b"\n_START_ARTICLE_\nKleitarkos\n_START_PARAGRAPH_\nKleitarkos (gresk: \xce\x9a\xce\xbb\xce\xb5\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82), virksom slutten av 300-tallet f.Kr., var en av historikerne til Aleksander den store, tilbrakte en betydelig tid i Alexandria ved hoffet til Ptolemaios I Soter, grunnleggeren av det ptolemeiske konged\xc3\xb8mme i Egypt. Hans verk, som har g\xc3\xa5tt helt tapt, har blitt bevart i kun rundt tretti fragmenter som er blitt formidlet via andre antikke forfattere, s\xc3\xa6rlig av Diodorus Siculus, Quintus Curtius Rufus, Claudius Aelianus og Strabon._NEWLINE_Bortimot ingenting er kjent om livet til Kleitarkos, bortsett fra at han var s\xc3\xb8nn av historikeren Dinon fra Kolofon som skrev verket Persika (gresk: \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xcf\x83\xce\xb9\xce\xba\xce\xb1), en historie om Persia, hvor flere fragmenter har blitt bevart. Det er derfor rimelig \xc3\xa5 anta at ogs\xc3\xa5 Kleitarkos kom fra Kolofon, en jonisk by p\xc3\xa5 vestkysten av Anatolia (dagens Tyrkia)._NEWLINE_Kleitarkos selv skrev en biografi over Aleksander den store som var meget innflytelsesrik, utgitt en gang mellom 310 og 301 f.Kr. Han var intet personlig \xc3\xb8yenvitne, men en samtidig med de begivenheter han omtalte, og hadde s\xc3\xa5ledes tilgang p\xc3\xa5 kilder og vitner. Blant disse var Ptolemaios selv som hadde v\xc3\xa6rt general hos Aleksander, og deretter skrev en biografi om ham. Aleksander hadde ogs\xc3\xa5 tatt med seg sin egen historiker, Kallisthenes fra Olynthos, som skrev tekst f\xc3\xb8r han ble henrettet._NEWLINE_Hans hovedkilde synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt Aleksanders hoffhistoriker Kallisthenes, men hans tekst dekket kun perioden fram til 329 f.Kr. og Kleitarkos benyttet deretter andre kilder, blant disse var memoarene til Onesikritos fra Astypalaia som hadde fulgt Aleksander p\xc3\xa5 hans reiser, og Nearkhos, en av Aleksanders offiserer og admiral. Andre kilder var tilgjengelig i Alexsandria hvor det var mange makedonere og greske veteraner som han antagelig intervjuet og r\xc3\xa5df\xc3\xb8rte._NEWLINE_\xc2\xabOm popularitet er en indikator, var det den mest underholdende historie om Aleksanders erobringer,\xc2\xbb i henhold til Jona Lendering. Den hadde mange fargerike beskrivelser og vitnem\xc3\xa5l fra de som deltok, ofte fra en soldats synsvinkel. Til tross for populariteten har verket g\xc3\xa5tt tapt, men den ble benyttet i stor grad av senere forfattere og skribenter. Den var hovedkilden for bok 17 av Diodorus Siculus og i Quintus Curtius Rufus' latinske Histori\xc3\xa6 Alexandri Magni. Ettersom begge disse gjenforteller historien bortimot med identiske ord, er det en god indikasjon p\xc3\xa5 at de har lent seg tungt p\xc3\xa5 Kleitarkos' tekst._NEWLINE_Kleitarkos ga ogs\xc3\xa5 et psykologisk portrett av Aleksander som var malt i m\xc3\xb8rke trekk. I Kleitarkos' mening ble den unge kongen forf\xc3\xb8rt av sin konstante gode skjebne hvor det mest gikk hans veg, og han ble til sist en alkoholisert tyrann og morder. Moderne historikere benekter ikke de fakta som Kleitarkos nevner, men tolker de annerledes. Eksempelvis at Aleksanders endring synes \xc3\xa5 ha skjedd etter at hans persiske motstander Dareios III av Persia var d\xc3\xb8d. En del av de endringer hos Aleksander som Kleitarkos tolker negativt, som at han begynte \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re seg som en perser, kan bli forklart at hans store prosjekt var \xc3\xa5 forene makedonsk og persisk kultur for s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5 bli akseptert av b\xc3\xa5de sine gamle som nye unders\xc3\xa5tter._NEWLINE_Kleitarkos' fortelling er fargerik, med fantastisk og underholdende fortellinger, romantiske detaljer, og et m\xc3\xb8rkt og overbevisende psykologisk portrett som ikke n\xc3\xb8dvendigvis er korrekt, og tenderte til \xc3\xa5 ofre historisk n\xc3\xb8yaktig til fordel for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 sin psykologiske utvikling til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 opp. Moderne forskere plasserer ham i den vulg\xc3\xa6re tradisjon sammen med Diodorus and Quintus Curtius Rufus mens Arrianos' Anabasis Alexandri kalles den gode tradisjon. Romerske Quintilianus har kreditert Kleitarkos med st\xc3\xb8rre dyktighet enn troverdighet, og Cicero anklaget ham for \xc3\xa5 kommet med fiktiv redegj\xc3\xb8relse av den athenske generalen Themistokles' d\xc3\xb8d."