b'\n_START_ARTICLE_\nSteinkjer (tettsted)\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTettstedet ligger ved utl\xc3\xb8pet av Steinkjerelva og den mindre elven Figga. Det ligger ved Beitstadfjorden, innerst i Trondheimsfjorden, og er tilgjengelig med b\xc3\xa5t, noe som har gjort handel til og fra byen enklere. E 6 g\xc3\xa5r gjennom byen, og jernbanestrekninga Tr\xc3\xb8nderbanen har endestasjon her. Nordlandsbanen har stopp i Steinkjer p\xc3\xa5 veg mellom Trondheim og Bod\xc3\xb8. Bygrensa g\xc3\xa5r i nord ved Eggevammen og i s\xc3\xb8r ved Figga._NEWLINE_Store deler av sentrum er oppdemmet omr\xc3\xa5de, delt av Steinkjerelva. Nord for elva ligger Nordsileiret mens den s\xc3\xb8rlige delen heter S\xc3\xb8rsileiret.  _NEWLINE_\xc3\x98st for Steinkjer finner man Offen\xc3\xa5sen (336 moh). Byen for\xc3\xb8vrig ligger i en sk\xc3\xa5l eller gryte som danner en hestesko rundt byen som \xc3\xa5pner seg mot s\xc3\xb8r. R\xc3\xb8d\xc3\xa5sen, Hegges\xc3\xa5sen, Bogen og Egges\xc3\xa5sen, samt Bogakaia og L\xc3\xb8sberga danner alle ulike ledd i denne hestesko-formen i landskapet. Selve sentrum av Steinkjer er ganske flatt og det meste av den urbane bebyggelsen ligger her. \xc3\x85skammene og moreneryggene rundt er i stedet brukt til boligomr\xc3\xa5der, spesielt eneboliger.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSteinkjer fikk bystatus i 1857. Byen brant ned 1900 og mye byggverk i tre forsvant, men ble bygd opp igjen i jugendstil. _NEWLINE_Den 21. og 22. april 1940 ble byen bombet og p\xc3\xa5 ny lagt i ruiner. Tre fjerdedeler av bebyggelsen ble totalskadd. Etter krigen ble byen gjenreist under ledelse av Gunnar Gregusson, og fremst\xc3\xa5r i dag som en murby preget av funksjonalisme i etterkrigsstil.'