b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa5nes skanse\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xa5nes skanse p\xc3\xa5 Sk\xc3\xa5nes ved Trondheimsfjorden utenfor Levanger ble oppf\xc3\xb8rt under den s\xc3\xa5kalte Hannibalsfeiden mellom Danmark og Sverige i 1643\xe2\x80\x931645 under ledelse av lensherre Fredrik Urne og krigskommiss\xc3\xa6r Jacob Morgensen. Rester av denne er enn\xc3\xa5 synlige i terrenget. Hovedskansen ble oppf\xc3\xb8rt der g\xc3\xa5rden Sk\xc3\xa5nes vestre ligger i dag, sannsynligvis p\xc3\xa5 1670-tallet. Det er sannsynlig at den f\xc3\xb8rste delen som ble oppf\xc3\xb8rt var den s\xc3\xa5kalte Stjerneskansen, eller stjerneredutten, som ligger p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8yde over selve Sk\xc3\xa5nes. _NEWLINE_Det er imidlertid uklart om Stjerneskansen var en del av en hovedskanse allerede fra 1643. En redutt er en vanlig betegnelse p\xc3\xa5 en framskutt stilling, og stjerneskansens utforming og plassering i forhold til hovedskansen minner om samtidige redutter, blant annet de man finner ved Stene skanse i Verdal. Stjerneskansens funksjon kan ha v\xc3\xa6rt utsiktspost hvor man kunne se hele omr\xc3\xa5det rundt Sk\xc3\xa5nes, eller et forsvarspunkt mot veien. Man har f\xc3\xa5 kilder, men et kart fra ca. 1683 og Lorentz Diderich Kl\xc3\xbcwers kart fra 1824 viser b\xc3\xa5de hovedskansen og redutten. Man kan tenke seg at begge delene ble p\xc3\xa5begynt i 1643 da det tok  ca 2 \xc3\xa5r \xc3\xa5 ferdigstille. Men den generelle antagelsen er at hovedskansen ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 1670-tallet. Den kan ha blitt utvidet i 1683, da kartet fra samme \xc3\xa5r som viser skansen og redutten er et planleggingskart med bygningsm\xc3\xa5l. Senere milit\xc3\xa6rkart viser ikke redutten. _NEWLINE_Foruten de forskjellige kartene er det som sagt f\xc3\xa5 kilder til skansen. En av de tidligste kildene, fra 1675, forteller av den svenske generalmajor Carl Sparre fikk underretning om at det ved Sk\xc3\xa5nes skanse var 50 mann som voktet proviantlageret. Det er i tillegg et dagboknotat fra generall\xc3\xb8ytnant Kristian Gyldenl\xc3\xb8ve. Gyldenl\xc3\xb8ve skriver at skansen var velutstyrt og velanlagt. Han beskriver ogs\xc3\xa5 stjerneredutten som en enkel \xc2\xabtr\xc3\xa6skanse\xc2\xbb, og viser til den som \xc2\xabstjerneskandse[n]\xc2\xbb._NEWLINE_Sk\xc3\xa5nes skanse fungerte som et knutepunkt for transport og sikring av forsyninger til grensen, deriblant Stene skanse i Verdal. En skriftlig kilde fra 1710 antyder at Sk\xc3\xa5nes ble ansett som viktig. Mer enn 10\xc2\xa0000 flere dagsrasjoner ble sendt til Sk\xc3\xa5nes enn til Trondheim. Sk\xc3\xa5nes ligger p\xc3\xa5 en landtunge som p\xc3\xa5 1600-1700-tallet stakk mer ut i fjorden, men sedimentering som f\xc3\xb8lge av et bekkeutl\xc3\xb8p og moderne landbruk har f\xc3\xb8rt til at vikene p\xc3\xa5 hver side er fylt igjen. Det er sannsynlig at landtungen var en \xc3\xb8y i sen bronsealder/eldre jernalder. Gerhard Sch\xc3\xb8ning registrerte i 1773 bautaer p\xc3\xa5 landtungen. Det er i tillegg registrert bergkunst, noe som tyder p\xc3\xa5 at Sk\xc3\xa5nes hadde en religi\xc3\xb8s funksjon. _NEWLINE_Det milit\xc3\xa6re n\xc3\xa6rv\xc3\xa6ret var en viktig del av samfunnet i Levanger og Skogn i skansens samtid, og kavaleriet hadde en leir ved Levanger g\xc3\xa5rd. Et gammelt milit\xc3\xa6rkart som senere ble kopiert av Sch\xc3\xb8ning og Kl\xc3\xbcwer viser at ogs\xc3\xa5 Halsstein bygdeborg i Levanger kan ha v\xc3\xa6rt planlagt som en kanonstilling. Det er imidlertid uvisst om Halsstein faktisk ble benyttet til dette form\xc3\xa5let. Som en f\xc3\xb8lge av det milit\xc3\xa6re n\xc3\xa6rv\xc3\xa6ret og den spente situasjonen, ble det avholdt flere store milit\xc3\xa6r\xc3\xb8velser. Sk\xc3\xa5nes skanse blir nevnt i forbindelse med en av disse. \xc3\x98velsen ble avholdt i 1648 mens oberst Benedict Kress var kommandant for skansen. Kress var gammel yrkesmilit\xc3\xa6r, og veteran fra tredve\xc3\xa5rskrigen. Han la derfor strenge krav til disiplin. Soldatene ved skansen, som stort sett var utkommanderte b\xc3\xb8nder, ble delt inn i to deler: en som skulle forsvare skansen, og en som skulle g\xc3\xa5 til angrep. For \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re \xc3\xb8velsen mer realistisk besluttet han \xc3\xa5 skyte med skarpt mot angriperne fra en av kanonene p\xc3\xa5 skansen. Som et resultat av dette ble en av soldatene alvorlig kvestet, og d\xc3\xb8de senere av skadene. Kress ble stilt for krigsrett i Trondheim, og henrettet i 1649. Av rettsdokumentene framg\xc3\xa5r det ogs\xc3\xa5 at han \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r skulle ha hugget en soldat med k\xc3\xa5rden sin, angivelig fordi soldaten skal ha klaget p\xc3\xa5 et ubrukelig gev\xc3\xa6r. Han ble gravlagt ved V\xc3\xa5r Frue kirke i Trondheim._NEWLINE_Den eneste gangen det var en reell trefning ved Sk\xc3\xa5nes skanse var i forbindelse med general Armfeldts h\xc3\xa6rtog h\xc3\xb8sten 1718. Det ble i den forbindelsen l\xc3\xb8snet kun noen f\xc3\xa5 skudd, f\xc3\xb8r kommandanten oppga skansen til svenskene. Et kart tegnet av den svenske offiseren Gab. Cronstedt i forbindelse med den svenske okkupasjonen viser at skansen var sv\xc3\xa6rt velutstyrt. P\xc3\xa5 kartet er det anf\xc3\xb8rt flere ulike bygninger, deriblant et eget bakeri og en ammunisjonskjeller som i dag ligger under et av uthusene p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Sk\xc3\xa5nes vestre. I tillegg er det anf\xc3\xb8rt flere retransjementer foran skansen. If\xc3\xb8lge Cronstedt var Skansen ved Armfeldts angrep i 1718 bemannet med 130 landdragoner og innkalte b\xc3\xb8nder._NEWLINE_Da svenskene forlot Sk\xc3\xa5nes, satte de fyr p\xc3\xa5 skansen. En ny skanse ble planlagt. Et kart og et prospekt fra ca. 1720 viser den nye skansen. Sk\xc3\xa5nes var i bruk som skanse fram til 1747. Fundamentene til bastionene er enn\xc3\xa5 synlige i terrenget rundt g\xc3\xa5rdstunet.'