b'\n_START_ARTICLE_\nDisputasen i Heidelberg\n_START_PARAGRAPH_\nDisputasen i Heidelberg var en akademisk teologisk stridssamtale 26. april 1518, ledet av Martin Luther. Den skulle f\xc3\xa5 betydning for utbredelsen av Luthers l\xc3\xa6re i det s\xc3\xb8rvesttyske omr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nKarakter, forl\xc3\xb8p og betydning\n_START_PARAGRAPH_\nGeneralkapittelet for de tyske augustinereremittene av den strengere observans fant sted i 1518 i Heidelberg. Etter at de ordensinterne anliggender var blitt behandlet, arrangerte augustinerordenen p\xc3\xa5 fredag 26. april 1518 en vitenskapelig disputas, som Martin Luther skulle lede. Arrangementet fant ikke sted i selve augustinerklosteret, men ved byens universitet, i auditoriet i fakultetet for de fri kunster (\xc2\xabartistenfakult\xc3\xa4t\xc2\xbb, for artes liberales). En videre tilknytning universitetet hadde til disputasen l\xc3\xa5 i at pedellen Johannes Negelin var tilstede._NEWLINE_Disputaser var allerede en del av romerske fremgangsm\xc3\xa5te i m\xc3\xb8te med Martin Luther i avlatsstriden. Roma hadde gitt augustinerordenen i oppdrag \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re en disputas hvorved Luther skulle forklare sine 95 teser til avlatshandelen, de som var blitt spredt sent p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret 1517. Forventningen var at Luther, i m\xc3\xb8te med velskolerte teologer som hadde satt seg inn i tesene fra Wittenberg, skulle bli satt p\xc3\xa5 plass._NEWLINE_I disputasen gikk imidlertid Luther slett ikke inn p\xc3\xa5 problematikken rundt avlaten, men behandlet temaet rettferdiggj\xc3\xb8relse ved gjerninger og theologia crucis i motsetning til theologia gloriae. I de teser han hadde oppstilt til behandling under disputasen, 28 til tallet, formidlet Luther grunntankene i sin nye teologi, nemlig menneskets fullstendige avhengighet av Guds n\xc3\xa5de. For ikke ved sine gjerninger kunne mennesket finne Guds n\xc3\xa5de, men alene ved sin tro._NEWLINE_Fra de deltakende professorer ved det teologiske fakultet fant Luther ingen st\xc3\xb8tte. Men han vant flere tilhengere blant studentene og magistrene ved artistfakultetet. Senerer reformatorer som Martin Bucer, Erhard Schnepf, Franciscus Irenicus, Martin Frecht og Johannes Brenz var blant tilh\xc3\xb8rerne._NEWLINE_Heidelbergdisputasen fikk stor betydning for utbredelsen av Luthers reformatoriske l\xc3\xa6re. Mange som hadde h\xc3\xb8rt p\xc3\xa5, tok med seg hans tanker rundt om i det s\xc3\xb8rvestlige Tyskland. For reformasjonen i Kraichgau - et bredt omr\xc3\xa5de fra Heidelberg til Stuttgart - fikk Johannes Brenz stor betydning, og Erhard Schnepf preket allerede fra 1520 i den lutherske l\xc3\xa6res \xc3\xa5nd. De fleste av de som senere var sogneprester og predikanter i predikaturene i Kraichgau hadde studert i Heidelberg i 1518, og var blitt vunnet for Luthers l\xc3\xa6re ved denne disputasen.'