b'\n_START_ARTICLE_\nHirdskr\xc3\xa5\n_START_PARAGRAPH_\nHirdskr\xc3\xa5 (norr\xc3\xb8nt hir\xc3\xb0skr\xc3\xa1) er ei norsk lovbok fra middelalderen som regulerte forholdet mellom kongen og hirden, herunder hirdmennenes rettigheter, plikter og oppgaver._NEWLINE_Loven er bare kjent i en versjon som ble vedtatt under kong Magnus Lagab\xc3\xb8te, sannsynligvis mellom 1273 og 1277. Grunnlaget for dateringa er at tronf\xc3\xb8lgeloven av 1273 er redigert inn i loven, mens alle h\xc3\xa5ndskriftene bruker de gamle norske titlene lendmann og skutilsvein, som i 1277 ble erstattet av den europeiske titlene baron og ridder.\n_START_SECTION_\nInnhold\n_START_PARAGRAPH_\nHirdskr\xc3\xa5a er delt inn i tre kapitler. I den f\xc3\xb8rste delen finnes en kort innledning, deretter tronf\xc3\xb8lgeloven av 1273 og prosedyrene for hvordan et kongsemne skal velges til konge, og de edene som h\xc3\xb8rer til det. Deretter f\xc3\xb8lger bestemmelser om de som har titler (nafnb\xc5\x93tr), slik som jarler og lendmenn._NEWLINE_Den andre delen begynner med en morall\xc3\xa6re, som p\xc3\xa5 Island ble kalt Hirdseder (Hir\xc3\xb0si\xc3\xb0ir), og som tar utgangspunkt i de syv d\xc3\xb8dssynder, og gj\xc3\xb8r rede for hva disse syndene kan f\xc3\xb8re til. Videre gis det r\xc3\xa5d om hvilke dyder hirdmennene b\xc3\xb8r inneha for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 i falle i synd. Etter hirdsedene f\xc3\xb8lger bestemmer om opptak av hirdmenn, og deres rettigheter og plikter. Herunder ogs\xc3\xa5 hvilke v\xc3\xa5pen de skal ha, hvordan de skal forholde seg i krigstid, hvordan krigsbytte skal deles og til sist om hvordan ufred mellom hirdmennene skal behandles. Etter avsnittet om v\xc3\xa5pen er i det kapittel 36 f\xc3\xb8yd til bestemmelsene om retterbot for sysselmenn._NEWLINE_Den tredje delen har bestemmelser om gjester og gjestfrihet, og om kjertelsvenner (pasjer) og deres rettigheter og plikter._NEWLINE_Til slutt stadfester kong Magnus de retterb\xc3\xb8tene som ble gitt av H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson, og tilf\xc3\xb8yer sine egne.\n_START_SECTION_\nOverlevering\n_START_PARAGRAPH_\nHirdskr\xc3\xa5a er overlevert i et titalls norske og islandske handskrifter datert fra ca. 1300 til langt ut p\xc3\xa5 1700-tallet. Et av de dei eldste er det norske handskriftet Codex Tunsbergensis, som \xc3\xb3g ser ut til \xc3\xa5 inneholde det eldste tekstlaget._NEWLINE_I den kjente versjonen av loven finnes det flere henvisninger til \xc2\xabden eldre Hirdskr\xc3\xa5a\xc2\xbb (hin forna Hir\xc3\xb0skr\xc3\xa1). Dette har blitt sett i sammenheng med at teksten ogs\xc3\xa5 henviser til birkebeinere, og har skapt en forst\xc3\xa5else av at en eldre versjon av Hirdskr\xc3\xa5 ble vedtatt under kong Sverre._NEWLINE_I Heimskringla st\xc3\xa5r det at kong Olav Kyrre ga lover for hirden si; men det er ukjent hva slags lover dette var, og om det er noen forbindelse mellom Olav Kyrres hirdlov og Magnus Lagab\xc3\xb8tes hirdskr\xc3\xa5.'