b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98stlandsk r\xc3\xb8dkolle\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98stlandsk r\xc3\xb8dkolle er en tradisjonell, norsk kurase.\n_START_SECTION_\nKjennetegn\n_START_PARAGRAPH_\nSom navnet tilsier er rasen kollet og r\xc3\xb8dfarget. Enkelte dyr har innslag av hvitt p\xc3\xa5 hodet.  Rasen er en god melkerase.  Den skal v\xc3\xa6re sterkt bygget uten \xc3\xa5 virke tung, samtidig som den er middels stor. Rasen har sm\xc3\xa5 klauver som gj\xc3\xb8r at den kan ta seg lett fram i terrenget.\n_START_SECTION_\nUtbredelse og historie\n_START_PARAGRAPH_\nUtgangspunktet for rasen var de gamle rasene romerikskveg og det litt mindre sm\xc3\xa5lenskveget fra \xc3\x98stfold. R\xc3\xb8dkollene fikk sin f\xc3\xb8rste statsutstilling p\xc3\xa5 Momarken i 1899 og ved Lillestr\xc3\xb8m \xc3\xa5ret etter. Med det var r\xc3\xb8dkollene offentlig godkjent som rase.  Rasen fikk eneretten til avlsarbeide i \xc3\x98stfold og Akershus i 57  \xc3\xa5r, og var  dominerende p\xc3\xa5 \xc3\xb8stlandet fram til 1950-tallet. P\xc3\xa5 slutten av 80-tallet var bestanden nede i cirka 10 dyr. Bestanden har imidlertid bygd seg opp igjen, blant annet gjennom bidrag fra den svenske s\xc3\xb8sterrasen Svensk r\xc3\xb8dkolle. Det er bevaringsbesetning for \xc3\xb8stlandsk r\xc3\xb8dkolle p\xc3\xa5 J\xc3\xb8nsberg videreg\xc3\xa5ende skole og Kalnes videreg\xc3\xa5ende skole. Det er n\xc3\xa5 registrert cirka 450 mordyr av rasen (2019).'