b"\n_START_ARTICLE_\nIld\n_START_SECTION_\nIld som symbol og idehistorie\n_START_PARAGRAPH_\nMenneskelig kontroll og bruk av ild g\xc3\xa5r tilbake til urtiden. Kunnskapen og kontroll av ild er et av de grunnleggende teknologier for menneskelig utvikling. Ilden har s\xc3\xa5ledes b\xc3\xa5de v\xc3\xa6rt farlig og nyttig, og det n\xc3\xa6rliggende \xc3\xa5 tro at ilden (som solen) har blitt tillagt guddommelige egenskaper (se Element\xc3\xa6r\xc3\xa5nder). I eksempelvis gresk mytologi er Prometheus forst\xc3\xa5tt som en mytologisk kulturhelt som ga ilden til menneskeheten. Myten forteller at de olympiske gudene holdt kunnskapen om ilden skjult for menneskene, men Prometheus greide \xc3\xa5 lure med seg ilden gjennom et hult r\xc3\xb8r eller en fennikelstilk. Han ga ilden til menneskene slik at de igjen kunne stille opp mot gudene. For dette ble Prometheus straffet av gudene ved \xc3\xa5 bli lenket til et fjell hvor Zevs\xe2\x80\x99 \xc3\xb8rner hver dag hakket ham i leveren. Ogs\xc3\xa5 andre mytologier har lignende myter om ildens betydning._NEWLINE_Spr\xc3\xa5klig er ild en allegori for lidenskap og kj\xc3\xa6rlighet. I mange kulturer har ilden symbolisert enten katarsis eller ulykke. Ild har hatt betydning ved eksempelvis religi\xc3\xb8s ofring. Ild er tradisjonelt blitt oppfattet som en vesentlig del av tilv\xc3\xa6relsen, eksempelvis som den ene av fire grunnelementene i antikken: ild (), jord (), luft (), og vann (), som alle er stoffer innenfor Aristoteles' elementl\xc3\xa6re. Tilsvarende Ilden ble forst\xc3\xa5tt som det ene av fem kinesiske grunnelementer i taoismen: ild, luft, vann, metall og tre. I kristendommen er ilden, ved siden av vannet, et symbol p\xc3\xa5 renselsen og knyttet til den hellige \xc3\xa5nd. Ilden, s\xc3\xa6rlig i form av en fakkel, symboliserer b\xc3\xa5de Gud, den hellige \xc3\xa5nd og lyset. Kildene til disse symbolene er avledet fra Bibelen, eksempelvis Gud er framstilt som \xc2\xaben fort\xc3\xa6rende ild\xc2\xbb. En trekant som peker oppover er det alkymistiske symbolet p\xc3\xa5 ild. Psykologen Sigmund Freud forsto ild som et aspekt av libido (seksuell drift) som representerte forbudte lidenskaper.\n_START_SECTION_\nIldens historie\n_START_PARAGRAPH_\nKontroll av ilden av tidlige mennesker var et vendepunkt i det kulturelle aspekt for menneskelig evolusjon som gjorde det mulig for mennesker \xc3\xa5 koke og steke mat og skaffe seg varme og beskyttelse. \xc3\x85 skape og kontrollere ild gjorde det ogs\xc3\xa5 mulig for menneskelig aktivitet inn i nattens m\xc3\xb8rke og kalde timer, og ga beskyttelse mot rovdyr og insekter._NEWLINE_Det finnes bevis p\xc3\xa5 utstrakt bruk av ild fra omtrentlig 125 000 \xc3\xa5r siden og tidligere. Bevis p\xc3\xa5 kontrollert bruk av ild av Homo erectus begynte for rundt 400 000 \xc3\xa5r siden har utstrakt akademisk enighet, men nye unders\xc3\xb8kelser har f\xc3\xb8rt til dateringen av bruken av ild synes ha v\xc3\xa6rt eldre og har i \xc3\xb8kende grad f\xc3\xa5tt vitenskapelig gjennomslag. P\xc3\xa5standene om den tidligste beviselige bruken og kontroll av ild av mennesker strekker seg fra 0,2 til 1,7 millioner \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Muligheten \xc3\xa5 kontrollere ild var en dramatisk endring i menneskehetens v\xc3\xa6rem\xc3\xa5te. \xc3\x85 skape ild skaffet varme og lys, men ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 koke eller steke mat, noe som endret matvaner ved at mangfoldet i matinntaket ble \xc3\xb8kt og samtidig ogs\xc3\xa5 en \xc3\xb8kning av tilgjengelige ern\xc3\xa6ring. Ild gjorde det mulig for mennesker \xc3\xa5 holde seg varme i kaldt v\xc3\xa6r og \xc3\xa5 overleve i kaldere klima. Ild holdt ogs\xc3\xa5 farlige rovdyr unna. Bruken av ild for \xc3\xa5 skaffe kokt eller stekt mat synes v\xc3\xa6re 1,9 millioner \xc3\xa5r gammel, men kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re enda eldre. Motstand mot luftforurensning begynte \xc3\xa5 utvikle seg i de menneskelige befolkningene p\xc3\xa5 omtrent samme tid. Bruken av ild ble etter hvert ogs\xc3\xa5 mer forfinet, som \xc3\xa5 bruke ild for \xc3\xa5 frambringe trekull, brenne keramikk, og kontrollere vegetasjon fra ti tusenvis av \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Ettersom planter har uford\xc3\xb8yelige deler, som r\xc3\xa5 cellulose og stivelse, deler av enkelte planter som stilken, modne blader, og r\xc3\xb8tter, var det f\xc3\xb8rst med koking og steking hvor disse delene ble tilgjengelig som mat. Isteden var forbruket av planter til de deler som var gjort av enkle sukkerarter og karbohydrater som fr\xc3\xb8, blomster og kj\xc3\xb8ttfulle frukter. Gifter i fr\xc3\xb8 og tilsvarende kilder for karbohydrater p\xc3\xa5virket ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8den, da cyanogene glykosider, som de som finnes i linfr\xc3\xb8 og maniok, \xc3\xb8delegges ved koking._NEWLINE_Tennene til Homo erectus har over tid vist en gradvis minskning, noe som antyder at senere individer av denne menneskearten gikk over fra \xc3\xa5 spise hard, knaskende mat som rotfrukter til mykere mat som kj\xc3\xb8tt og ulike former for kokt eller stekt mat. Bevis p\xc3\xa5 koking og steking av kj\xc3\xb8tt er avdekket i form av brente og svarte dyrebein ved ulike arkeologiske funnsteder._NEWLINE_Under den neolittiske revolusjonen ved innf\xc3\xb8ringen av kornbasert jordbruk benyttet menneskelige sivilisasjoner over hele kloden benytte ild som et redskap i landskapsh\xc3\xa5ndtering, som ved svedjebruk (svijordbruk). Det inneb\xc3\xa6rer \xc3\xa5 svi ned vegetasjonen for \xc3\xa5 frigj\xc3\xb8re jorden fra busker og tr\xc3\xa6r og \xc3\xa5pne den for dyrking av matnyttige vekster p\xc3\xa5 nybrente vegetasjonsomr\xc3\xa5dene. Svedjebruk er trolig den eldste formen for matproduksjon. Arkeologisk forskning mener at planteforedling er den eldste formen for jordbruk og tok til p\xc3\xa5 flere ulike steder i verden (Vest-Asia, S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia, \xc3\x98st-Asia, Afrika og Amerika) i perioden 8000\xe2\x80\x934000 f. Kr. Den dag i dag er svedjebruk vanlig, eksempelvis i 2004 ble det ansl\xc3\xa5tt at i Brasil alene ryddet 500 000 sm\xc3\xa5b\xc3\xb8nder et gjennomsnitt p\xc3\xa5 ett hektar skog hver per \xc3\xa5r._NEWLINE_Kontrollert brenning av vegetasjon skjer vanligvis om v\xc3\xa5ren og h\xc3\xb8sten. Det inneb\xc3\xa6rer ogs\xc3\xa5 et st\xc3\xb8rre plantemangfold og for mennesker gj\xc3\xb8r det tette skogsomr\xc3\xa5der mer farbare for b\xc3\xa5de mennesker og tamdyr. I dag er derimot voksende befolkning, varmere klima og fragmentering av skogene et \xc3\xb8kende problem da ville skogbranner skader \xc3\xb8kosystemene og menneskelig infrastruktur, foruten at det skaper problemer for menneskelig helse og sender opp store mengder av karbon og sot i atmosf\xc3\xa6ren som igjen f\xc3\xb8rer til et varmere og t\xc3\xb8rrere klima som kan utl\xc3\xb8se ytterligere ville branner. Globalt i dag er det s\xc3\xa5 mye som 5 millioner km\xc2\xb2, et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 halvparten av st\xc3\xb8rrelsen av USA, som brenner hvert \xc3\xa5r."