b"\n_START_ARTICLE_\nWilhelm Andreas Wexels\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nFaren, Fredrik Nannestad Wexels (1759\xe2\x80\x931825), var forvalter av glassmagasinet i K\xc3\xb8benhavn, senere administrator av Norges glassverk. Moren hette Bolette Cathrine, f\xc3\xb8dt Balling (1765\xe2\x80\x931809), og var dansk. _NEWLINE_Wilhelm Andreas vokste opp i Danmark og ble student ved Metropolitanskolen i K\xc3\xb8benhavn, hvor han tok eksamen i 1814. Drog deretter til Norge i 1815, hvor han ble immatrikulert ved det nye norske Universitetet i Kristiania. Her studerte han filosofi og teologi og ble i 1818 uteksaminert og fikk embetseksamen med utmerkelse. 4. mai 1819 ble han utnevnt til kateket ved V\xc3\xa5r Frelsers kirke i Kristiania. Denne stillingen hadde han frem til 1846, da han ble res. kap. ved den samme kirken._NEWLINE_Han giftet seg i 1823 med Hedevig Elisabeth Lund (1801 \xe2\x80\x93 26. mars 1830)._NEWLINE_Wexels vokste opp i rasjonalismens tid, men ble ikke p\xc3\xa5virket i s\xc3\xa6rlig grad av den. I 1820-\xc3\xa5rene samarbeidet han med Niels Johannes Holm og br\xc3\xb8dremenigheten, men det var Grundtvig som var hans st\xc3\xb8rste inspirasjon innen kristendommen._NEWLINE_Wexels var den f\xc3\xb8rste som gav ut et teologisk tidsskrift i Norge: \xc2\xabTidsskrift for Kirkekr\xc3\xb8nike og christelig Theologie\xc2\xbb (1833 \xe2\x80\x93 1839)._NEWLINE_I perioden 1849-51 underviste han p\xc3\xa5 det praktisk-teologiske seminar. 1843 ble han medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab i Trondheim, og i 1858 ble det stiftet et legat i hans navn.\n_START_SECTION_\nSalmebokstriden\n_START_PARAGRAPH_\nFlere forfattere mener Wexels har gjort mye for nyskaping av norske salmer. I salmesaken var han Welhavens viktigste motstander. Ingen hadde gjort s\xc3\xa5 mye for \xc3\xa5 fornye salmesangen i Norge som Wexels, men hans forfatterskap fikk ikke den betydning som det kunne f\xc3\xa5tt._NEWLINE_Wexels hadde fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 trekke ut det som var brukbart fra Grundtvigs samlearbeid. Men p\xc3\xa5 denne tiden, med gryende norsk nasjonal identitet, var det ikke rom for dansk kultur. Han kontaktet Grundtvig allerede i 1826 for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ham med i arbeidet med et forslag til ny salmebok. Men det \xc3\xb8nsket han ikke. I 1834 gav Wexels ut boken \xc2\xabPsalme-Vers, udvalgte af vore \xc3\xa6ldre Psalmer til brug for B\xc3\xb8rn hjemme og i Skolen.\xc2\xbb I 1840 utgav Welhaven skriftet \xc2\xabAntydninger til et forbedret Psalmeverk for den norske Kirke\xc2\xbb._NEWLINE_Wexels f\xc3\xb8lte at Welhaven rakket ned p\xc3\xa5 den rike salmeskatten som fantes i Norge, og klandret ham for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re rasjonalist med for liten kristelig kunnskap og tankegang. Wexels laget nok et utkast til ny norsk salmebok: \xc2\xabChristelige Psalmer, samlede ordnede, bearbejdede, og, til Brug ved huuslig Andagt, og som et Bidag til et vordende Psalmev\xc3\xa6rk for den norske Kirke udgivet\xc2\xbb, som ble utgitt november 1840._NEWLINE_Flere mente Wexels' \xc2\xabPsalmebog\xc2\xbb burde autoriseres til kirkelig bruk, mens andre minnet om Wexels' rolle i \xc2\xabforklaringsstriden\xc2\xbb. \xc2\xabDet er med inderlig, ja, med dyp Smerte, at vi n\xc3\xb8des til \xc3\xa5 erkl\xc3\xa6re at Wexels ikke b\xc3\xb8r overtage dette verv\xc2\xbb, skrev Nordre Dalernes presteforening.  _NEWLINE_I 1848 ble biskop Riddervold minister for Kirkedepartementet. Han mente Landstad var et bedre alternativ enn Wexels \xe2\x80\x93 som redakt\xc3\xb8r for en ny salmebok. Da Kirkedepartementet i 1848 henvendte seg til Landstad om \xc3\xa5 lage en ny salmebok, avslo han i f\xc3\xb8rste omgang. Men da Wexels' salmebok i 1852 ble foresl\xc3\xa5tt innf\xc3\xb8rt i Den norske kirke, svarte Landstad med en offentlig kritikk av Wexels' arbeid i Christianiaposten. Han mente det var for mye grundtvigianisme og dansk kultur i hans salmer, og at den norske kirke hadde bedre salmestoff. Wexels' salmebok var for d\xc3\xa5rlig disponert, mens bearbeidelsene og gjendiktingen manglet poetisk kvalitet. _NEWLINE_Kirkedepartementet henvendte seg deretter p\xc3\xa5 nytt til Landstad om han n\xc3\xa5 kunne tenke seg \xc3\xa5 lage en norsk salmebok? Tiden var moden, og Landstad svarte ja._NEWLINE_Wexels' salmebok skulle brukes p\xc3\xa5 slaveriet p\xc3\xa5 Akershus, i Christiania Tugthus og i Bodsf\xc3\xa6ngselet. Han ble ogs\xc3\xa5 bedt om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med i en komite som skulle utarbeide et \xc2\xabTill\xc3\xa6g\xc2\xbb til \xc2\xabEvangelisk-christelig Psalmebog\xc2\xbb, et arbeid som ble utgitt i 1854.\n_START_SECTION_\nMinnesmerker\n_START_PARAGRAPH_\nDet st\xc3\xa5r et minnesmerke over Wexels utenfor Oslo domkirke. W.A. Wexels' plass i Oslo er oppkalt etter ham. Ved siden av plassen er boligfeltet Wexels' plass. For \xc3\xb8vrig fantes det i 1917\xe2\x80\x9330 en Wexels' menighet. Denne fikk aldri eget kirkebygg, men leide T\xc3\xb8yen kirke."