b'\n_START_ARTICLE_\nBlandingsdemokrati\n_START_PARAGRAPH_\nEt blandingsdemokrati, ogs\xc3\xa5 kalt deltakerdemokrati er en demokratisk styreform som er dels representativt, men der folket har muligheter til direkte politisk innflytelse utenfor valgene til de representative organene. Dette kan blant annet omfatte initiativrett og direkte innflytelse i offentlig budsjettering. _NEWLINE_Flere europesieke land har representativt demokrati, men med mulighet for direkte folkeavstemninger om popul\xc3\xa6re saker. Norge er ikke et av dem. I Latvia er 30\xc2\xa0000 underskrifter nok til \xc3\xa5 foresl\xc3\xa5 en sak for parlamentet, som deretter kan ende med folkeavstemining. I Litauen trengs det 50\xc2\xa0000 underskrifter (innen to m\xc3\xa5neder) for at parlamentet skal ta opp en sak, mens med 300\xc2\xa0000 underskrifter innen tre m\xc3\xa5neder kan en sak sendes til folkeavstemining. Vedtaket er kun gyldig dersom opplutningen ved valget er over 50 prosent._NEWLINE__NEWLINE_Et deliberativt demokrati er kompatibelt b\xc3\xa5de med direkte og representativt demokrati, og kan v\xc3\xa6re en form for blandingsdemokrati basert p\xc3\xa5 samtale og kunnskap. Borgere, eksperter, og politikere sammen fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 konsensus, og ut\xc3\xb8velse av maktrettferdiggj\xc3\xb8res p\xc3\xa5 bakgrunn av en offentlig diskusjon. Avgj\xc3\xb8relser tas ved direkte valg, eller ved forhandliger der forskjellige interessgrupper presenter sitt syn og politikernes oppgave er \xc3\xa5 finne den l\xc3\xb8sningen som er best, eller minst d\xc3\xa5rlig, for alle. J\xc3\xbcrgen Habermas har v\xc3\xa6rt en filosofisk og sosiologisk bidragsyter til samtaledemokrati._NEWLINE_Utdypende artikkel: Deliberativt demokrati'