b'\n_START_ARTICLE_\nSosialisme for det 21. \xc3\xa5rhundre\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nEtter en serie med strukturelle justeringsl\xc3\xa5n og gjeldssanering ledet av Det internasjonale pengefondet op 1990-tallet, opplevde Latin-Amerika en betydelig \xc3\xb8kning i ulikhet. Mellom 1990 og 1999 steg Gini-koeffisienten i nesten alle latinamerikanske land. Flyktige priser og inflasjon f\xc3\xb8rte til misn\xc3\xb8ye. I 2000 var bare 37% av latinamerikanerne var forn\xc3\xb8yd med sine demokratier (20 poeng mindre enn europeere og 10 poeng mindre enn sub-sahariske afrikanere). I denne sammenhengen dukket en b\xc3\xb8lge av venstreorienterte sosio-politiske bevegelser p\xc3\xa5 vegne av urfolks rettigheter, cocaleros, arbeiderrettigheter, kvinners rettigheter, landrettigheter, og utdanningsreform opp for \xc3\xa5 til slutt gi moment for valg av sosialistiske ledere._NEWLINE_Sosialismen av det 21. \xc3\xa5rhundre trekker p\xc3\xa5 urfolkstradisjoner om felles styring og tidligere latinamerikanske sosialistiske og kommunistiske bevegelser, inkludert de av Salvador Allende i Chile, Fidel Castro og Che Guevara p\xc3\xa5 Cuba, EZLN i Mexico og Den sandinistiske frigj\xc3\xb8ringsfront i Nicaragua.\n_START_SECTION_\nRegional integrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nModellen av sosialisme for det 21. \xc3\xa5rhundre oppfordrer til \xc3\xb8konomisk og politisk samarbeid mellom nasjoner i Latin-Amerika og Karibia. Dette ledsages ofte med motstand mot nordamerikansk innflytelse. Regionale organisasjoner som CELAC, Mercosur, UNASUR, og ALBA fremmer samarbeid med Latin-Amerika og ekskluderer nordamerikanske land._NEWLINE_ALBA er mest eksplisitt relatert til sosialisme for det 21. \xc3\xa5rhundre. Mens andre organisasjoner fokuserer p\xc3\xa5 \xc3\xb8konomisk integrasjon, fremmer ALBA sosial, politisk og \xc3\xb8konomisk integrasjon mellom landene som st\xc3\xb8tter demokratisk sosialisme. Etableringen ble annonsert i direkte opposisjon til George W. Bushs fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 etablere en frihandelsomr\xc3\xa5de for Amerika som inkluderte USA. I 2008 innf\xc3\xb8rte ALBA en monet\xc3\xa6r union med SUCRE som sin regional valuta.\n_START_SECTION_\nDen bolivarianske revolusjonen\n_START_PARAGRAPH_\nVenezuelas tidligere president Hugo Ch\xc3\xa1vez har kalt prosessen med sosialistiske reformer i Venezuela for \xc2\xabden bolivarianske revolusjonen\xc2\xbb. Den er sterkt p\xc3\xa5virket av teoriene til M\xc3\xa9sz\xc3\xa1ros, Lebowitz og Harnecker (som var Ch\xc3\xa1vez\' r\xc3\xa5dgiver mellom 2004 og 2011) enn av Dieterich. Prosessen trekker navnet sitt fra den latinamerikanske frigj\xc3\xb8reren Sim\xc3\xb3n Bol\xc3\xadvar, og er et moderne eksempel p\xc3\xa5 bolivarianisme.\n_START_SECTION_\nBuen vivir\n_START_PARAGRAPH_\nOfte oversatt til "godt liv" eller "\xc3\xa5 leve godt," er begrepet buen vivir relatert til bevegelsen for urfolks rettigheter og naturrettigheter. Det fokuserer p\xc3\xa5 det levende b\xc3\xa6rekraftige som medlem av et fellesskap som inkluderer b\xc3\xa5de mennesker og naturen. Buen vivir er nedfelt i Ecuadors nye grunnlov som et alternativ til nyliberal utvikling. Grunnloven skisserer et sett av rettigheter, hvorav den ene er rettighetene til naturen. I tr\xc3\xa5d med kravet om disse rettighetene, s\xc3\xb8ker buen vivir \xc3\xa5 endre forholdet mellom natur og mennesker til et mer bio-pluralistisk syn, som eliminerer separasjon mellom natur og samfunn. Denne tiln\xc3\xa6rmingen har blitt brukt til Yasun\xc3\xad-ITT-initiativet._NEWLINE_Buen vivir er noen ganger konseptualisert som samarbeidsforbruk i en delings\xc3\xb8konomi, og begrepet brukes til \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 verden p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te kraftig differensiert fra naturlig, sosial eller menneskelig kapital.'