b"\n_START_ARTICLE_\nAkerselva\n_START_SECTION_\nNavn og historie\n_START_PARAGRAPH_\nFrysja er et gammelt navn p\xc3\xa5 Akerselva, nevnt flere ganger i Sverres saga. Navnet er tolket som \xc2\xabden kalde\xc2\xbb, etter verbet \xc2\xabfryse\xc2\xbb. Sammenheng med det nynorske \xc2\xabfruse\xc2\xbb/\xc2\xabfr\xc3\xb8se\xc2\xbb (\xc2\xabsprute\xc2\xbb) er ogs\xc3\xa5 nevnt og henspiller da p\xc3\xa5 de mange sm\xc3\xa5 \xc2\xabsprutende\xc2\xbb fossene i elva._NEWLINE_I et kongelig reskript av 17. oktober 1636 befales de av \xc2\xabVatterlandets, Gr\xc3\xb8nlands og Piipervigens beboere\xc2\xbb som har r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 bygge i Christiania, \xc3\xa5 flytte dit. De som ikke hadde r\xc3\xa5d, skulle flytte til str\xc3\xb8ket ved Aggershuses elv mellom Sagene og den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende elvemunningen. Dette er f\xc3\xb8rste gangen vi finner det nye navnet p\xc3\xa5 elva i skrevne dokumenter. Navnet var for tungvint og ble etter hvert forenklet til Agers elv, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 ende opp med det mer folkelige Akerselva._NEWLINE_P\xc3\xa5 kart fra 1795/95 er elva benevnt \xc2\xabAgger's - eller den saa kaldede Waterland's - elv\xc2\xbb. Elva har alts\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt kalt Vaterlandselva, etter omr\xc3\xa5det Vaterland p\xc3\xa5 vestbredden i nederste del av elva._NEWLINE_Elva ga tidligere kraft til en rekke st\xc3\xb8rre industribedrifter. I dag er det i stor grad kontorbedrifter som holder til i de tidligere industriomr\xc3\xa5dene. Deler av elvas n\xc3\xa6romr\xc3\xa5de gjennomg\xc3\xa5r en rivende utvikling. Et av de st\xc3\xb8rste eksemplene p\xc3\xa5 dette er Nydalen, en nyutbygget bydel som tidligere utelukkende besto av industribedrifter, blant annet det gamle Christiania Spigerverk.  _NEWLINE_Akerselva er \xc2\xabOslos gr\xc3\xb8nne lunge\xc2\xbb, med parker og turstier fra Maridalsvannet til Vaterland. Elva mellom Gr\xc3\xb8nland og Bj\xc3\xb8rvika ligger imidlertid i kulvert. Den ble lagt under jorda i 1966 til fordel for trafikkmaskinen Bispelokket, der Bispegata og Nylandsveien m\xc3\xb8tes.\n_START_SECTION_\nHydrologi\n_START_PARAGRAPH_\nAkerselva f\xc3\xa5r vann fra et nedb\xc3\xb8rsfelt p\xc3\xa5 vel 230 kvadratkilometer. \xc3\x98stre og vestre Nordmarksvassdraget renner sammen i Maridalsvannet, som er Oslos st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8 med 3,91 kvadratkilometer og drikkevannskilde. Akerselva utgj\xc3\xb8r nedre del av Nordmarksvassdraget. Fra Maridalsvannet og ned til utl\xc3\xb8p i Oslofjorden kalles vassdraget Akerselva. _NEWLINE_Vannf\xc3\xb8ringen i Akerselva har de siste 20 \xc3\xa5rene v\xc3\xa6rt gjennomsnittlig 3 kubikkmeter (3000 liter) per sekund m\xc3\xa5lt ved utl\xc3\xb8pet av Maridalsvannet. Lysakerelva har mer vann med 4 kubikkmeter per sekund, mens de andre elvene i Oslo ligger mellom 0,09 (M\xc3\xa6rradalsbekken)  og 1,4 (Alna). H\xc3\xb8yeste vannf\xc3\xb8ring de siste \xc3\xa5rene er 43 kubikkmeter per sekund h\xc3\xb8sten 2006._NEWLINE_Det naturlige \xc3\xa5rstilsiget til Maridalsvannet utgj\xc3\xb8r ca. 7,0 kubikkmeter per sekund (1961 - 90). Elva er imidlertid regulert, og av dette brukes rundt halvparten til drikkevann. Offentlige myndigheter har fastsatt minstevannf\xc3\xb8ring til minimum 1,0 kubikkmeter per sekund om vinteren og 1,5 om sommeren. Sommeren 1996, da det var sterk t\xc3\xb8rke, var vannf\xc3\xb8ringen nede i 250 liter per sekund._NEWLINE_Akerselva har flere till\xc3\xb8p: Myrerbekken 1 km nedenfor Maridalsvannet, Ilabekken (tidligere kalt Akersbekken) ved Nedre Foss (overvelvet) og Hovinbekken som renner inn i Akerselva i Gr\xc3\xb8nlandskulverten ved Oslo S.\n_START_SECTION_\nFiske\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 1976 har \xc3\xb8rret og \xc3\xb8rekyte v\xc3\xa6rt de faste fiskeartene i Akerselva, siden 1980-\xc3\xa5rene ogs\xc3\xa5 laks. Fisken vandrer de 2,5 kilometerne opp til Nedre Foss p\xc3\xa5 Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka. Fisken kan ikke forsere Nedre Foss og \xc3\x98vre Foss. P\xc3\xa5 2000-tallet er det til Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 rapportert fangst av laks og sj\xc3\xb8aure fra 0 kg (2002) til 80 kg (2006, av dette 34 kg laks og 46 kg sj\xc3\xb8aure). Milj\xc3\xb8status oppgir at det \xc3\xa5rlig blir fanget ca. 150 kg laksefisk i Akerselva, hvorav 60-80\xc2\xa0% normalt er sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret. I de siste \xc3\xa5rene har det ogs\xc3\xa5 blitt flyttet opp ca. 150 laksefisk forbi Nedre Foss, mest sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret, for \xc3\xa5 utnytte st\xc3\xb8rre deler av vassdraget til fiskeproduksjon. Fisk vandrer ogs\xc3\xa5 nedover fra Maridalsvannet._NEWLINE_Oslomarkas fiskeadministrasjon ansl\xc3\xa5r i 2010 at det i l\xc3\xb8pet av siste 2 \xc3\xa5r er satt ut ca. 110 000 yngel av laks, sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret og \xc3\xb8rret i de \xc3\xb8vre delene av elva. Blant andre vil arter som abbor, gjedde og mink spise yngel, slik at det kreves store antall for at det skal bli god bestand. Man anslo i 2010 gode resultater for tilbakevandret gytefisk 4-5 \xc3\xa5r senere, blant annet fordi drikkevannsvannkvalitet og temperatur er gunstig. Det er totalfredet fiskesone mellom Gr\xc3\xbcnerbrua og Nedre Foss, begrunnet med at denne fossen er et naturlig vandringshinder for fisken. Nedenfor Gr\xc3\xbcnerbrua varer fiskesesongen ut september._NEWLINE_Krepsefiske i Akerselva skjer en uke i beynnelsen av august annethvert \xc3\xa5r. OFA anslo at det ble tatt ut cirka 4000 kreps i 2006.\n_START_SECTION_\nPlanter, fugle- og dyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nAv treslag finnes alm, ask, bj\xc3\xb8rk, b\xc3\xb8k, furu, gran, gr\xc3\xa5or, hassel, hegg, hestekastanje, lind, morell, osp, pil, platanl\xc3\xb8nn, rogn, selje, sommereik, spissl\xc3\xb8nn, svartor. Av plantearter er det registrert mer enn 200._NEWLINE_Det er registrert 106 fuglearter ved Akerselva, deriblant flaggspett, fossekall, kjernebiter, kvinand, laksand, stokkand (2448 individer tellet vinteren 1999/2000), tornskate og vintererle. Ved nedre del er det m\xc3\xa5ker. For hele Oslo er antallet hekkende arter 140 og for landet 253._NEWLINE_Langs elva, mest langs \xc3\xb8vre del, finnes ekorn, flaggermus, grevling, mink, piggsvin, r\xc3\xb8drev, r\xc3\xb8yskatt og, fra 1990-\xc3\xa5rene, ogs\xc3\xa5 bever.\n_START_SECTION_\nVannkvalitet, forurensning og utslipp\n_START_PARAGRAPH_\nI 2000 var det badevannskvalitet ned til Nydalsdammen. Vann- og avl\xc3\xb8psetaten har som m\xc3\xa5l \xc3\xa5 sikre badevannskvalitet ned til Myral\xc3\xb8kka. _NEWLINE_Akerselva var p\xc3\xa5 1970-tallet sv\xc3\xa6rt forurenset etter 150 \xc3\xa5rs industri- og kloakkutslipp langs elva. P\xc3\xa5 1980-tallet startet et kommunalt program for \xc3\xa5 begrense utslippene og f\xc3\xa5 dyre- og fiskelivet tilbake til elva. M\xc3\xa5linger av forurensningsniv\xc3\xa5er p\xc3\xa5 fem stasjoner langs elva viste en markert bedring fra 1976 til 1990 og videre til 1996. De \xc3\xb8vre delene av elva, Bj\xc3\xb8lsen og oppover, hadde ogs\xc3\xa5 i 1970-\xc3\xa5rene en god situasjon. Det kommunale ledningsnettet har 40 overl\xc3\xb8p som kan gi kloakkutslipp til Akerselva ved driftsfeil, eller n\xc3\xa5r det regner s\xc3\xa5 mye at ledningsnettet blir overbelastet. I alt rundt 100 r\xc3\xb8r f\xc3\xb8rer regnvann/overflatevann ut i elva._NEWLINE_Natt til onsdag 2. mars 2011 skjedde et alvorlig uhell p\xc3\xa5 Oset vannbehandlingsanlegg \xc3\xb8verst i elva, ved at Vann- og avl\xc3\xb8psetaten gjorde en feil som f\xc3\xb8rte til at til sammen 6\xc2\xa0000 liter fortynnet klor rant ut i Akerselva. Utslippet har hatt store konsekvenser for livet i elva, nesten alt liv i vannet er borte. klorin Et tverrfaglig utvalg som skal se p\xc3\xa5 l\xc3\xb8sninger for \xc3\xa5 bringe livet tilbake til Akerselva, best\xc3\xa5ende av NIVA, Oslo fiskeadministrasjon, Friluftsetaten, Fylkesmannen og VAV arbeider i 2011. NIVA ansl\xc3\xa5r at livet i elva neppe er reetablert som normalt f\xc3\xb8rst etter to \xc3\xa5r. Mer kunnskap om forholdene i Akerselva etter klorutslippet vil v\xc3\xa6re tilgjengelig n\xc3\xa5r vanntemperaturen i elva stiger og NIVA har utf\xc3\xb8rt nye unders\xc3\xb8kelser.\n_START_SECTION_\nFra Oset til Nydalen\n_START_PARAGRAPH_\nAkerselva starter i s\xc3\xb8r\xc3\xb8stenden av Maridalsvannet med Gj\xc3\xb8vikbanen og Myrerveien p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida. Noe nord for utl\xc3\xb8pet, som ligger 149 meter over havet, er det nye Oset vannrenseanlegg, som eies av Oslo kommunes vann- og avl\xc3\xb8psetat og leverer drikkevann til 90 prosent av Oslos befolkning. Ved dette vannrenseanlegget oppstod det tidlig i mars 2011 hull i en klorslange, og 6\xc2\xa0000 liter klor slapp ut i elva._NEWLINE__NEWLINE_Utslippet drepte nesten 100% av livet i Akerselva, bare noen arter i bunnslammet syntes \xc3\xa5 ha overlevd katastrofen._NEWLINE_Elva flyter rolig mot s\xc3\xb8rs\xc3\xb8rvest, f\xc3\xb8r den dreier vestover og vider seg ut. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida er det et smalt skogbelte f\xc3\xb8r toglinja og boligomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 Grefsenplat\xc3\xa5et. P\xc3\xa5 vestsida er det et stort skogomr\xc3\xa5de med ei r\xc3\xb8dmalt stue, som tidligere var husmannsplassen Gr\xc3\xb8nvold under Brekke g\xc3\xa5rd. Det var ogs\xc3\xa5 ei tid bolig for sagmesteren p\xc3\xa5 Brekke sag._NEWLINE_Idet elva igjen dreier s\xc3\xb8rvest, kommer det f\xc3\xb8rste stryket (Frysjafossen) med ei gangbru over. Nedenfor her l\xc3\xa5 tidligere Kjels\xc3\xa5s Bruk, anlagt i 1855 blant annet for produksjon av spiker og st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5d. Det ble i 1884 kj\xc3\xb8pt opp av O. Mustad & S\xc3\xb8n og dreiv med fossekraft fram til 1924. Anlegget ble delvis \xc3\xb8delagt av sabotasje under andre verdenskrig._NEWLINE_Etter nedleggelsen p\xc3\xa5 1960-tallet stod anlegget til forfalls noen \xc3\xa5r. Da ble kraftstasjonen p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida bygd om til verksted for brukskunstnere. Etter hvert er Frysja senter blitt b\xc3\xa5de et senter for kunst og kunsth\xc3\xa5ndverk og et lokalt m\xc3\xb8tested. De gamle arbeiderboligene er ogs\xc3\xa5 rehabilitert. Innafor ligger Kjels\xc3\xa5s stasjon, og i 1986 fikk Norsk Teknisk Museum sitt nybygg her. P\xc3\xa5 vestsida av elva finner vi store gressbakker, som er flotte fristeder sommerstid._NEWLINE_Elva g\xc3\xa5r i slyng rundt ei lita halv\xc3\xb8y, som er friomr\xc3\xa5de, f\xc3\xb8r vi f\xc3\xa5r den store oppdemte badeplassen Brekkedammen, som i s\xc3\xb8renden (egentlig vest, s\xc3\xa5nn som elva g\xc3\xa5r her) blir til Brekkefallet. Friluftsetaten i Oslo opplyser at dette er Oslos reineste badevann. Fra damkanten er det popul\xc3\xa6rt \xc3\xa5 stupe ned i dammen, men absolutt ikke motsatt vei \xe2\x80\x93 ned i steinura. _NEWLINE_I omr\xc3\xa5det her dreiv en med jernsmelting p\xc3\xa5 1500-tallet, og i alle fall fra 1619 har det v\xc3\xa6rt sag p\xc3\xa5 stedet. Da nevnes Brekke sag p\xc3\xa5 vestsida i kildene, men Kjels\xc3\xa5s sag p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida er muligens enda eldre. Det var sagbruk p\xc3\xa5 Brekke fram til 1965, og Brekkedammen var oppsamlingsplass for t\xc3\xb8mmer som var fl\xc3\xb8tet hit fra Nordmarka._NEWLINE_P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida er det en minneplate over eventyrsamleren Peter Christen Asbj\xc3\xb8rnsen._NEWLINE_Nedafor fossen dreier Akerselva skarpt s\xc3\xb8rover, passerer under Kjels\xc3\xa5sveien og stilner. Her finnes tallrike badekulper, og elveomr\xc3\xa5det har det betegnende navnet Stilla. Bak tr\xc3\xa6r og gressbakker finner vi p\xc3\xa5 vestsida nyere industriomr\xc3\xa5der (ofte omtalt som Frysja), samt restene av gamle Brekke g\xc3\xa5rd med Peder Ankers jaktslott fra 1814. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida er det boliger, Svensenga. _NEWLINE_N\xc3\xa5 kommer et parti, Grandalen, der elva igjen blir trangere og litt villere og g\xc3\xa5r mer i slyng. Dette er det mest uber\xc3\xb8rte omr\xc3\xa5det av Akerselva. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida kommer den igjen i kontakt med Gj\xc3\xb8vikbanen og bortafor den ligger det kommunale mottaket for hageavfall/kompostering, samt Engebr\xc3\xa5ten skole fra 1997. P\xc3\xa5 vestsida g\xc3\xa5r bakken bratt opp til blokker og punkthus p\xc3\xa5 Korsvoll. Her ligger ogs\xc3\xa5 restene etter Nydalsbakken._NEWLINE_Den neste delen av elva g\xc3\xa5r gjennom Nydalen, tidligere et av byens store industriomr\xc3\xa5der, n\xc3\xa5 kontorer, kultur, skoler og mye annet. Aller f\xc3\xb8rst kommer imidlertid Grandalsdammen (ogs\xc3\xa5 kalt Nydalsdammen) med en av elvas h\xc3\xb8yeste fosser. Nedenfor l\xc3\xa5 Nyg\xc3\xa5rds sag og Nydalen m\xc3\xb8lle. Sistnevnte ble anlagt i 1826, \xc3\xb8delagt av storflom i 1830 og av brann i 1840, men raskt bygd opp igjen. Kort etter kj\xc3\xb8pte det nystartede Nydalens Compagnie under ledelse av Adam Hiorth b\xc3\xa5de m\xc3\xb8lle og sag. En sv\xc3\xa6r tekstilfabrikk ble bygd her med 450 arbeidsplasser, og etter hvert kom det stadig flere fabrikker innen samme bransje. P\xc3\xa5 det meste hadde tekstilfabrikkene her oppmot 1100 ansatte, og det var boliger, bedehus, skole, spisested (\xc2\xabDampen\xc2\xbb) og bad tilknyttet virksomheten. Dette industrieventyret varte rundt hundre \xc3\xa5r, men i 1967 var det slutt._NEWLINE_Elva g\xc3\xa5r s\xc3\xa5 under den sv\xc3\xa6re Nydalsbrua, som er en del av Store ringvei (Ring 3), og den kommer inn i det som tidligere var omr\xc3\xa5det til Christiania Spigerverk, etablert i 1853 og i stadig vekst fram til rundt 1970, da konsernet hadde n\xc3\xa6rmere 2000 sysselsatte i Nydalen. Etter en fusjon med Elkem gikk det imidlertid nedover; i 1989 ble st\xc3\xa5lverket nedlagt og i 2010 ble den siste spikeren produsert i Nydalen. Av eldre virksomhet kan nevnes Bakke M\xc3\xb8lle, anlagt av Hans Nielsen Hauge i 1811 og drevet av ulike eiere fram til 1941. _NEWLINE_Omr\xc3\xa5det har flere mindre fosser, og elva g\xc3\xa5r dels skjult, dels \xc3\xa5pent mellom rehabiliterte fabrikkbygg og nybygg. Her passerer den under Gullhaug bru. Langs Radisson-hotellet er det anlagt park, og akkurat her passerer elva faktisk over T-baneringens tunnel.\n_START_SECTION_\nFra Bj\xc3\xb8lsen til Sannerbrua\n_START_PARAGRAPH_\nAkerselva passerer under Kristoffer Aamots gate og f\xc3\xa5r n\xc3\xa5 Bj\xc3\xb8lsen p\xc3\xa5 vestsida og Sandaker p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida. At det har v\xc3\xa6rt friluftsaktiviteter her, tyder veinavnet Badebakken p\xc3\xa5. Det henviser til en oppdemmet sj\xc3\xb8 (H\xc3\xa5konsj\xc3\xb8en), som ble brukt til b\xc3\xa5de badeplass for folk og vaskested for hester. Mellom elva og blokkene i Mor Gohjertas vei er det i dag et parkanlegg._NEWLINE_Snart gj\xc3\xb8r elva noen skarpe svinger og blir atter villere. Like f\xc3\xb8r det ligger p\xc3\xa5 vestsida et gammelt trykkbasseng, og ved sida av det en tidligere vannvokterbolig (Riflegata 13, fra 1867), som i dag er barnehage. _NEWLINE_Elva passerer under Treschows gate og slipper seg utfor Bj\xc3\xb8lsenfossen. I omr\xc3\xa5det her var det tidlig sag og kornm\xc3\xb8lle (Sandaker m\xc3\xb8lle nevnes alt i 1341) og fra tidlig p\xc3\xa5 1700-tallet s\xc3\xa5pefabrikk og oljem\xc3\xb8lle. I 1885 ovetok Bj\xc3\xb8lsen Valsem\xc3\xb8lle anlegget, som etter hvert ble landets st\xc3\xb8rste hva gjelder hvete og rug. Kornsiloene fra 1939 st\xc3\xa5r her fortsatt, men ellers er det meste av industri borte. Idun Gj\xc3\xa6rfabrikk holdt det g\xc3\xa5ende fra 1883 til 2005._NEWLINE_Neste tidligere industriomr\xc3\xa5de er Lilleborg Fabrikers anlegg mellom Sandaker og Sagene. Her ble Norges f\xc3\xb8rste papirm\xc3\xb8lle, Bentse Brug, anlagt i 1695, og papir ble produsert her fram til slutten av 1800-tallet. En annen mindre papirm\xc3\xb8lle var Jerusalems m\xc3\xb8lle, som var i virksomhet fra rundt 1750 til 1812, da den ble bygd om til tekstilfabrikk under navnet Lilleborg._NEWLINE_Det har ellers v\xc3\xa6rt sv\xc3\xa6rt ymse produksjon i omr\xc3\xa5det her. Peter M\xc3\xb8ller etablerte det f\xc3\xb8rste s\xc3\xa5pekokeriet i 1850. Han hadde ogs\xc3\xa5 oppdrettsanlegg for blodigler, som var en viktig medisinsk artikkel. Som med dagens oppdrettsanlegg for fisk var r\xc3\xb8mlinger ikke uvanlig, noe de som badet i elva her fikk merke iblant._NEWLINE_Lilleborg avviklet sin industrielle virksomhet her i 1997, men et kontorbygg finnes fortsatt oppe ved Vogts gate. Omr\xc3\xa5det er n\xc3\xa5 bygd om til boliger, dels ved gjenbruk av eldre bygg, dels ved nye blokker._NEWLINE_Akerselva passerer under Bentsebrua inn p\xc3\xa5 Myral\xc3\xb8kka.  Elveandskapet blir flatt, men det er ikke lenger myrlendt. Vestsida er n\xc3\xa5 et flott friluftsomr\xc3\xa5de i bakkene ned fra Maridalsveien og Arendalsgata, et omr\xc3\xa5de som tidligere tilh\xc3\xb8rte \xc3\x98vre V\xc3\xb8yen g\xc3\xa5rd. Amfiformen det har i dag, skyldes at en har gravd ut leire her til teglbrenning. Heilt inntil elva ligger et kontorbygg som skjuler en liten foss. Der var det kvern s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 1300-tallet._NEWLINE_\xc3\x98stsida domineres av det store fabrikkanlegget til Myrens Verksted, som ble etablert rundt 1850. Dette var Norges f\xc3\xb8rste turbinprodusent, og de laget ellers maskiner til mye annen industri, ogs\xc3\xa5 for eksport. Verkstedet ble nedlagt i 1988, og omr\xc3\xa5det huser n\xc3\xa5 kontorer og en del mediebedrifter, blant annet NRK \xc3\x98stlandssendingen og Rubicon TV. De karakteristiske murhusene i Arendalsgata er opprinnelig arbeiderboliger for Myren._NEWLINE_Som nevnt var omr\xc3\xa5det her tidligere en del av \xc3\x98vre V\xc3\xb8yen g\xc3\xa5rd. En annen g\xc3\xa5rd ligger fortsatt like ved elvas \xc3\xb8stside, V\xc3\xb8yenvollen, det eneste bondeg\xc3\xa5rdsanlegget som er bevart s\xc3\xa5 sentralt i Oslo. G\xc3\xa5rden drives som museum og kultursted av Fortidsminneforeningen._NEWLINE_Elva l\xc3\xb8per s\xc3\xa5 under V\xc3\xb8yenbrua, f\xc3\xb8r den kommer inn i sitt mest fosserike omr\xc3\xa5de \xe2\x80\x93 Sagene og Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka. F\xc3\xb8rst kommer V\xc3\xb8yenfallene med Hjulafossen, og her er mengder med tidligere industri som er ombygd til kontorer, restauranter og annen virksomhet. Omr\xc3\xa5det har flere skulpturer og monumenter til minne om aktiviteten som var her: fabrikkinspekt\xc3\xb8r Betzy Kjelsberg, forfatter Oskar Braaten og ikke minst fabrikkjentene._NEWLINE_Ovenfor den bratte Labakken ligger et stort gult trehus fra 1736. Dette er Norges eldste bevarte industribygning, som f\xc3\xb8rst var m\xc3\xb8lle (Glads m\xc3\xb8lle), seinere ullspinneri og veveri. P\xc3\xa5 vestsida ligger det storslagne anlegget til Hjula V\xc3\xa6verier, som starta i det sm\xc3\xa5 i 1848, men hadde rundt 800 arbeidsplasser i 1890. Fabrikken ble nedlagt i 1957. Den gigantiske produksjonshallen med overlys ble \xc3\xb8delagt av brann i 1971, men utvendig er det meste bevart. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida ligger Sagene bad og Sagene skole._NEWLINE_Nedenfor Beierbrua, som n\xc3\xa5 er gangbru, ligger et annet stort tidligere industrianlegg, Graah spinneri, anlagt i 1846 under navnet V\xc3\xb8ien Bomuldsspinderi. F\xc3\xb8r den tid var det t\xc3\xb8mmersager her. Den nederste i fosserekka her heter V\xc3\xa5ghalsen, og her har det v\xc3\xa6rt sag, barkestampe og maltm\xc3\xb8lle. Graah ble nedlagt 1955. I dag er restauranten Wallmans Salonger den mest kjente leieboeren i omr\xc3\xa5det. Nedenfor \xe2\x80\x93 ned mot Sannerbrua \xe2\x80\x93 er vestsida av elva tett bebygd av industri-, lager- og kontorbygg fra 1900-tallet._NEWLINE_\xc3\x98stbredden av elva V\xc3\xb8yenbrua og Sannerbrua har i dag et mer parkmessig preg i en viss bredde. Omr\xc3\xa5det domineres likevel av et stort kontorkompleks med tre blokker i Thorvald Meyers gate 7\xe2\x80\x9311 og ei boligblokk (nr. 5) i 18 etasjer. Og \xc3\xb8st for dette igjen ligger restene av Ringnes bryggeri, n\xc3\xa5 boligomr\xc3\xa5det Ringnes Park. P\xc3\xa5 den store sletten som n\xc3\xa5 er friluftsomr\xc3\xa5de med parkeringsanlegg under l\xc3\xa5 Foss Bryggeri til det ble revet p\xc3\xa5 1960-tallet. Og lengst inntil Sannergata ligger Navs hovedkontor._NEWLINE_Dette omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida ble kj\xc3\xb8pt av staten i 1846, og det ble anlagt kledesstampe for tukthusarbeidere. Det lille r\xc3\xb8de huset \xc3\xb8verst i bakken, som i dag g\xc3\xa5r under navnet H\xc3\xb8nse-Lovisas hus, var egentlig stampemesterens bolig. Omr\xc3\xa5det har ellers huset b\xc3\xa5de teglverk og bryggeri, og en tidlig plan var \xc3\xa5 legge et teknisk museum her.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka\n_START_PARAGRAPH_\nAkerselva passerer n\xc3\xa5 under Sannerbrua og f\xc3\xa5r Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida og Ila/Fredensborg p\xc3\xa5 vestsida. Igjen g\xc3\xa5r elva i stryk nedover, det f\xc3\xb8rste er \xc3\x98vre Foss, ogs\xc3\xa5 kalt Seilduksfossen etter Christiania Seildugsfabrik, som l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida her. I dag er omr\xc3\xa5det omgjort til Kunsth\xc3\xb8gskolen i Oslo. Fra 1841 hadde Akers mekaniske verksted sitt f\xc3\xb8rste tilholdssted her, mens \xc2\xabSeilduken\xc2\xbb overtok omr\xc3\xa5det og startet driften i 1858. Bare Slottet ble sagt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re st\xc3\xb8rre blant byens bygninger. P\xc3\xa5 det meste var her 900 ansatte. P\xc3\xa5 vestsida l\xc3\xa5 Schultzehaugen, der det ogs\xc3\xa5 har v\xc3\xa6rt allsidig industri, blant annet teglverk. I dag er elvebredden her bebygd av blokker (Schultzehagen og Waldemars hage)._NEWLINE_Over elva g\xc3\xa5r Aamodt bru, som ble flyttet hit i 1952. I bakken nedafor ligger Arkitekth\xc3\xb8gskolen i det som tidligere var Oslo Lysverkers verkstedsbygning, oppf\xc3\xb8rt i tilknytning til hovedbygningen p\xc3\xa5 Nedre Schultzehaugen, som brant i 1970-\xc3\xa5rene. Deretter kommer Kuba-omr\xc3\xa5det, en park p\xc3\xa5 begge sider av elva. Oslo Gassverk hadde her en gigantisk gassbeholder p\xc3\xa5 vestsiden. Den leverte gass til oppvarming og belysning i byen. Fundamentet etter gassbeholderen er fortsatt i behold og ble en tid brukt til plaskedam for barn. Gassverkets gamle fyrhus ligger enn\xc3\xa5 p\xc3\xa5 vestsida og er n\xc3\xa5 brukt som serveringssted. _NEWLINE_P\xc3\xa5 vestsida g\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 Telthusbakken opp til Gamle Aker kirke. I berget under her var det gruvedrift s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 1100-tallet. Akersbakken p\xc3\xa5 samme side nord for kirken het Kirkeveien fram til byutvidelsen i 1878 og var kirkevei for folk i \xc3\x98stre Aker og en del av middelalderens Kongevei vestover fra Gamlebyen (Oslo)._NEWLINE_Elvas siste store fall er Nedre Foss, omtrent der det ligger en kornsilo, som ble etablert av Bj\xc3\xb8lsen Valsem\xc3\xb8lle i 1953. Den er seinere ombygd til studentboliger. Det er kjent at det har v\xc3\xa6rt drevet kornm\xc3\xb8lle p\xc3\xa5 stedet s\xc3\xa5 langt tilbake som tidlig 1200-tall, da eiendommen tilh\xc3\xb8rte Hoved\xc3\xb8ya kloster. Virksomheten ble nedlagt i 1985 etter rundt 800 \xc3\xa5rs drift. Hovedbygget p\xc3\xa5 Nedre Foss g\xc3\xa5rd st\xc3\xa5r enn\xc3\xa5 og er Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kkas eldste bevarte bygning (fra 1802). P\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdens omr\xc3\xa5de, mellom elva og Gr\xc3\xbcnerhagen, ble Nedre Foss park \xc3\xa5pnet i 2017._NEWLINE_P\xc3\xa5 vestsida av elva ligger Vulkan-omr\xc3\xa5det. Her l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 1800-tallet Bagaas Brug med sagbruk, stolfabrikk, teglverk, sementfabrikk \xe2\x80\x93 og fra 1844 byens f\xc3\xb8rste offentlige bad. I 1873 kom Vulkan Jernst\xc3\xb8beri, som var spesialister p\xc3\xa5 st\xc3\xa5lbruer. Omr\xc3\xa5det bygges n\xc3\xa5 ut med skoler, leiligheter, hotell og kulturtilbud. _NEWLINE_Elva, som tidligere var seilbar helt hit opp, passerer s\xc3\xa5 under Gr\xc3\xbcnerbrua. Dette regnes som det eldste kryssingsstedet mellom \xc3\xb8st og vest. Ei bru her omtales i samband med feiden mellom baglere og birkebeinere._NEWLINE_Akerselvas videre l\xc3\xb8p er slakt og svingete med bydelen Ny York p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsida og industri- og kulturbygg p\xc3\xa5 vest, blant annet konsertstedet Bl\xc3\xa5. Den passerer elvebakkene og parken nedenfor Norsk design- og arkitektursenter (DogA, lokalisert i det som var en transformatorstasjon) og Jakob kirke, g\xc3\xa5r under Ankerbrua og Nybrua, passerer langs vaskegangene ned mot Hausmanns bru. Det har v\xc3\xa6rt en del industri her, og en del g\xc3\xa5rder i Christian Krohgs gate st\xc3\xa5r faktisk uti elva. P\xc3\xa5 1800-tallet l\xc3\xa5 her forstaden Fjerdingen med sm\xc3\xa5 og noks\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlige trehus p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av elva, en bebyggelsestype som ogs\xc3\xa5 fantes nedover mot Vaterland og Gr\xc3\xb8nland. Elgsletta aktivitetspark mellom elva, Nylandsveien og Lakkegata p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland, med sandvolleybaner, ble \xc3\xa5pnet i 2009.\n_START_SECTION_\nDet siste strekket\n_START_PARAGRAPH_\nElva g\xc3\xa5r parallelt med Nylandsveien og passerer Vaterlands bru, som har eksistert siden 1654. Elva g\xc3\xa5r s\xc3\xa5 langs Vaterlandsparken, f\xc3\xb8r den forsvinner i en 500 meter lang kulvert under sporomr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 Oslo sentralstasjon. Da kulverten ble anlagt i 1964, gikk tre hundre b\xc3\xa5tplasser tapt._NEWLINE_Kulverten er delt i to separate l\xc3\xb8p, og i det \xc3\xb8stre l\xc3\xb8pet er elva \xc3\xa5pen for ferdsel med b\xc3\xa5t. Men siden det er grunt og lavt under taket er det kun mulig \xc3\xa5 ferdes her med mindre b\xc3\xa5ter, og kun \xc2\xabp\xc3\xa5 eget ansvar\xc2\xbb. Sm\xc3\xa5b\xc3\xa5ter kan ferdes i strekket fra fjorden opp til Vaterlands bru, mens det er mulig \xc3\xa5 padle helt opp til Hausmanns bru._NEWLINE_Etter kulverten kommer elva fram i lyset nede ved Tomtekaia i bakkant av Operaen, eller Nylands mekaniske verksted, som l\xc3\xa5 der f\xc3\xb8r. Den l\xc3\xb8per ut i Oslofjorden rett utenfor Operaen, ved den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabSukkerbiten\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistoriske bilder av Marthinius Sk\xc3\xb8ien\n_START_PARAGRAPH_\nGalleriet viser h\xc3\xb8yoppl\xc3\xb8ste fotografier av Akerelva tatt av Marthinius Sk\xc3\xb8ien, trolig p\xc3\xa5 1890-tallet. Originalene eies av Riksantikvaren og Nasjonalbiblioteket.\n_START_SECTION_\nArrangementer\n_START_PARAGRAPH_\nArrangementet \xc2\xabElvelangs i fakkellys\xc2\xbb ble etablert som del av tusen\xc3\xa5rsfeiringen h\xc3\xb8sten 2000. Arrangementet er en vandring ned langs Akerselva med en rekke stasjoner for underholdning. I 2010 var det cirka 1000 frivillige som bidro og n\xc3\xa6r 40 000 mennesker deltok. Den flerkulturelle festen \xc2\xab17. mai for alle\xc2\xbb har siden 1983 blitt arrangert p\xc3\xa5 Kuba, med mange artister. I 2009 deltok ca. 13 000."