b'\n_START_ARTICLE_\nVarmtvannsbereder\n_START_PARAGRAPH_\nEn varmtvannsbereder er et apparat konstruert for \xc3\xa5 berede og eventuelt lagre varmtvann til husholdninger, institusjoner og industri. Begrepet varmtvann kan deles inn i to grupper: varmtvann (opp til 80 \xc2\xb0C) og hetvann (over 80 \xc2\xb0C). Varmtvann brukes hovedsakelig i husholdninger, industri, kontor og institusjoner. I storhusholdning, n\xc3\xa6ringsmiddelindustri og s\xc3\xa5 videre, hvor det p\xc3\xa5 grunn av hygieniske krav er behov for h\xc3\xb8yere temperatur, benyttes ogs\xc3\xa5 hetvann._NEWLINE_Tappested for forbruksvann skal ikke ha vanntemperatur som kan for\xc3\xa5rsake forbrenningsskade. For varmtvann til personlig hygiene i barnehager, omsorgsboliger etc. b\xc3\xb8r maksimumstemperaturen ikke overstige 38\xc2\xa0\xc2\xb0C ved tappestedet. For \xc3\xb8vrige installasjoner b\xc3\xb8r temperaturen ikke overstige 55\xc2\xa0\xc2\xb0C.  Dette ivaretas stort sett ved at beredere er utstyrt med blandeventil.\n_START_SECTION_\nVarmtvannsbeholder\n_START_PARAGRAPH_\nEldre type vannvarmer med forr\xc3\xa5dstank. Vanligvis oppvarmet med elektrisk element. Beholderen er normalt trykkl\xc3\xb8s, og det tilf\xc3\xb8res kaldt vann til bunn av beholderen n\xc3\xa5r varmtvannskranen \xc3\xa5pnes. Varmt vann fra toppen av beholderen f\xc3\xb8res tilbake til kranen og blandes eventuelt med kaldt vann til \xc3\xb8nsket temperatur. Til dette kreves et s\xc3\xa5kalt trel\xc3\xb8ps blandebatteri (kran). Beholdere produseres ikke lenger i Norge, men det finnes sm\xc3\xa5 varianter p\xc3\xa5 markedet, beregnet for vaskeservanter og tappesteder med sm\xc3\xa5 vannbehov. Beholdere trenger ikke sikkerhetsventil, da utl\xc3\xb8pet til kranen alltid er \xc3\xa5pent. Det er derfor vanlig at det drypper litt i kranen n\xc3\xa5r beholderen er under oppvarming._NEWLINE_Denne teknologien er gammel. Det finnes eksempel p\xc3\xa5 at fagfolk ikke lengre kjenner til virkem\xc3\xa5ten i en varmtvannsbeholder. Dette kan f\xc3\xa5 katastrofale f\xc3\xb8lger. I februar 2010 var det et eksempel hvor en r\xc3\xb8rlegger byttet blandebatteri (kran) i en kj\xc3\xb8kkenbenk med varmtvannsbeholder. Vedkommende brukte et ordin\xc3\xa6rt tol\xc3\xb8ps batteri og stengte dermed det \xc3\xa5pne l\xc3\xb8pet som finnes i et trel\xc3\xb8ps batteri. Den elektriske termostaten i beholderen var gammel og defekt, med resultat at vannet i beholderen kokte. Det resulterte at beholderen eksploderte. R\xc3\xb8rleggeren gjorde ytterligere en feil ved at det ikke ble montert sikkerhetsventil. Uansett er ikke en varmtvannsbeholder beregnet for ordin\xc3\xa6rt vanntrykk. I dette tilfellet klarte beholderen vanntrykket og enn sikkerhetsventil kunne teoretisk hindret eksplosjonen.\n_START_SECTION_\nEkspansjon og drypp fra sikkerhetsventilen\n_START_PARAGRAPH_\nI likhet med varmtvannsbeholderens drypp fra kranen under oppvarming, vil sikkerhetsventilen p\xc3\xa5 en forr\xc3\xa5dsbereder kunne dryppe i enkelte tilfeller. _NEWLINE_Vann utvider seg (ekspanderer) under oppvarming, rundt 3\xc2\xa0% fra 5\xe2\x80\x9370 \xc2\xb0C. I en bereder p\xc3\xa5 200 liter blir dette ca. 6 liter. Vann er ikke komprimerbart, s\xc3\xa5 dette vannet m\xc3\xa5 ledes bort fra berederen. Vanligvis skyves ekspansjonsvannet tilbake p\xc3\xa5 kaldtvannsledningen og mot nettet (vannverket). Det er i dag vanlig at de fleste installasjoner har en trykkreduksjonsventil. Man \xc3\xb8nsker lavere trykk i sanit\xc3\xa6ranlegget inne i huset enn det er i det offentlige nettet. En reduksjonsventil fungerer slik at den samtidig er en tilbakeslagsventil. Det \xc3\xb8kende vannvolumet p\xc3\xa5 innsiden vil ikke lenger kunne f\xc3\xb8res tilbake til det offentlige nettet og det oppst\xc3\xa5r et \xc3\xb8ket trykk inne i husets r\xc3\xb8rnett. Dette kan man ogs\xc3\xa5 se p\xc3\xa5 reduksjonsventilens manometer (trykkm\xc3\xa5ler), hvor en kan avlese et h\xc3\xb8yere trykk enn reduksjonsventilen er innstilt p\xc3\xa5. Dette trykket normaliserer seg straks en kran \xc3\xa5pnes. Dersom det ikke er noen lekkasjer i kraner eller toaletter vil dette overtrykket kunne n\xc3\xa5 utl\xc3\xb8sertrykket for sikkerhetsventilen (normalt ca. 9 bar) p\xc3\xa5 varmvannsberederen og ekspansjonsvannet ledes ut denne veien._NEWLINE_En annen mulig \xc3\xa5rsak til drypp fra varmtvannsberederens sikkerhetsventil er dersom en ikke har reduksjonsventil og trykket p\xc3\xa5 nettet overstiger 9 bar som er vanlig utl\xc3\xb8sertrykk for en slik sikkerhetsventil. _NEWLINE_For \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at det dannes en vanndam p\xc3\xa5 gulvet foran berederen kan det monteres et ekspansjonskar p\xc3\xa5 kaldtvannstilf\xc3\xb8selen til varmtvannsberederen. Dette er en lukket tank p\xc3\xa5 ca. 10\xe2\x80\x9318 liter som er delvis luftfylt.\n_START_SECTION_\nLegionella\n_START_PARAGRAPH_\nLegionella er en vanlig forekommende bakterie som under gitte betingelser kan f\xc3\xb8re til Legion\xc3\xa6rsyken. Sykdommen ble f\xc3\xb8rst beskrevet i juli 1976 i Philadelphia, hvor det var et st\xc3\xb8rre utbrudd av sykdommen under \xc3\xa5rsm\xc3\xb8tet til the American Legion (amerikanske krigsveteraner), derav navnet._NEWLINE_Om forholdende ligger til rette kan det blomstre opp legionellabakterier i varmtvannssystemer. Det er derfor viktig at selve berederen holder en temperatur som godt overstiger 60 \xc2\xb0C. Det er tilstrekkelig at berederen varmes opp til en tilstrekkelig temperatur med jevne mellomrom. Likeledes b\xc3\xb8r man med jevne mellomrom gjennomspyle r\xc3\xb8ranlegg og dusjhoder med vann som holder en tilstrekkelig temperatur. Eksempelvis har moderne avanserte varmepumper program som ivaretar desinfisering av berederen.'