b"\n_START_ARTICLE_\nHippokrates fra Kh\xc3\xados\n_START_PARAGRAPH_\nHippokrates fra Kh\xc3\xados (gresk: \xe1\xbc\xb9\xcf\x80\xcf\x80\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xce\xac\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xce\xa7\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82, f\xc3\xb8dt ca. 470, d\xc3\xb8d 410 f.Kr.) var en gresk matematiker fra \xc3\xb8ya Kh\xc3\xados. Han arbeidet spesielt med geometriske problem som var av st\xc3\xb8rst interesse i antikkens Hellas. I denne forbindelse skrev han en av de f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker i geometri. Av egne bidrag huskes best hans fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 l\xc3\xb8se problemet rundt sirkelens kvadratur og kubens fordobling, men uten \xc3\xa5 lykkes. Derimot viste han at arealet av spesielle figurer avgrenset av to sirkelbuer kunne beregnes geometrisk. Disse halvm\xc3\xa5neformede figurene har senere f\xc3\xa5tt navnet Hippokrates' luner._NEWLINE_Hippokrates var ogs\xc3\xa5 opptatt med sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l innen astronomi. I forbindelse med observasjoner mente han at vi kan se ved at lysstr\xc3\xa5ler blir sendt ut fra \xc3\xb8yet. Dette var ogs\xc3\xa5 Platon for, men Aristoteles argumenterte for at de ble mottatt av \xc3\xb8yet.\n_START_SECTION_\nVitenskapelig liv\n_START_PARAGRAPH_\nDa Hippokrates vokste opp p\xc3\xa5 Kh\xc3\xados, er det sannsynlig at han tidlig ble kjent med arbeidene til Pythagoras da denne kom fra nabo\xc3\xb8ya Samos. Dette kan ha v\xc3\xa6rt en medvirkende \xc3\xa5rsak til at han tok interesse i logiske bevis og innf\xc3\xb8rte i denne sammenhengen metoden med reductio ad absurdum. Forskjellige beretninger sier at han viet seg fullstendig til l\xc3\xb8sning av geometriske problem etter at han hadde opplevd flere mislykkede pengetransaksjoner._NEWLINE_Hippokrates skrev den f\xc3\xb8rste, kjente l\xc3\xa6rebok i geometri. Den het Elementene (gresk: \xce\xa3\xcf\x84\xce\xbf\xce\xb9\xcf\x87\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xb1, Stoicheia) og inneholdt fundamentale definisjoner og teorem som andre senere kunne bygge videre p\xc3\xa5. Euklid kallte knapt hundre \xc3\xa5r senere ogs\xc3\xa5 sitt l\xc3\xa6reverk i geometri for Elementene. Hippokrates var den som begynte \xc3\xa5 betegne punkter med bokstaver som  A, B og C slik at et triangel kunne omtales som figuren ABC.\n_START_SECTION_\nKubens fordobling\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 den tiden Hippokrates levde var et av de st\xc3\xb8rste problemene innen geometrien \xc3\xa5 finne sidekanten i en kube med dobbelt s\xc3\xa5 stort volum som en gitt kube. L\xc3\xb8sning av denne oppgaven fikk derfor navnet kubens fordobling. Den tilsvarende oppgaven med et kvadrats fordobling visste man kunne l\xc3\xb8ses ved \xc3\xa5 konstruere mellomproporsjonalen eller det geometriske middel av tallene 1 og 2. Dette ledet Hippokrates til \xc3\xa5 vise at fordobling av kuben kunne l\xc3\xb8ses ved \xc3\xa5 finne to mellomproporsjonaler mellom de samme tallene. Hvordan dette skulle gj\xc3\xb8res i praksis, visste han ikke. Men likevel var dette resulatetet avgj\xc3\xb8rende da Menaikhmos senere viste at disse mellomproporsjonalene var gitt som skj\xc3\xa6ringspunkt mellom forskjellige kjeglesnitt."