b'\n_START_ARTICLE_\nValtellina\n_START_PARAGRAPH_\nValtellina (lombardisk Valtulina) er en alpedal i den norditalienske regionen Lombardia. Dalen begynner der elven Adda munner ut i Comosj\xc3\xb8en og strekker seg oppover mot nordvest langs Addas l\xc3\xb8p mot Bormio. Valtellina er 100\xc2\xa0km lang og utgj\xc3\xb8r med 2640\xc2\xa0km\xc2\xb2 og 158\xc2\xa0000 innbyggere mesteparten av provinsen Sondrio. Dalens viktigste byer er Sondrio, Morbegno, Tirano og Bormio.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nDalen kan deles i to deler. Den \xc3\xb8vre Valtellina er en noks\xc3\xa5 smal og bratt dal, \xc3\xb8verst i nord\xe2\x80\x93sydlig retning, s\xc3\xa5 i nord\xc3\xb8st\xe2\x80\x93sydvestlig retning. Denne delen ligger mellom Livigno-Alpene (opptil 3439\xc2\xa0moh.) i vest og Ortler-Alpene (3905\xc2\xa0moh.) og Sobretta (3296\xc2\xa0moh.) i \xc3\xb8st. Over Foscagnopasset er den forbundet med Val\xc2\xa0di\xc2\xa0Livigno, over Umbrailpasset med Val M\xc3\xbcstair (Graub\xc3\xbcnden, Sveits), over Stilfspasset med Vinschgau (Syd-Tirol), og over Gaviapasset med Val Camonica (Lombardia) og Val di Sole (Trentino). Hovedbyen er Bormio. Sidedaler av den \xc3\xb8vre Valtellina er Val Fraele (ubebodd), Val Viola Bormina og Val Grosina p\xc3\xa5 dalens h\xc3\xb8yre (vestre) side, og Valfurva p\xc3\xa5 dalens venstre (\xc3\xb8stre) side._NEWLINE_Den nedre Valtellina er bredere og ikke s\xc3\xa5 bratt, og strekker seg i \xc3\xb8st\xe2\x80\x93vestlig retning. Den rammes inn av Bernina-Alpene (4049\xc2\xa0moh.) i nord og Bergamo-Alpene (3052\xc2\xa0moh.) i syd. Apricapasset danner en forbindelse til Valcamonica. Sidedaler er Valmalenco og Val Masino mot nord og Valle di Tartano mot syd._NEWLINE_Ved byen Tirano, som ligger mellom den nedre og \xc3\xb8vre Valtellina, begynner dessuten Valposchiavo. Denne er ogs\xc3\xa5 en sidedal til Valtellina, men h\xc3\xb8rer til den sveitsiske kantonen Graub\xc3\xbcnden._NEWLINE_Kommunen Livigno utgj\xc3\xb8r en egen dal, som hydrologisk sett ikke h\xc3\xb8rer til Valtellina, men til Engadin. Den drenerer nemlig via elven Sp\xc3\xb6l til Inn, Donau og Svartehavet, ikke via Adda til Po og Adriaterhavet. Likevel regnes Livigno politisk og historisk til Valtellina._NEWLINE_Den nedre Valtellina utgj\xc3\xb8r et viktig geologisk skille. Den er nemlig del av en stor forkastning (den periadriatiske forkastning) som skiller sydalpine fra \xc3\xb8stalpine bergarter.\n_START_SECTION_\nAdministrativ inndeling\n_START_PARAGRAPH_\nDe 65 kommunene i Valtellina har g\xc3\xa5tt sammen i fire distrikter (comunit\xc3\xa0 montane). I den nedre Valtellina ligger Valtellina di Morbegno og Valtellina di Sondrio. Ved overgangen til \xc3\xb8vre Valtellina, med andel i begge deler av dalen, ligger Valtellina di Tirano. Det h\xc3\xb8yestbeliggende distriktet (Alta Valtellina) er sammenfallende med den historiske regionen Bormio._NEWLINE_Ved siden av Valtellina best\xc3\xa5r provinsen Sondrio av dalen Valchiavenna. Denne dalens 13 kommuner utgj\xc3\xb8r provinsens femte distrikt. Begge dalene m\xc3\xb8tes ved Comosj\xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nDalens navn bet\xc3\xb8d sannsynligvis opprinnelig \xc2\xabTellius-dalen\xc2\xbb, der Tellius var navnet p\xc3\xa5 dagens landsby Teglio, som ligger omtrent midt i dalen. P\xc3\xa5 tysk omtales dalen som Veltlin.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nValtellina ble bosatt i f\xc3\xb8rromersk tid av keltiske, liguriske og etruskiske stammer. I\xc2\xa0folkevandringstiden kom langobarder til Valtellina. Karl den store ga dalen til Klosteret St. Denis, mens det var biskopen av Como som var den riksumiddelbare herskeren over dalen. Ogs\xc3\xa5 biskopen av Chur gjorde krav p\xc3\xa5 Alta\xc2\xa0Valtellina (samt Valchiavenna og Valposchiavo), og innsatte adelsslekten Matsch, som sannsynligvis hadde sin opprinnelse i Mazzo di Valtellina, som fogder i disse omr\xc3\xa5dene._NEWLINE_1348 tilfalt Valtellina, Valchiavenna og Valposchiavo hertugd\xc3\xb8mmet Milano. Innbyggerne i Valposchiavo meldte seg imidlertid i 1408 inn i De tre forbund (dagens Graub\xc3\xbcnden). De tre forbund pr\xc3\xb8vde ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontrollen over de resterende dalene, og lyktes med det i 1512. Valtellina (tysk Veltlin) inkludert Bormio (tysk Worms) og Valchiavenna (tysk Kleven) ble deretter gjort til Untertanenlande (vasallstater)._NEWLINE_Natten til den 19. juli 1620 ble reformasjonen i Valchiavenna stoppet gjennom drapet p\xc3\xa5 mange hundre reformerte innbyggere. Dette skapte borgerkrigsaktige tilstander, som varte til 1639. Kontrollen over dalen l\xc3\xa5 i denne tiden midlertidig ved Milano (som da tilh\xc3\xb8rte den spanske linjen av huset Habsburg)._NEWLINE_Tiden som vasallstat under Graub\xc3\xbcnden tok slutt i 1797, da Napoleon slo Valtellina til den nyoppretta Cisalpinske republikken. Forhandlingene mellom Valtellina og Graub\xc3\xbcnden om medlemskap i kantonen f\xc3\xb8rte ikke frem. Dermed kom dalen med Wienerkongressen (1815) til det habsburgske Lombardo-venetiske konged\xc3\xb8mmet, 1859 til Konged\xc3\xb8mmet Sardinia og 1861 til Konged\xc3\xb8mmet Italia.'