b'\n_START_ARTICLE_\nCaravaggio\n_START_SECTION_\n1571- 1592: Tidlig liv\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes relativt lite informasjon og dokumentasjon om Caravaggios tidligste leve\xc3\xa5r. Michelangelo Merisi da Caravaggio ble f\xc3\xb8dt i Milano i Italia i 1571. Faren, Fermo Merisi, var en arkitekt som var gift med Lucia Aratori. I 1576 m\xc3\xa5tte familien reise en liten by kalt Caravaggio, ikke langt unna Bergamo, p\xc3\xa5 grunn av en epidemi. Caravaggios etternavn er alts\xc3\xa5 opprinnelig hentet fra denne byen (da = fra). Dette var en tradisjon som var noks\xc3\xa5 vanlig i Italia p\xc3\xa5 denne tiden, og Leonardo da Vincis navn er av samme type. B\xc3\xa5de bestefaren og faren d\xc3\xb8de av epidemien, og som et resultat m\xc3\xa5tte Caravaggios mor alene gi f\xc3\xb8de og rom for sine fem barn._NEWLINE_Caravaggios mor d\xc3\xb8de i 1584, det samme \xc3\xa5ret som han begynte sin fire \xc3\xa5r varige l\xc3\xa6replass hos maleren Simone Peterzano, som tidligere hadde v\xc3\xa6rt i l\xc3\xa6re hos Tizian. Caravaggio tilbrakte mesteparten av tiden som ungdom i Milano-omr\xc3\xa5det, men var muligens enkelte ganger i Venezia, hvor han blant annet s\xc3\xa5 verkene til Giorgione og Tizian. Begge gjorde betydelig inntrykk p\xc3\xa5 Caravaggio. Han ville ogs\xc3\xa5 mest sannsynligvis ha sett verkene til Leonardo da Vinci, slik som blant annet Nattverden i Milano, sammen med utallige andre kunstskatter byen kunne by p\xc3\xa5. Caravaggio gikk i l\xc3\xa6re hos Simone Peterzano i Milano fram til 1588.\n_START_SECTION_\n1592- 1596: Tidlig kunstkarriere i Roma\n_START_PARAGRAPH_\nEtter oppdelingen av morens arv i 1592 kunne Caravaggio flytte til Roma og fikk i begynnelsen en str\xc3\xb8jobb. Hans f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r i byen var kaotiske og er ikke s\xc3\xa6rlig veldokumenterte; det var i denne tiden han fikk rykte p\xc3\xa5 seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en voldsom mann, som ofte havnet i slagsm\xc3\xa5l og dueller og derigjennom fikk problemer med rettsvesenet. Det er kjent at han f\xc3\xb8rst levde ytterst fattig. Flere historikere har snakket om en mulig reise til Venezia, hvilket skulle forklare visse venetianske preg i hans verk (s\xc3\xa6rdeleshet i maleriet Hvile under flukten til Egypt), men reisen har aldri latt seg bevise. Han arbeidet for blant annet Cavalier d\'Arpino, hvor han i tjenesten fremstilte flere ungdomsverk, for eksempel Ung mann med fruktkurv og Den unge Bacchus. Sistnevnte er ett av sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 selvportrett, hvor Caravaggio malte seg selv som Bacchus, guden for fruktbarhet. Legg merke til hvordan Caravaggio har malt ganske opplagt det motsatte av en Gud av fruktbarhet. Slike visuelle kontraster ser vi i flere Caravaggio malerier._NEWLINE_Kunstmilj\xc3\xb8et p\xc3\xa5 denne tiden var noe turbulent. Den tidligere malerstilen manierismen ble mindre vanlig, og mestere som Rafael og Michelangelo var for lengst avd\xc3\xb8de. Den italienske h\xc3\xb8yrenessansen var forsiktig p\xc3\xa5 vei bort, noe som gjorde at arbeid innenfor kunst ble mer sett p\xc3\xa5 som et yrke enn som en fri og selvstendig uttrykkelsem\xc3\xa5te. Caravaggio kom i Roma kontakt med den innflytelse kardinalen Francesco del Monte innenfor vatikanet. Han var en kunst interessert mann som hadde forst\xc3\xa5else p\xc3\xa5 musikk og poesi. Om det ikke var han som oppl\xc3\xa6rte Caravaggio om skyggelegging og chiaroscuro, var han en stor hjelp til Caravaggio i Roma rent \xc3\xb8konomisk og sikkerhetsmessig. I 1594 laget Caravaggio to merkeverdige malerier; Kortsvindlerne og Lykketelleren. F\xc3\xb8rstnevnte viser hvordan en ung gutt jukser i et spillkort, mens sistnevnte viser hvordan en mann f\xc3\xa5r ringen sin frastj\xc3\xa5let av en sjarmerende sp\xc3\xa5kone. Begge maleriene viser hvordan Caravaggio malte det hverdagslige, uten noen preg av politiske eller religi\xc3\xb8se motiv. Samtidig demonstrer verkene at Caravaggio allerede var en s\xc3\xa6rdeles god teknisk maler. Verkene gav ham anerkjennelse og oppmerksomhet i Roma, blant annet gjennom Francesco del Monte._NEWLINE_I 1595 begynte Caravaggio \xc3\xa5 selge sine verker gjennom kunsthandleren mester Valentino og i 1596 vendte lykken, da Francesco del Monte kj\xc3\xb8pte noen av hans malerier.  Kardinalen bestilte ogs\xc3\xa5 en serie malerier til Contarelli-kapellet i kirken San Luigi dei Francesi. Caravaggio utf\xc3\xb8rte tre arbeider med motiv fra apostelen og evangelisten Matteus liv: Matteus\' kallelse, Matteus og engelen samt Matteus\' martyrium. Maleriene vakte stor oppmerksomhet p\xc3\xa5 grunn av sin naturalisme, og Matteus og engelen m\xc3\xa5tte males om ettersom presteskapet fant det for vulg\xc3\xa6rt. I selve verket reagert kirkens menn, liksom mange andre, p\xc3\xa5 den erotiske ladningen i mange av hans verker. Det finnes ingen klare bevis for at Caravaggio skulle ha v\xc3\xa6rt homoseksuell eller interessert i unge gutter, men visse av hans arbeider gj\xc3\xb8r at antagelsen ikke helt kan avvises. P\xc3\xa5 denne tiden var s\xc3\xa5danne tendenser helt uakseptable og straffbare. Matteus\' martyrium var ogs\xc3\xa5 Caravaggios f\xc3\xb8rste offentlige suksess, og trakk til seg kunstnere fra hele Italia for \xc3\xa5 se verket.\n_START_SECTION_\n1596\xe2\x80\x931607: Roma\n_START_PARAGRAPH_\nMaleriene ved San Luigi dei Francesi gav Caravaggio ganske rask stor popularitet, og han fikk stadig st\xc3\xb8rre ettersp\xc3\xb8rsler. Men Caravaggio hadde d\xc3\xa5rlig r\xc3\xa5d og var \xc3\xb8konomisk avhengig av \xc3\xa5 produsere malerier. Han ble derfor anbefalt av Valentino til \xc3\xa5 fortsette \xc3\xa5 male malerier med religi\xc3\xb8se motiv, ettersom det var stort behov for religi\xc3\xb8se verk for den katolske kirken. Tiden Caravaggio tilbragte under kardinalens beskyttelse i Roma, var ikke uten problemer. Kunstneren var uregjerlig og havnet flere ganger b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 sykehus og i fengsel som f\xc3\xb8lge av sine seksuelle skandaler. Samtidig malte han arbeider som ble viden kjent og gjorde ham til en etterspurt kunstner med stadige bestillinger. _NEWLINE_\xc3\x85rene omkring 1600 kom Caravaggio og Annibale Carracci til \xc3\xa5 utgj\xc3\xb8re hovedskikkelsene innenfor det romerske barokkmaleriet. Til tross for at de senere skulle komme til \xc3\xa5 betraktes som grunnleggerne av to uforsonlig divergerende tendenser innenfor maleriet, naturalisme og idealisme, var de begge p\xc3\xa5 sin tid like beundret, ofte av samme mennesker. I 1600 bestilte faktisk en kirkejurist for sitt gravkapell Capella Cerasi i kirken Santa Maria del Popolo en altertavle av Carracci og to malerier for sideveggene av Caravaggio: Pauli omvendelse og Peters korsfestelse. _NEWLINE_I Pauli omvendelse, har naturalismen erstattet den vanlige symbolikken i de religi\xc3\xb8se maleriene. Paulus fremstilles som en ung soldat med grove ansiktsdrag og en antydning til skjeggvekst, hans hest er kraftig bygget, og holdes av en gammel mann med rynket panne og begynnende skallethet. De grove strukturene er gjengitt med en skikkelig illusjonisme. Dette er imidlertid ikke naturalisme for naturalismens egen skyld. Maleriet illustrerer effektivt mysteriet i Pauli omvendelse, akkurat som bestillingen angav at den skulle gj\xc3\xb8re. Paulus armer og hender er utstrakte for \xc3\xa5 ta imot det guddommelige lyset, som blender ham og trenger inn i hans hjerte. Mens i Peters korsfestelse maler Caravaggio Peter idet han blir korsfestet opp ned, ettersom han ikke er verdig nok til \xc3\xa5 bli hengt opp slik som Jesus._NEWLINE_Begge maleriene var starten p\xc3\xa5 en rekke konflikter Caravaggio skapte med den katolske kirken, som varte frem til hans d\xc3\xb8d. Biskopene syntes maleriene var altfor naturaliserte; for mye hud og kj\xc3\xb8tt, samtidig som de manglet den pomp\xc3\xb8se optimistiske atmosf\xc3\xa6ren, slik andre barokk verk hadde. Han havnet utallige ganger i rettssaker, hovedsakelig p\xc3\xa5 grunn av br\xc3\xa5k og vandalisme. Han ble kjent i Roma som den fascinerende og farlige kunstneren, som bare malte for \xc3\xa5 provosere. Caravaggios kontroversielle verk toppet seg kanskje med maleriet Jomfru Marias d\xc3\xb8d, som ble etterspurt av Santa Maria della Scala kapellet i Roma. Maleriet demonstrerer hvordan Caravaggio lar f\xc3\xb8lelsene og sorgen bli gjemt vekk i ansiktene p\xc3\xa5 Maria Magdalena og Apostlene, noe som br\xc3\xb8t med den manieristiske malestilen. Med \xc3\xa5 dekke vekk ansiktene blir den utstr\xc3\xa5lte sorgen i maleriet stille og nedtonet, noe som ble oppdaget av biskopene. Samtidig br\xc3\xb8t Caravaggio grensen totalt med \xc3\xa5 portrettere Jesus\' d\xc3\xb8de mor i en slik tilstand; med en gr\xc3\xb8nn og forr\xc3\xa5tnet hud med skitne synlige f\xc3\xb8tter. Det gikk ogs\xc3\xa5 et rykte om at Caravaggio brukte en av sine prostituerte som modell for Madonna, noe som var h\xc3\xb8yest uakseptabelt. Maleriet ble derfor avvist av Santa Maria della Scala kapellet, og Caravaggio fikk et d\xc3\xa5rligere forhold med kirka.\n_START_SECTION_\n1607 - 1610: Siste leve\xc3\xa5r i eksil\n_START_PARAGRAPH_\nTil slutt gjorde Caravaggio noe som fikk alvorlige f\xc3\xb8lger. Caravaggio drepte, muligens ved et uhell, Ranuccio Tommasoni etter en tennismatch i mai 1606. Caravaggio ble d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den med en pris p\xc3\xa5 hodet, og flyktet fra Roma. Han ville gjerne vende tilbake, men lyktes aldri. Han tilbragte resten av sitt liv p\xc3\xa5 reisefot mellom ulike byer i Italia. Han begav seg f\xc3\xb8rst til Napoli og deretter til Malta, der han slo seg ned sommeren 1607. Han ble der presentert som en ber\xc3\xb8mt kunstner for Malteserridernes stormester, Alof de Wignacourt, hvor han malte portretter av ham to ganger. Ordenen tok ham under sin beskyttelse og det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5ret kunne han tre inn i riddernes selskap.  Etter en skandale bare ett \xc3\xa5r senere ble han utestengt. P\xc3\xa5 Malta malte han Johannes d\xc3\xb8perens halshugging og andre verker som ble bestilt av presteskapet p\xc3\xa5 \xc3\xb8yen._NEWLINE_Caravaggios verk fra tidsrommet 1607-1610 viser en psykologisk innsikt. Med hjelp av ulike beskyttere og en mindre provoserende produksjon fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 bli ben\xc3\xa5det av paven og dermed f\xc3\xa5 lov til \xc3\xa5 vende tilbake til Roma. Tilbake i Napoli i 1609 havnet han imidlertid i et slagsm\xc3\xa5l som nesten kostet ham livet \xe2\x80\x93 ryktet ble spredt i Roma at han var d\xc3\xb8d. Han malte etter sin konvalesens flere betydelige arbeider: nok en Johannes D\xc3\xb8peren, en veldig dyster David og Goliat og Sankt Ursulas martyrium. Den sistnevnte er uten tvil hans siste verk. Det var f\xc3\xb8rst i 1610 at han f\xc3\xb8lte seg trygg p\xc3\xa5 at paven ville ben\xc3\xa5de ham. Han tok sj\xc3\xb8veien til Roma. Da b\xc3\xa5ten stanset ved Porto Ercole oppstod imidlertid en misforst\xc3\xa5else og Caravaggio ble kastet i fengsel, der han ble syk. B\xc3\xa5ten ventet ikke p\xc3\xa5 ham, og da han etter to dager ble sluppet fri \xe2\x80\x93 svak av feber \xe2\x80\x93 gikk han langs stranden i det sterke solskinnet. Noen dager senere, den 18. juli 1610, d\xc3\xb8de han under uklare omstendigheter, formodentlig av lungeproblemer. Han fikk aldri vite at pave Paulus V til slutt hadde ben\xc3\xa5det ham: Budet n\xc3\xa5dde frem tre dager etter hans d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nCaravaggios naturalisme\n_START_PARAGRAPH_\nCaravaggios ekstreme naturalisme var banebrytende i datidens kunstmilj\xc3\xb8. Det fantes enkelte som malte som Caravaggio, men disse fikk aldri like stor anerkjennelse. Hans teknikk ble kategorisert som tenebrisme (navnet er latin og betyr "m\xc3\xb8rke"), og er en teknikk som sikter p\xc3\xa5 \xc3\xa5 lage store kontraster mellom lyse og m\xc3\xb8rke figurative komposisjoner. Caravaggio benyttet seg ogs\xc3\xa5 av utstudert og kunstlet lys for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 et dramatisk virkemiddel, s\xc3\xa5kalt chiaroscuro, eller kjellerlysmaleri. Sammen skaper de en dramatisk effekt som fremhever subjektene. Dette kommer godt frem i Matteus\' kallelse; istedenfor \xc3\xa5 vise hele motivet til personene til h\xc3\xb8yre, har Caravaggio skjult dem vekk i m\xc3\xb8rke og fremhevet ansiktene og den pekende fingeren. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten viser Caravaggio hva som er viktig hos subjektene, samtidig som det skaper en mystikk over dem. De fleste av Caravaggios malerier preges av denne teknikken, der hovedpersonene befinner seg i et dunkelt, m\xc3\xb8rkt rom, et nattlandskap eller helt enkelt mot en svart bakgrunn. Et sterkt og iblant hardt lys faller inn som en str\xc3\xa5le mot den sentrale scenen. Det kan ligne den effekten man f\xc3\xa5r ved teaterscenene der lyskasterne fra taket skyter rett p\xc3\xa5 objektet. Alt rundt objektet blir betraktet som mindre relevant, og blir derfor borte i m\xc3\xb8rket. Resultatet blir en dramatisk og ofte mystisk atmosf\xc3\xa6re. Prim\xc3\xa6rlyset er ofte ogs\xc3\xa5 ensidig og skytes inn fra \xc3\xa8n vinkel, slik at refleksjonene fra objektene blir fremhevet. Dette illustreres godt i verket Judaskyss, hvor rustningene til soldatene skinner som kamerablits._NEWLINE_Caravaggio malte sv\xc3\xa6rt raskt, og brukte ofte levende modeller. F\xc3\xa5 tegninger er tilskrevet Caravaggio, og det er derfor mulig at han malte rett p\xc3\xa5 lerret uten store skissetegninger i forkant. Denne metoden var overhodet ikke kjent for andre kunstnere, som foretrakk og delvis krevde at man optimaliserte figurene ut ifra tegningene. Menneskekroppen ut\xc3\xb8vde \xc3\xa5penbart en stor fascinasjon p\xc3\xa5 Caravaggio, men han malte s\xc3\xa5 vidt man vet aldri noen nakenstudier av kvinner: Alle hans skikkelser er menn. Kunstneren og kritikeren Giovanni Baglione, som beundret Caravaggios teknikk og l\xc3\xa6rte seg den, var ogs\xc3\xa5 en personlig fiende som i 1602 ble inspirert av arbeidet Den seierrike kj\xc3\xa6rligheten (av Caravaggio) og malte flere versjoner av et arbeide han kalte Den guddommelige kj\xc3\xa6rligheten og den profane kj\xc3\xa6rligheten. I arbeidet ser man satyrens ansikt, og det er en karikatur av Caravaggio.\n_START_SECTION_\nCaravaggios betydning\n_START_PARAGRAPH_\nCaravaggios kunstneriske verker vakte forakt og avsky hos mange, tross den h\xc3\xb8ye tekniske kvaliteten, og det var ikke f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1900-tallet at han fikk sin plass blant mesterne. Ikke desto mindre har mange av de store kunstnere fra hans egen tid eller de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundrene v\xc3\xa6rt sterkt inspirert av Caravaggio. Poussin, Vel\xc3\xa1zquez, Bernini, Rubens, Vermeer og Rembrandt lot seg p\xc3\xa5virke av hans kunst. Kirken har lenge v\xc3\xa6rt ambivalent i forhold til Caravaggios malerier. De fleste av kunstnerens motiver var religi\xc3\xb8se, og det var i en viss grad i den katolske motreformasjonens interesse \xc3\xa5 med dramatiske og talende bilder kunne vise en kontrast mot den strenge protestantismen som, i det minste i dens kalvinistiske form, ikke aksepterte bilder i det hele tatt. P\xc3\xa5 den andre siden ble det ikke betraktet som s\xc3\xa6rlig positivt at bibelske personer og helgener ble avbildet med hjelp av modeller fra slumkvarterene. Giovanni Baglione, Georges de La Tour, Gerrit van Honthorst, Orazio Gentileschi og Hendrick ter Brugghen var ogs\xc3\xa5 direkte influert av Caravaggio._NEWLINE_Caravaggio influerte kunstmilj\xc3\xb8et i s\xc3\xa5pass stor grad at flere skoler oppsto med sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 etterligne stilen hans. Mange av skolene ble grunnlagt i Caravaggios levetid, men flere kunstere som var langt eldre enn Caravaggio selv. Mange av elevene kalte seg for Caravaggistene, og spesielt Utrecht-Caravaggisme fra byen Utrecht i Nederland. Kjente malere som gikk p\xc3\xa5 slike skoler inkluderer Dirck van Baburen og Francisco de Zurbar\xc3\xa1n. Sistnevnte har blitt stemplet som "Spanias Caravaggio"._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1500-tallet og begynnelsen av 1600-tallet ble flere store kirker og palasser oppf\xc3\xb8rt i Roma, og det var et stort behov for malerier til utsmykking av disse byggene. Den romersk-katolske kirken var opptatt med motreformasjonen og beh\xc3\xb8vde en autentisk religi\xc3\xb8s kunst for \xc3\xa5 m\xc3\xb8te trusselen fra protestantismen. Caravaggios malerier var vel egnet for dette form\xc3\xa5let, med sin radikale naturalisme som kombinerte n\xc3\xa6r fysisk observasjon med en dramatisk, n\xc3\xa6rmest teatralsk fremstilling av motivenes lys- og skyggepartier. I Caravaggios hender ble denne nye stilen et virkemiddel for fremstilling av autentisitet og \xc3\xa5ndelighet.\n_START_SECTION_\nVerk\n_START_PARAGRAPH_\nUnder vises noen av de viktigste verkene til Caravaggio, kronologisk fra venstre til h\xc3\xb8yre.'