b'\n_START_ARTICLE_\nDweilorkester\n_START_PARAGRAPH_\nEt dweilorkester eller dweilband er en nederlandsk type musikkorps forbundet med den s\xc3\xb8r-nederlandske karnevalsfeiringen og best\xc3\xa5r av bl\xc3\xa5seinstrumenter og slagverk. Musikken de spiller er ofte karnevalesk og er alltid feststemt. Ved utarming av nasjonale karnevalsslagere griper man oftere til arrangement til verdenskjente hits.\n_START_SECTION_\nOpprinnelsen til navnet\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet \xc2\xabdweil\xc2\xbb i dweilorkester er avledet av verbet \xc2\xabdweilen\xc2\xbb, som betyr \xc3\xa5 \xc2\xabm\xc3\xa5ll\xc3\xb8st, oftest full, drive gatelangs\xc2\xbb. I den nederlandske provinsen Noord-Brabant, og i mindre grad i Limburg, var det tradisjon \xc3\xa5 vandre (\xc2\xabdweilen\xc2\xbb) fra pub til pub under karneval, dette skjedde under ledelse av sm\xc3\xa5 karnevalskorps som s\xc3\xb8rget for musikken. Slik oppstod begrepet \xc2\xabdweilband\xc2\xbb og \xc2\xabdweilorkester\xc2\xbb._NEWLINE__NEWLINE_En vanlig feil forklaring av navnet \xc2\xabdweilorkester\xc2\xbb er at det skal komme fra \xc2\xabdweilpausene\xc2\xbb under en sk\xc3\xb8ytekonkurranse, n\xc3\xa5r isen blir preparert av en prepareringsmaskin (p\xc3\xa5 nederlandsk \xc2\xabdweilmachine\xc2\xbb), og hvor publikum ofte blir underholdt av et musikkorps. Det er et klassisk eksempel p\xc3\xa5 folkeetymologi og er utbredt i Nord-Nederland, hvor karnevalstradisjonen er mindre kjent.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen til dweilorkestrene er n\xc3\xa6rt forbundet med janitsjar- og fanfarekorpsenes opprinnelse. Ofte bestod dweilorkestrene av medlemmer fra lignende lokal musikkforening, og opptr\xc3\xa5dte kun i forbindelse med karnevalsfeiringen. En av de mange andre betegnelsene for dweilorkestre er \xc2\xabzatte harmonie\xc2\xbb (fyllekorps). Den dag i dag er veldig mange dweilorkestermedlemmer, medlem av eller har v\xc3\xa6rt medlem av et lignende musikkensemble. Den tidligere tradisjonen med \xc3\xa5 kun opptre under karneval ble brutt rundt midten av 1970-tallet, og i Nord-Nederland, hvor man tradisjonelt ikke feirer karneval, finnes det dweilorkestre som ikke opptrer under karnevalsfeiringen.\n_START_SECTION_\nBesetning\n_START_PARAGRAPH_\nI motsetning til for eksempel fanfarekorps, brassband eller janitsjarkorps, finnes det ikke noen ideal-besetning for et dweilorkester. Noen instrumenter, som trompeter, slagverk og tromboner finnes i nesten alle orkestre, mens tverrfl\xc3\xb8yter og horn, med unntak av ett orkester, aldri eller veldig sjeldent forekommer. Disse blir dessuten ikke sett p\xc3\xa5 som ekte \xc2\xabdweilinstrumenter\xc2\xbb. Andre vanlige instrumenter er baryton, sousafon, saksofon (s\xc3\xa5vel alt som tenor) og klarinett.\n_START_SECTION_\nFestivaler\n_START_PARAGRAPH_\nI Nederland blir det arrangert mange forskjellige festivaler for og av dweilorkestre (kjent som \xc2\xabdweildag\xc2\xbb eller \xc2\xabdweilbandfestival\xc2\xbb), med \xc2\xabBemmelse Dweildag\xc2\xbb i Bemmel (Gelderland) som den st\xc3\xb8rste. Nord for de store nederlandske elvene (Rhinen og Maas) blir det ved slike festivaler avholdt k\xc3\xa5ringer gjort p\xc3\xa5 basis av p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd avtalte kriterier. I opprinnelsesomr\xc3\xa5det, Noord-Brabant og Limburg, er dette uvanlig og ligger fokuset f\xc3\xb8rst og fremst p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ha det hyggelig og f\xc3\xb8rst deretter (n\xc3\xa5r dette overhode er tilfellet) p\xc3\xa5 konkurranse. Dette kan bli sett p\xc3\xa5 som noe merkelig fordi det i den s\xc3\xb8rlige janitsjar- og fanfarekorpskulturen regelmessig er snakk om rivalitet korpsene i mellom.'