b'\n_START_ARTICLE_\nSchizopteridae\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5 (0,8 \xe2\x80\x93 2,0 mm), bredbygde, som oftest billelignende teger. P\xc3\xa5 farge er de vanligvis m\xc3\xb8rke, ofte svarte. De er harde med tykt ytre skjelett. Forvingene er ikke tydelig delt opp i ulike avsnitt og danner harde dekkvinger. Oversiden er uten lange h\xc3\xa5r, med kraftig skulptur i form av kn\xc3\xb8ler eller groper, eller felter av tette, korte h\xc3\xa5r (microtrichia). Hodet er stort og bredt, fasett\xc3\xb8ynene kan v\xc3\xa6re meget store til teger \xc3\xa5 v\xc3\xa6re, og kan strekke seg bakover langs sidene av pronotum. Punkt\xc3\xb8yne (ocelli) finnes hos noen men ikke hos alle. Antennene best\xc3\xa5r av fire ledd, de to innerste er ganske korte, de to ytterste er lange og tynne. Sugesnabelen best\xc3\xa5r av tre eller fire ledd, og lengden varierer mye. Hannens kj\xc3\xb8nnsorganer er asymmetriske.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nNoen arter lever mellom l\xc3\xb8vstr\xc3\xb8, mens andre bare er kjent fra materiale innsamlet ved hjelp av lysfeller. Man antar at de kan leve i trekronene._NEWLINE_De fleste kjente artene er tropiske. De hopper og flyr gjerne. Man antar at alle er rovdyr som lever av sm\xc3\xa5, virvell\xc3\xb8se dyr, men det finnes lite konkret informasjon om biologien deres. Noen arter lever i maurtuer. Et uvanlig trekk er at hunnene utvikler ett enkelt, stort egg om gangen.'