b'\n_START_ARTICLE_\nKurdistans demokratiske parti\n_START_PARAGRAPH_\nKurdistans demokratiske parti  (KDP) (kurdisk: \xd8\xaf\xdb\x95\xd9\x85\xdb\x86\xda\xa9\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xaa\xd8\xa7 \xda\xa9\xd9\x88\xd8\xb1\xd8\xaf\xd8\xb3\xd8\xaa\xd8\xa7\xd9\x86\xdb\x8e Partiya demokrata kurdistan\xc3\xaa)  er et politisk parti blant kurderne i Irak. Partiets  president Massoud Barzani er ogs\xc3\xa5 president for  Regionen Kurdistan i Irak.\n_START_SECTION_\nHistorie fram til 1991\n_START_PARAGRAPH_\nKurdistans demokratiske parti ble opprettet i  1946 etter  m\xc3\xb8nster av det iranske partiet med samme navn. Frigj\xc3\xb8ringshelten Mustafa Barzani ble valgt til partiets f\xc3\xb8rste president, selv om han ikke var tilstede p\xc3\xa5 stiftelseskongressen i Suleimania. Barzani var p\xc3\xa5 dette  tidspunktet  milit\xc3\xa6r leder for den kurdiske Mahabad-republikken i Iran. _NEWLINE_Barzani flyktet i 1947 til Sovjetunionen,  mens partiet f\xc3\xb8rte en lavintensiv  geriljakrig mot den irakiske regjering.  Etter revolusjonen i 1958 vendte Mustafa Barzani tilbake til Irak, men ble  snart uenig  med den arabiske eliten i Bagdad. Han stilte seg i spissen for KDPs v\xc3\xa6pnede styrker, pesh merga (de som st\xc3\xa5r overfor d\xc3\xb8den) og etablerte kontroll over store deler av de kurdiske fjellomr\xc3\xa5dene. _NEWLINE_I 1970 ble det inng\xc3\xa5tt en avtale mellom KDP og det nye Baath-regimet i Bagdad, som etablerte et selvstyrt kurdisk omr\xc3\xa5de i Nordirak. Det br\xc3\xb8t likevel snart ut nye kamper, og KDP fikk st\xc3\xb8tte fra s\xc3\xa5vel Iran som Israel. _NEWLINE_I 1975 inngikk baathlederen Saddam Hussein en avtale med sjahen av Iran om Shatt al-Arab, en omstridt grenseelv mellom Iran og Irak i s\xc3\xb8r.  Sjahen avbr\xc3\xb8t umiddelbart all st\xc3\xb8tte til KDP, og Mustafa Barzani m\xc3\xa5tte igjen flykte, denne  gangen til USA der han d\xc3\xb8de \xc3\xa5ret etter. _NEWLINE_Barzanis  autorit\xc3\xa6re lederstil hadde drevet flere grupper ut av partiet. Etter nederlaget i 1975 slo noen av disse seg sammen med den marxistleninistiske organisasjonen Komala og opprettet det konkurrerende partiet Kurdistans patriotiske union, med Jalal Talabani som leder.   PUK og KDP har siden knivet om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den fremste representanten for kurderne i Irak. _NEWLINE_Etter at Saddam Hussein i 1980 gikk til krig mot Iran, gjenopptok KDP   under ledelse av Mustafa Barzanis s\xc3\xb8nn  Massoud barzani den v\xc3\xa6pnede kampen med iransk st\xc3\xb8tte.  Store deler av irakisk kurdistan ble frigjort av pesh mergas fra KDP, PUK og andre v\xc3\xa6pnede kurdsike grupper. _NEWLINE_I 1987 og 1988 gikk den irakiske h\xc3\xa6ren til motoffensiv, raserte tusenvis av landsbyer og massakrerte titusener av kurdere. Det ble  ogs\xc3\xa5 brukt giftagass under denne  kampanjen som av internasjonale observat\xc3\xb8rer karakteriseres som folkemord.  _NEWLINE_Etter gassangrepet p\xc3\xa5 byen Halabja i mars 1988 br\xc3\xb8t den kurdiske motstanden sammen, og KDPs ledelse  flyktet til Iran.\n_START_SECTION_\nFra 1991 til 2003\n_START_PARAGRAPH_\nEtter den f\xc3\xb8rste gulfkrigen i 1991 oppsto det et maktvakuum i Nordirak. Kurdere gjorde oppr\xc3\xb8r og jaget den irakiske h\xc3\xa6ren p\xc3\xa5 flukt. Lederne  for KDP og PUK vendte tilbake fra eksil og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 ta kontroll over situasjonen. Regjeringsh\xc3\xa6ren slo imidlertid nok engang  tilbake, og jagde hundretusener  av kurdere p\xc3\xa5 flukt. En sikker sone for noen av disse flyktningene  ble opprettet ved grensa til Tyrkia etter mandat fra FN. _NEWLINE_I 1992 trakk Saddam Hussein sin administrasjon ut av de kurdiske omr\xc3\xa5dene, og regnet med at samfunnet der ville bryte sammen. De kurdiske partiene klarte imidlertid \xc3\xa5 etablere en ny administrasjon, og KDP tok p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten makta over et omr\xc3\xa5de fra utkanten av byen Arbil til den tyrkiske grensa ved Zakho, mens PUK kontrollerte omr\xc3\xa5det \xc3\xb8stover til Iran. _NEWLINE_I 1994 br\xc3\xb8t det ut kamper mellom PUK og KDP. KDPs styrker ble drevet p\xc3\xa5 defensiven, og Massoud Barzani ba Saddam Hussein om hjelp. Irakiske regjeringsstyrker erobret deretter Arbil sammen med KDPs folk og jaget PUK over grensa til Iran. Derfra vendte PUK snart tilbake med st\xc3\xb8tte  fra den iranske h\xc3\xa6ren.  _NEWLINE_I 1998 ble det etter amerikansk press mot b\xc3\xa5de PUK og KDP opprettet en v\xc3\xa5penhvilelinje \xc3\xb8st for Arbil.  I praksis var det dermed etablert to kurdiske ministater i Nordirak.\n_START_SECTION_\nSituasjonen  etter 2003\n_START_PARAGRAPH_\nI  2003 st\xc3\xb8ttet b\xc3\xa5de  KDP  og PUK den amerikanskledede invasjon av Irak, og kurdiske  styrker tok kontroll over byene Kirkuk og Mosul og andre omr\xc3\xa5der med betydelig kurdisk bosetting._NEWLINE_KDP deltar etter 2003 aktivt i  koalisjonsregjeringen i Bagdad, og har ogs\xc3\xa5 forsonet seg  med sine rivaler i PUK. De to partienes omr\xc3\xa5der  er  sl\xc3\xa5tt sammen  til regionen Kurdistan, som n\xc3\xa5 er offisielt anerkjent i den irakiske grunnloven. _NEWLINE_Massoud Barzani ble valgt til president for  Kurdistan av det kurdiske parlamentet i 2005, og ble gjenvalgt  med nesten 70% av stemmene ved alment valg i 2009. Hans nev\xc3\xb8  Nechirvan Barzani har v\xc3\xa6rt statsminister for regionen, og mange andre  medlemmer av Barzaniklanen har framtredende posisjoner.'