b'\n_START_ARTICLE_\nGrepa og Mjelva Fabrikker\n_START_PARAGRAPH_\nGrepa og Mjelva Fabrikker var en industribedrift i \xc3\x98rsta p\xc3\xa5 Sunnm\xc3\xb8re som eksisterte i tiden 1929 \xe2\x80\x93 2008, og som produserte komfyrer, ovner og andre produkter, under merkenavnet Grepa.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHotelleier Karl Johan Mjelva (1871-1928) startet i 1910 en av de f\xc3\xb8rste komfyrfabrikkene i landet, \xc2\xabMjelvas Varmeapparatfabrik\xc2\xbb, p\xc3\xa5 Geiranger. I 1919 ble fabrikken flyttet til Veblungsnes og fikk navnet \xc2\xabMjelvas Elektriske Ovnsfabrik\xc2\xbb.  Virksomheten fikk \xc3\xb8konomiske problemer og ble en tid drevet av banken. Da banken litt senere kom under administrasjon, ble det tatt en beslutning om \xc3\xa5 selge komfyrfabrikken. Prisen ble satt til kr 70.000,-. _NEWLINE_Havtor Hovden (1892-1983), s\xc3\xb8nnen til dikterpresten Anders Hovden, fikk da l\xc3\xa5ne penger av sin morbror, Olaf Devold i \xc3\x85lesund og kj\xc3\xb8pte fabrikken i 1927/28. \xc3\x85ret etter (1929) ble fabrikken flyttet til \xc3\x98rsta, og de to viktigste grunnene til stedsvalget var: \xc3\x98rsta herredstyre kunne love kraftlevering fra kraftverket i \xc3\x85mb\xc3\xb8fossen og BDS lovet anl\xc3\xb8p med b\xc3\xa5t til \xc3\x98rsta en gang pr uke. _NEWLINE_En annen medvirkende grunn til lokaliseringen var l\xc3\xa5neavtalen som Havtor Hovden gjorde med Olaf Devold: den nye fabrikken skulle leie, og senere kj\xc3\xb8pe, hus og anlegg som l\xc3\xa5 igjen etter \xc3\x98rsten Cement & Betonst\xc3\xb8peri som hadde g\xc3\xa5tt konkurs i 1922. St\xc3\xb8rste aksjon\xc3\xa6ren, som var blitt sittende med eiendommene i konkursboet, var nettopp Olaf Devold (disponent i firmaet O.A. Devolds S\xc3\xb8nner).\n_START_SECTION_\nEtablert i \xc3\x98rsta 1929\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\x98rsta Avis for april 1929 kunne en lese at ingeni\xc3\xb8r Hovden hadde forhandlinger med kommunen, og i l\xc3\xb8pet av sommeren ble varelager, maskiner og utstyr flyttet p\xc3\xa5 to b\xc3\xa5tlaster fra Veblungsnes til \xc3\x98rsta. Det f\xc3\xb8rste produksjonslokalet ble etablert i murhuset som var blitt bygget i 1917 for \xc3\x98rsten Cement & Betonst\xc3\xb8peri og som hadde v\xc3\xa6rt benyttet til silo og sorteringsverk for sand. Helt i begynnelsen av september var fabrikken i gang og arbeidet for full kj\xc3\xb8r. I et avisintervju 3. september 1929 fortalte Havtor Hovden at ikke alt var helt p\xc3\xa5 plass, men han var godt forn\xc3\xb8yd  med arbeidsforholdene og arbeidsfolket i \xc3\x98rsta. Han mente at alt l\xc3\xa5 til rette for at de kunne lage en god og billig komfyr som likevel holdt m\xc3\xa5l i sammenligning med de beste og dyreste merkene._NEWLINE_Det nye selskapet m\xc3\xa5tte ha et nytt navn. Mjelva-navnet ville han beholde, det var godt innarbeidet i markedet for elektriske apparater, men han hadde \xc3\xb8nske om et nytt merkenavn for komfyren. Under en tur til Oslo var Havtor Hovden en dag p\xc3\xa5 Stortorvets Gj\xc3\xa6stgiveri sammen med forretningsforbindelser, og det ble diskusjon om navnevalget. Han hadde selv en mening om at det m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re et kort navn, som skulle slutte p\xc3\xa5 bokstaven a. Om litt kom reklamemannen Thor Bj\xc3\xb8rn Schyberg (fra Forenede Annonsebyr\xc3\xa5er A/S) og fikk h\xc3\xb8re diskusjonen. Han sa da noks\xc3\xa5 snart: \xc2\xabDa m\xc3\xa5 det bli Grepa!\xc2\xbb Havtor Hovden fenget straks p\xc3\xa5 forslaget, \xc3\xa5pnet lommeboken og tok frem en 100-kroneseddel som han gav til Schyberg som takk og betaling, og dermed var merkenavnet et faktum.  _NEWLINE_Fabrikken i \xc3\x98rsta ble etablert som et personlig selskap (Enkeltpersonforetak) og fikk navnet: Grepa og Mjelva Fabrikker (Havtor Hovden). Selskapet ble etter noen \xc3\xa5r n\xc3\xa6r selvfinansiert, uten langsiktig gjeld, der anleggsaktiva i kanskje den best utstyrte fabrikken i bransjen, var bokf\xc3\xb8rt til tiln\xc3\xa6rmet null.'