b'\n_START_ARTICLE_\nHolger Pedersen\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nHolger Pedersen ble student i 1885 og tok skoleembetseksamen i 1890. Han begynte tidlig med omfattende spr\xc3\xa5kstudier, og interesserte seg s\xc3\xa6rlig for sammenlignende spr\xc3\xa5kvitenskap. I \xc3\xa5rene 1892\xe2\x80\x931896 oppholdt han seg i utlandet, ved tyske universiteter, i \xc3\x98st-Europa og i Irland, f\xc3\xb8r han i 1897 ble dr. philos. med en avhandling om \xc2\xabAspirationen i Irsk\xc2\xbb. I 1900 ble han dosent i sammenlignende spr\xc3\xa5kvitenskap ved K\xc3\xb8benhavns Universitet. Han ble ekstraordin\xc3\xa6r professor i 1903 og ordin\xc3\xa6r professor i 1914, og var universitetets rektor 1926\xe2\x80\x931927.\n_START_SECTION_\nArbeid\n_START_PARAGRAPH_\nPedersens fagomr\xc3\xa5de var den sammenlignende indoeuropeiske spr\xc3\xa5kvitenskapen. Han konsentrerte seg s\xc3\xa6rlig om slavisk, keltisk, hettittisk, lykisk, armensk, tokarisk og albansk. Han utga en Vergleichende Grammatik der keltischen Sprachen (\xc2\xabSammenlignende grammatikk over de keltiske spr\xc3\xa5kene\xc2\xbb), som fremdeles regnes som et referanseverk innenfor sammenlignende keltisk spr\xc3\xa5kvitenskap. Hans Hittitisch und die anderen indoeurop\xc3\xa4ischen Sprachen (\xc2\xabHettittisk og de andre indoeuropeiske spr\xc3\xa5kene\xc2\xbb) var av stor betydning for studiet av hettittisk, og hans Tocharisch vom Gesichtspunkt der indoeurop\xc3\xa4ischen Sprachvergleichung (\xc2\xabTokarisk med utgangspunkt i den sammenlignende indoeuropeiske spr\xc3\xa5kforskningen\xc2\xbb) var viktig for studiet av tokarisk. Pedersen er ogs\xc3\xa5 kjent for Pedersens lov, et aksentskifte som forekommer i de baltiske og slaviske spr\xc3\xa5kene. Han formulerte dessuten ruki-loven, et viktig lydskifte i de indo-iranske, baltiske og slaviske spr\xc3\xa5kene. To av hans teorier har f\xc3\xa5tt mye oppmerksomhet i de siste \xc3\xa5rene, nemlig glottalteorien og nostratteorien.'