b'\n_START_ARTICLE_\nKroatias geografi\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nDe vestlige omr\xc3\xa5dene av Balkan er et eksempel p\xc3\xa5 at klimaet kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt skiftende innenfor samme omr\xc3\xa5det, og v\xc3\xa6rforholdene kan endre seg mye p\xc3\xa5 et kort stykke fra kysten til n\xc3\xa6rmeste fjelltopp, eller fra dal til dal. De dinariske alper g\xc3\xa5r langs kysten av Adriaterhavet og nordover langs grensen mellom Kroatia og Bosnia-Hercegovina. Lavtrykk i Middelhavet p\xc3\xb8ser mild og fuktig luft inn mot denne fjellkjeden om vinteren, og vestsiden er et av de v\xc3\xa5teste omr\xc3\xa5dene i Europa. Enkelte steder langs vestsiden av De dinariske alper kan f\xc3\xa5 4\xc2\xa0000 mm nedb\xc3\xb8r i l\xc3\xb8pet av et \xc3\xa5r. Dubrovnik p\xc3\xa5 kysten av Kroatia har en nedb\xc3\xb8rsnormal p\xc3\xa5 1\xc2\xa0298 mm i \xc3\xa5ret, mens de indre omr\xc3\xa5dene har i underkant av 1\xc2\xa0000 mm. Omr\xc3\xa5det har riktignok flere periodr med finv\xc3\xa6r innimellom enn det for eksempel Vestlandet i Norge har. Den kalde boravinden kan derimot gi en god del vind i omr\xc3\xa5det. Det begynner \xc3\xa5 bli varmere p\xc3\xa5 kysten om v\xc3\xa5ren, men det blir ikke s\xc3\xa6rlig t\xc3\xb8rrere f\xc3\xb8r i juni. Midtsommers er det stort sett bare sol, og de indre omr\xc3\xa5dene kan f\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8ye temperaturer. En lett nordlig bris (kalt maestro) kj\xc3\xb8ler ned kystomr\xc3\xa5dene. Det er tordenv\xc3\xa6r omtrent en gang i uka fram til oktober, da regnet begynner \xc3\xa5 ta seg kraftig opp igjen. _NEWLINE_De lavereliggende omr\xc3\xa5dene i nord har et klima som er mer likt Sentral-Europa. Nedb\xc3\xb8rsmengdene minker mot \xc3\xb8st, og vinteren er skyet, selv i de t\xc3\xb8rreste omr\xc3\xa5dene. Vind fra s\xc3\xb8r kan str\xc3\xb8mme nordover, og f\xc3\xb8nvind kan gi temperaturer over 10\xc2\xbaC, eller kald luft (kalt kosavavind) fra Karpatene kan str\xc3\xb8mme s\xc3\xb8rover. Fjellene i vest beskytter disse omr\xc3\xa5dene fra den kj\xc3\xb8ligere havluften, s\xc3\xa5 temperaturene om sommeren kan bli sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8ye.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98yer\n_START_PARAGRAPH_\nDet er tilsammen 1\xc2\xa0246 \xc3\xb8yer, holmer og skj\xc3\xa6r i Kroatia. 47 av \xc3\xb8yene er bebodde (med til sammen 121\xc2\xa0606 innbyggere etter folketellingen i 2001). Det er 651 ikke-bebodde \xc3\xb8yer og 467 holmer og skj\xc3\xa6r. De st\xc3\xb8rste \xc3\xb8yene i Kroatia er Krk (410 km\xc2\xb2), Cres (404 km\xc2\xb2), Bra\xc4\x8d (396 km\xc2\xb2), Hvar (298 km\xc2\xb2), Pag (287 km\xc2\xb2) og Kor\xc4\x8dula (273 km\xc2\xb2)\n_START_SECTION_\nElver\n_START_PARAGRAPH_\nDe lengste elvene i landet er Sava, som renner 562 km gjennom Kroatia (total lengde er 947 km), Drava 505 km (total lengde 707 km), Mura 438 km, Kupa 296 km og Donau (kroatisk Dunav) som renner 188 km gjennom Kroatia (elvens totale lengde er 2\xc2\xa0857 km)._NEWLINE_Una er en grenseelv mellom Bosnia-Hercegovina og Kroatia. Den ble kalt \xc2\xabden f\xc3\xb8rste\xc2\xbb av romerne som kom til dette omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nInnsj\xc3\xb8er\n_START_PARAGRAPH_\nDe to st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8ene er Vranasj\xc3\xb8en (30,7 km\xc2\xb2) og reservoaret Dubravasj\xc3\xb8en (17,1 km\xc2\xb2)\n_START_SECTION_\nStatistikk\n_START_PARAGRAPH_\nAreal_NEWLINE_totalt: 56\xc2\xa0542 km\xc2\xb2_NEWLINE_land: 56\xc2\xa0414 km\xc2\xb2_NEWLINE_vann: 128 km\xc2\xb2_NEWLINE_havomr\xc3\xa5der: 33\xc2\xa0200 km\xc2\xb2_NEWLINE_totalt inkludert havomr\xc3\xa5der: 89\xc2\xa0742 km\xc2\xb2_NEWLINE_Kystlinje_NEWLINE_totalt: 5\xc2\xa0835 km _NEWLINE_fastland: 1\xc2\xa0777 km _NEWLINE_\xc3\xb8yer: 4\xc2\xa0058 km _NEWLINE_Geografiske ytterpunkter_NEWLINE_Nordligste punkt: \xc5\xbdabnik, Op\xc4\x87ina Sveti Martin na Muri (som ligger i Me\xc4\x91imurska \xc5\xbeupanija) - 46\xc2\xb033\xe2\x80\xb2N 16\xc2\xb022\xe2\x80\xb2\xc3\x98_NEWLINE_S\xc3\xb8rligste punkt: Otok Galijula (som er en liten \xc3\xb8y i Palagru\xc5\xa1ki otoci), Grad Komi\xc5\xbea (i Splitsko-dalmatinska \xc5\xbeupanija) - 42\xc2\xb023\xe2\x80\xb2N 16\xc2\xb021\xe2\x80\xb2\xc3\x98. P\xc3\xa5 fastlandet: Rt O\xc5\xa1tra (i Op\xc4\x87ina Cavtat) - 42\xc2\xb024\xe2\x80\xb2N 18\xc2\xb032\xe2\x80\xb2\xc3\x98_NEWLINE_\xc3\x98stligste punkt: Ra\xc4\x91evac (som er en del av Ilok), Grad Ilok (som ligger i Vukovarsko-srijemska \xc5\xbeupanija) - 45\xc2\xb012\xe2\x80\xb2N 19\xc2\xb027\xe2\x80\xb2\xc3\x98_NEWLINE_Vestligste punkt: Rt Lako, Ba\xc5\xa1anija, Grad Umag (som ligg i Istarska \xc5\xbeupanija) - 45\xc2\xb029\xe2\x80\xb2N 13\xc2\xb030\xe2\x80\xb2\xc3\x98. P\xc3\xa5 kart i liten m\xc3\xa5lestokk er informasjonen konsolidert, slik at det vestligste punktet ofte oppgis \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Savudrija Point ved bosetningen Savudrija._NEWLINE_Laveste punkt: Adriaterhavet 0 m_NEWLINE_H\xc3\xb8yeste punkt: Dinara 1\xc2\xa0830 m_NEWLINE_Naturfarer:_NEWLINE_\xc3\x98deleggende jordskjelv_NEWLINE_Milj\xc3\xb8problemer:Luftforurensning (fra metallurgiske fabrikker) og den sure nebb\xc3\xb8ren dette f\xc3\xb8rer med seg \xc3\xb8delegger skoger. Kystforurensning av industri og husholdningsavfall. Under striden 1992-1995 ble det lagt ut landminer i Kroatia. Mange har blitt fjernet, og de siste \xc3\xa5rene har bare f\xc3\xa5 folk blitt skadet eller drept. _NEWLINE_Milj\xc3\xb8vernsavtaler:_NEWLINE_delaktig i avtaler som omhandler:Luftforurensning,_NEWLINE_biologisk mangfold,_NEWLINE_UNFCCC klimaendringar,_NEWLINE_\xc3\xb8rkenspredning,_NEWLINE_utrydningstruede dyrearter,_NEWLINE_milj\xc3\xb8farlig avfall,_NEWLINE_havrett,_NEWLINE_dumping i havet,_NEWLINE_forbud mot atompr\xc3\xb8vesprengninger,_NEWLINE_verm av ozonlaget,_NEWLINE_skipsforurensning,_NEWLINE_v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5de_NEWLINE_signert, men ikke stadfestet:Kyoto-avtalen'