b'\n_START_ARTICLE_\nKarin Rehnqvist\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nRehnqvist utdannet seg f\xc3\xb8rst til musikkl\xc3\xa6rer, men studerte fra 1980 komposisjon hos blant andre Gunnar Bucht ved Kungliga Musikh\xc3\xb6gskolan i Stockholm. Hennes gjennombrudd som komponist ble Davids nimm (1983) for tre solostemmer. Allerede her finner det som skulle bli Rehnqvists kjennemerke: Den n\xc3\xa6re tilknytningen til svensk folkemusikk. Dette skjer if\xc3\xb8lge komponisten selv ikke med noen effekts\xc3\xb8kende eller nostalgisk hensikt, men ligger p\xc3\xa5 et mer strukturelt plan. Davids nimm er, selv om den bygger p\xc3\xa5 en pols, et i h\xc3\xb8y grad eksperimentelt verk, der den grunnleggende melodien bearbeides videre til ugjenkjennelighet (blant annet ved at den spilles baklengs) og gjennom transformasjonen blir til noe helt annet og nytt. _NEWLINE_Flere av Rehnqvists verk har blitt spesialskrevet for sangerne Lena Willemark og Susanne Rosenberg, begge med bakgrunn innenfor folkemusikken. Til disse h\xc3\xb8rer, foruten Davids nimm, ogs\xc3\xa5 Puks\xc3\xa5nger-lockrop for to kvinnestemmer og slagverk (1989). Dette er et provoserende stykke, som blant mye annet kan sees som en satire over den misogyni som finnes i det nordiske folkdypet (her anskueliggjort av finske ordspr\xc3\xa5k). I Puks\xc3\xa5nger-lockrop spiller ogs\xc3\xa5 kaukingen en sv\xc3\xa6rt viktig rolle. _NEWLINE_Kauking (svensk: kulning) er et viktig innslag ogs\xc3\xa5 i Rehnqvists mest kjente stykke, Sols\xc3\xa5ngen (1994) for en kvinnestemme, to kvinnelige resit\xc3\xb8rer og kammerorkester, med en tekst delvis hentet fra det islandske 1200-tallskvadet Solarlj\xc3\xb3\xc3\xb0, men ogs\xc3\xa5 med innslag av Gunnar Ekel\xc3\xb6f og andre moderne poeter._NEWLINE_Rehnqvist har v\xc3\xa6rt kordirigent og har ogs\xc3\xa5 komponert en hel del kormusikk, blant annet har hun tonesatt Bo Bergmans Bara du g\xc3\xa5r \xc3\xb6ver markerna (1995). _NEWLINE_Da hun var \xc2\xabcomposer in residence\xc2\xbb hos Scottish Chamber Orchestra og Svenska Kammarorkestern i \xc3\x96rebro 1999-2003 komponerte Rehnqvist blant annet orkesterverket Arktis Arktis! (1999\xe2\x80\x932001). Blant Rehnqvists nyere komposisjoner kan ogs\xc3\xa5 nevnes barneoperaen S\xc3\xb6tskolan (1999) og Ljus av ljus (2004) for barnekor og symfoniorkester._NEWLINE_Karin Rehnqvists musikkhistoriske betydning best\xc3\xa5r i at hun, uten \xc3\xa5 teknisk eller kunstnerisk gi avkall p\xc3\xa5 den moderne kunstmusikken, har lyktes i \xc3\xa5 gjenskape og samtidig radikalt fornye forbindelsen mellom den svenske kunstmusikken og folkemusikken, en forbindelse som var sv\xc3\xa6rt levende i den svenske senromantikken med navn som Hugo Alfv\xc3\xa9n og Kurt Atterberg, men som mellomgenerasjonene fra 1940-tallet og framover bevisst helt hadde brutt med.  _NEWLINE_Som kvinnelig komponist kan Rehnqvist ogs\xc3\xa5 sies \xc3\xa5 ha brutt gjennom flere barrierer innen kunstmusikken, barrierer som mange av hennes eldre kvinnelige kolleger har m\xc3\xa5ttet kjempe mot. Hun ble i 2009 den f\xc3\xb8rste kvinnelige komposisjonsprofessor i Sverige ved Kungliga Musikh\xc3\xb6gskolan.'