b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85raksb\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85raksb\xc3\xb8 er ei bygd som ligger p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av \xc3\x85raksfjorden i Sandnes sokn, 6 km s\xc3\xb8r for Ose og 15 km nord for tettstedet Bygland i Bygland kommune, Aust-Agder fylke. \xc3\x85raksb\xc3\xb8 faller naturlig i tre deler: Bygda, Gardan og Kleivegrend. Gardan er nordbygda og f\xc3\xb8lger Hovass\xc3\xa5ne fra Norden\xc3\xa5brua til Haugetveit, som ligger fire kilometer langs vegen opp fra bygda. Kleivegrend h\xc3\xb8rer til s\xc3\xb8rbygda og ligger p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsida av juvet som Hovass\xc3\xa5ne har gravd ut. Fra bygda til Rosevall og Fossli, som er endepukt for postvegen, er det om lag 3 km. Folk fra \xc3\x85raksb\xc3\xb8 kalles en \xc2\xab\xc3\xa5rakke\xc2\xbb med lokal uttale. Alts\xc3\xa5 en \xc2\xab\xc3\xa5rakk\xc2\xbb. I 2011 bodde det totalt 82 mennesker i \xc3\x85raksb\xc3\xb8 og p\xc3\xa5 Sandnes.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xbcndere\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\x85raksb\xc3\xb8 har de lange tradisjoner for \xc3\xa5 ligge langt framme som gr\xc3\xbcndere, da de var f\xc3\xb8rst ute i Setesdal med meieri (1896). Likevel m\xc3\xa5 det kunne hevdes at det mest ambisi\xc3\xb8se var Koparv\xc3\xa6rket som kom i drift i 1845, men som bare noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere ble nedlagt grunnet \xc3\xb8konomisk vanstyre og manglende kunnskap om slik drift. Krafta fikk de fra Hovass\xc3\xa5ne fra Hovatn som har utl\xc3\xb8pet i \xc3\x85raksb\xc3\xb8._NEWLINE_Her var ogs\xc3\xa5 sag fra gammelt av. Denne var en s\xc3\xa6rs god sag p\xc3\xa5 grunn av den store vassf\xc3\xb8ringa i \xc3\xa5a. I 1922 ble det satt i sving kraftverk her. Dette var i drift til 1939. I 1935 ble kirken p\xc3\xa5 Sandnes (Sandnes kirke) flyttet til \xc3\x85raksb\xc3\xb8 p\xc3\xa5 grunn av den store forskjellen i folketallet p\xc3\xa5 de to stedene. P\xc3\xa5 den gamle tomta etter Koparverket, \xc2\xabKolbotn\xc2\xbb, ble nytt skolehus satt opp i 1926, dette var i drift til 1966, og bygningen brukes som samfunnshus i dag.\n_START_SECTION_\nEt funn\n_START_PARAGRAPH_\nI 1973 ble det gjort et unikt funn ved Tops\xc3\xa6, om lag halvannen mil inne p\xc3\xa5 heia, \xc3\xb8st for \xc3\x85raksb\xc3\xb8: En eldgammel stokkeb\xc3\xa5t som ble datert til om lag \xc3\xa5r 830. Dessverre har denne b\xc3\xa5ten kommet p\xc3\xa5 avveier. Av andre kulturskatter \xc3\x85raksb\xc3\xb8 har \xc3\xa5 by p\xc3\xa5 m\xc3\xa5 \xc2\xabHaugeloptet\xc2\xbb nevnes. Dette loftet med de enorme stokkene er tidsdatert n\xc3\xb8yaktig til \xc3\xa5r 1219. Det vil si at de eldste stokkene var voksne tr\xc3\xa6r da Harald H\xc3\xa5rfagre samlet Norge.'