b'\n_START_ARTICLE_\nSteinsetting\n_START_PARAGRAPH_\nSteinsetting, eller steinsetning, er en samlebetegnelse for forhistoriske monumenter best\xc3\xa5ende av reiste steiner som danner sirkul\xc3\xa6re, firkantede eller ovale kretser. Enkelte kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re skipsformet. Steinsettingen kan gjerne ha store kantsteiner i form av bautasteiner og de rektangul\xc3\xa6re settingene har gjerne store hj\xc3\xb8rnesteiner. De som er formet som et skip har gjerne en stor stein i endene, i baug og akter, og mindre i \xc3\xb8kende grad mellom disse. Eksempler p\xc3\xa5 dette finnes p\xc3\xa5 Gotland og i Elgesem i Vestfold. _NEWLINE_Steinsettingene finnes over hele Europa hvor de som regel dateres til steinalderen eller bronsealderen. I Norge kan dateres de vanligvis til eldre jernalder. De er sv\xc3\xa6rt vanlige i Sverige. De fleste av Sveriges steinsettinger finner man i J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4n og Skaraborgs l\xc3\xa4n, men de forekommer ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 \xc3\x96land, Gotland samt i M\xc3\xa4lardalen. Arkeologiske unders\xc3\xb8kelser har vist at monumentene ofte markerer graver. Steinsettinger kan v\xc3\xa6re over 30 meter i diameter og skipssettingene kan v\xc3\xa6re opp til 45 meter lange, eksempelvis Elgesem._NEWLINE_En annen benevnelse p\xc3\xa5 de sirkul\xc3\xa6re steinsettingene er \xc2\xabdommerringer\xc2\xbb eller \xc2\xabtingsteiner\xc2\xbb (svensk: domarring). Steinene i disse er oftest odde i antall, hvor sju eller ni steiner er det vanligste. Navnet kommer fra en feilaktig oppfatning fra historisk tid om at steinsettingene var brukt som tingplasser, at det skulle v\xc3\xa6re sete for dommerne i det lokale tinget; at de enkelte steinene var sete for den enkelte dommer. Det finnes ingen belegg for denne p\xc3\xa5standen. Tvert imot er det vist til at steinsettingene p\xc3\xa5 Hunn i Borge teller i alt tjue steinsettinger liggende tett i tett. S\xc3\xa5 mange \xc2\xabtingplasser\xc2\xbb liggende s\xc3\xa5 kloss opp i hverandre demonstrerer at tolkningen faller p\xc3\xa5 sin egen urimelighet. Gjengs tolkning i dag er at steinsetningene  helt enkelt er gravanlegg, og at de ofte inneholder relativt sparsomt utstyrte branngraver. Sekund\xc3\xa6rgraver kan ha tilkommet i ettertid.'