b'\n_START_ARTICLE_\nBrijuni\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBrijuni hadde flere romerske bosettinger i antikken, men fram til slutten av 1800-tallet var \xc3\xb8yene f\xc3\xb8rst og fremst kjent for sine steinbrudd. Fra middelalderen tilh\xc3\xb8rte \xc3\xb8yene Republikken Venezia, og stein herfra ble brukt til \xc3\xa5 bygge bygninger og broer i byen. \xc3\x98yene tilh\xc3\xb8rte Venezia fram til Napoleon erobret byen i 1797. Etter dette ble \xc3\xb8yene del av Napoleons Illyriske provinser._NEWLINE_I 1815 ble \xc3\xb8yene del av keiserd\xc3\xb8mmet \xc3\x98sterrike og fra 1867 dobbeltmonarkiet \xc3\x98sterrike-Ungarn. I denne perioden ble stein fra \xc3\xb8yene eksportert til Wien og Berlin. Etter at \xc3\x98sterrike anla en marinebase i Pula ble \xc3\xb8yene strategisk viktige, og \xc3\xb8sterrikerne bygde befestninger p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene._NEWLINE_Etter at marinen hadde forlatt \xc3\xb8yene ble de kj\xc3\xb8pt av forretningsmannen Paul Kupelwieser. Han anla et eksklusivt feriested p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene, med f\xc3\xb8rsteklasses hoteller, restauranter og havneanlegg. \xc3\x98yene ble et popul\xc3\xa6rt feriem\xc3\xa5l for overklassen fra Wien, og ble bes\xc3\xb8kt av medlemmer av kongefamilien og andre aristokrater._NEWLINE_Etter f\xc3\xb8rste verdenskrig i 1918 ble \xc3\xb8yene del av Italia. Paul Kupelwiesers s\xc3\xb8nn Karl overtok driften av virksomheten. Etter de \xc3\xb8konomiske nedgangstidene p\xc3\xa5 1920-tallet gikk imidlertid foretaket konkurs, og Karl Kupelwieser begikk selvmord. Den italienske staten overtok driften av \xc3\xb8yene i 1930. _NEWLINE_Etter andre verdenskrig i 1945 ble \xc3\xb8yene del av Jugoslavia. Kommunistlederen Josip Broz Tito gjorde \xc3\xb8yene til sitt private feriested og sommerresidens. Arkitekten Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik tegnet en paviljong for Tito her. Nesten 100 utenlandske statsledere bes\xc3\xb8kte Tito p\xc3\xa5 Brijuni, i tillegg til internasjonale filmstjerner som Elizabeth Taylor, Richard Burton, Sophia Loren, Carlo Ponti og Gina Lollobrigida. Etter Titos d\xc3\xb8d i 1980 ble \xc3\xb8yene gjort om til en nasjonalpark i 1983._NEWLINE_Da Kroatia ble selvstendig i 1991 ble \xc3\xb8yene kroatiske, og anleggene ble gjort om til et internasjonalt konferansesenter. Fire hotell p\xc3\xa5 Veli Brijun ble gjen\xc3\xa5pnet, og det ble anlagt en safaripark med eksotiske dyr som hadde blitt gitt til Tito som gaver. En internasjonal poloturnering fra Karl Kupelwiesers tid ble gjenopptatt i 2004.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nDet er n\xc3\xa6rmere 680 plantearter p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Det er sv\xc3\xa6rt store eiketr\xc3\xa6r p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Her finnes lokale middelhavsplanter som kristtorn, myrt, jordb\xc3\xa6rtre (arbutus) og mastikstre, i tillegg til importerte arter som pinje, eukalyptus og sypress. Det finnes ogs\xc3\xa5 eksotiske palmer og kaktus._NEWLINE_Mest kjent er likevel et sv\xc3\xa6rt gammelt oliventre. Ved hjelp av Karbondatering (C-14 metoden) har man kunnet fastsl\xc3\xa5 at treet er om lag 1600 \xc3\xa5r gammelt.'