \xe2\x80\x98male\xe2\x80\x99 den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende bakgrunnsfargen. Et 1 kaller for den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende forgrunnsfargen. Selvsagt er det mer komplisert i virkeligheten, men alt koker ned til en bit eller skillet mellom ulike farger av tilgrensende piksler som sammen danner et bilde. Det er basisprinsippet bak \xc3\xa5 \xc2\xabmale\xc2\xbb p\xc3\xa5 en datamaskin._NEWLINE_Rastergrafikk ble f\xc3\xb8rst patentert av det amerikanske firmaet Texas Instruments i l\xc3\xb8pet av 1970-tallet og gjelder fortsatt.'