b'\n_START_ARTICLE_\nIchthyostegalia\n_START_SECTION_\nBygning og utseende\n_START_PARAGRAPH_\nIchthyostegalia har navnet fra slekten Ichthyostega fra Gr\xc3\xb8nland, som lenge var eneste kjente medlem. Ichthyostega ble sett p\xc3\xa5 som et manglende mellomledd mellom fisk og de tidlige landdyrene fordi den kombinerte en flat hodeskalle med tungt hudpanser slik som hos panserpadder med en hale med finnebrem med finnestr\xc3\xa5ler, slik som hos fisk. Senere forskning har avsl\xc3\xb8rt at Ichthyostega og andre devonske panserpadder hadde 7-8 t\xc3\xa6r p\xc3\xa5 hver fot, og hele foten var finneaktig.  P\xc3\xa5 tross av gjeller og finnebrem, kan gruppen relativt enkelt skilles fra sine n\xc3\xa6re slektninger blant kj\xc3\xb8ttfinnefiskene ved at skulderbeina ikke var en del av hodeskallen slik som hos fisker. Dette gav en bevegelig nakke, og tillot disse beina \xc3\xa5 fungere som feste for overarmsmuskelaturen og b\xc3\xa6re vekten av forenden av dyret. En slekning funnet senere i tilsvarende lag, Acantostega, hadde et mykt gjellelokk, og b\xc3\xa5de den og Ichthyostega hadde indre gjeller som voksne._NEWLINE_Ichtyostegalia var alle relativt store dyr, fra en halv meter og oppover i kroppslengde som voksne. Skalletaket var flatt og uten andre \xc3\xa5pninger enn for \xc3\xb8yne, nese og et pineal\xc3\xb8ye. I munnen satt det to rader med labyrinthodonte tenner, en rekke med sm\xc3\xa5 skarpe tenner langs kanten og en rekk med st\xc3\xb8rre, huggtannaktige tenner i ganetaket. De var kj\xc3\xb8ttetere og levde av fisk, kadavere av sj\xc3\xb8dyr som var skylt opp p\xc3\xa5 stranda og de store leddyrene som levde langs bekker og sumper. Som voksne ville de v\xc3\xa6rt for tunge til \xc3\xa5 bevege seg effektivt p\xc3\xa5 land, og var mer \xc3\xa5 anse som en type fisk som av og til beveget seg opp p\xc3\xa5 land enn som et virkelig landdyr.'