b'\n_START_ARTICLE_\nPrivilegium\n_START_PARAGRAPH_\nPrivilegium (fra latin Privus, en gruppe med s\xc3\xa6regne rettigheter). P\xc3\xa5 norsk s\xc3\xa6rlov eller s\xc3\xa6rrett. Et privilegium vil si at en person eller gruppe utstyres med flere rettigheter enn det som gjelder folk for\xc3\xb8vrig. Ordet brukes i dag oftest i overf\xc3\xb8rt betydning. _NEWLINE_I tidlig moderne tid og frem til \xc3\xb8konomisk liberalisme slo gjennom p\xc3\xa5 1800-tallet var det meste av n\xc3\xa6ringsvirksomhet regulert ved privilegium. Disse privilegiene gikk oftes i arv. For eksempel hadde medlemmene av egne laug privilegium p\xc3\xa5 handel, og h\xc3\xa5ndverksvirksomhet. Byer hadde privilegier framfor landsbygd, konger hadde egne privilegier som ingen andre n\xc3\xb8t godt av (kalt prerogativer), adelige hadde privilegier som borgerlige ikke innehadde etc. Til og med tiggere kunne i flere byer utstyres med privilegium p\xc3\xa5 tigging eller retten til plukke korn etter innh\xc3\xb8stinga. Adelskap bygde p\xc3\xa5 et sett med skatte-, symbolske og juridiske privilegier. _NEWLINE_Grupper som f\xc3\xb8lte seg underprivilegert mislikte privilegiesamfunnet. I Frankrike f\xc3\xb8rte denne misn\xc3\xb8yen mot privilegiene til revolusjon. I USA var det motsatt, der gikk befolkningen til revolusjon for \xc3\xa5 beholde skattefrihetsprivilegier de hadde. Privilegiesamfunnet bygde p\xc3\xa5 prinsippet om standsinndeling og ulikhet for loven, dette ble under inspirasjon av opplysningsfilosofi etstattet med prinsippet om at alle borgere skulle v\xc3\xa6re like for loven. _NEWLINE_I Norge ble privilegiesystemet nedbygd i l\xc3\xb8pet av 1800-tallet. F\xc3\xb8rst ble adelskap opphevet i et Stortingsvedtak p\xc3\xa5 1820-tallet. \xc3\x89n etter \xc3\xa9n n\xc3\xa6ring ble deregulert, det vil si at det ikke krevdes privilegiebrev for \xc3\xa5 drive n\xc3\xa6ringa. Det siste arvelige privileget var avviklinga av apotekerprivilegiene i 1939.'