b'\n_START_ARTICLE_\nIver Jenss\xc3\xb8n til Frits\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nIver Jenss\xc3\xb8n til Frits\xc3\xb8 (ca. 1500\xe2\x80\x931570) var lensherre og bergh\xc3\xb8vedsmann, og den f\xc3\xb8rste av de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabjernskjeggene\xc2\xbb p\xc3\xa5 Fresje. Han skrev seg f\xc3\xb8rst som Iver Jenss\xc3\xb8n til Hovin \xe2\x80\x93 som viser til Helg\xc3\xb8ya i Mj\xc3\xb8sa. Det var f\xc3\xb8r han kj\xc3\xb8pte g\xc3\xa5rden Fresje ved Farris i 1541. Han var egentlig av slekten Baden og var s\xc3\xb8nn av bispelensmann i Ellinge i Danmark, Jens Lauridsen til Oddenstrup og Karen Graa, kalt Karen Marcusdatter i likprekenen til s\xc3\xb8nnen Peder.\n_START_SECTION_\nJernskjegg - Baden\n_START_PARAGRAPH_\nIver Jenss\xc3\xb8n til Frits\xc3\xb8 og s\xc3\xb8nnen Peder er begge blitt tillagt slektsnavnet Jernskjegg. Det kan ikke dokumenteres at disse brukte dette som slektsnavn \xe2\x80\x93 det gjorde heller ikke samtidens offentlige skrivere. _NEWLINE_V\xc3\xa5penet til Iver Jenss\xc3\xb8n var likt med det som ble f\xc3\xb8rt av den danske adelsslekten Baden, dvs liggende gul m\xc3\xa5ne over et hvitt kamskjell p\xc3\xa5 bl\xc3\xa5 bunn. Slekten Jernskegg hadde kun kamskjellet \xe2\x80\x93 hvitt p\xc3\xa5 bl\xc3\xa5 bunn. Det er p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at slekten i Larvik er blitt tillagt navnet Jernskjegg p\xc3\xa5 grunn av at nevnte Iver hadde fru Edle Jernskjegg som fadder. Denne slekten var utd\xc3\xb8dd p\xc3\xa5 mannssiden i 1513. P\xc3\xa5standen finnes i NST (Norsk Slektshistorisk Tidsskrift) \xe2\x80\x93 uten kildeangivelse. Edle tilh\xc3\xb8rte Skjolden\xc3\xa6s eller Ellinge-linjen. _NEWLINE_Baden er det offisielle slektsnavnet for Ivers slekt, og den danske adelsdamen Lisbet Bryske benyttet dette i si v\xc3\xa5penbok fra ca. 1650. Se ogs\xc3\xa5 artiklene Hedrum kirkes heraldikk og Tanum kirkes heraldikk.\n_START_SECTION_\nAkershus slott \xe2\x80\x93 Gims\xc3\xb8y kloster \xe2\x80\x93 Fr\xc3\xb8land skibrede\n_START_PARAGRAPH_\nIver utf\xc3\xb8rte tjenester i ledende stilling for Akershus slott 1528-29 \xe2\x80\x93 hos Mogens Gyldenstjerne. Iver var for\xc3\xb8vrig onkel til admiral Hans Lauridsen (Baden), som var gift med Karen Knudsdtr Gyldenstjerne. Denne Hans ble ogs\xc3\xa5 bl.a. lensmann i Brunla en periode._NEWLINE_Iver hadde allerede i 1529 blitt forlenet med Gims\xc3\xb8y kloster:_NEWLINE_Iver Jenss\xc3\xb8n fik Livsbrev paa Kongens og Norges Krones Kloster Gims\xc3\xb8 pro servitio facto et faciendo, mod tilb\xc3\xb8rlig Tjeneste og slig Tyngde og Afgift baade til Jomfruerne, som i samme Kloster ere, og andensteds, som der pleier at gj\xc3\xb8res af, bygge og forbedre Klostret, holde de dertil liggende Tjenere ved Lov og Ret o.s.v. Gottorp S\xc3\xb8ndag Invocavit [14. febr] 1529. I Randen tilf\xc3\xb8iet: Det blev forbrudt, og Kgl. Maj. Undte ham et andet Len, ul sequitur._NEWLINE_Laurits Jenss\xc3\xb8n V\xc3\xa6bner til Raml\xc3\xb8se har berettet for Kongen, at hans Broder Iver Jenss\xc3\xb8n, som havde Gims\xc3\xb8 Kloster i Forlening, blev greben af Kong Christiern nu han der i Riget kom, og blev n\xc3\xb8dt til at sige Kong Christiern Tjeneste imod sin Vilje; da efter slig Leilighed har Kongen undt og givet ham Leide at komme til Kongen og Danmarks Riges Raad for sig at forantvorde og fordagtinge (Vaaren 1532)._NEWLINE_Iver Jenss\xc3\xb8n fik F\xc3\xb8lgebrev ad gratiam til B\xc3\xb8nder og Almue i Fr\xc3\xb8land Skibrede i s\xc3\xa6dvanlig Form. Tirsdag eft. Petri ad vincula [6. august] 1532. Iver Jenss\xc3\xb8n fik Brev paa Fr\xc3\xb8lands Skibrede med al Kongelig Rente og Rettighed, al den Stund han beviser sig med Troskab og villig Tjeneste mod Kongen og Riget, og gi\xc3\xb8r deraf tilb\xc3\xb8rlig Tjeneste og Afgift. Onsdag eft. Bartholom\xc3\xa6i [28. aug] 1532._NEWLINE_Selv om det langt tilbake hadde v\xc3\xa6rt b\xc3\xa5de stamper og kverner i Farriselva, eller Nannar\xc3\xa5 som den ble kalt i 1399, s\xc3\xa5 m\xc3\xa5 man vel kunne si at det var Iver Jenss\xc3\xb8n som startet industrieventyret\xc2\xa0ved Farriselva\xc2\xa0i 1539, da han dette \xc3\xa5ret startet moderne sagbruk her. Noen \xc3\xa5r tidligere hadde man i Norge begynt \xc3\xa5 ta i bruk oppgangssaga, noe som gjorde\xc2\xa0det mulig \xc3\xa5\xc2\xa0utnytte vannkraft og sage mekanisk. Tidligere var det h\xc3\xa5ndsagskj\xc3\xa6ring og bjelkehugging for h\xc3\xa5nd.\n_START_SECTION_\nOvertar g\xc3\xa5rdene Fresje, Nanset og Rolsrud 1541\n_START_PARAGRAPH_\nIver Jens\xc3\xb8n makeskifter med Kronen g\xc3\xa5rdene Fresje, Nanset og Rolsrud \xe2\x80\x93 brev datert 21. mars 1541. Han kaller seg ved denne anledningen  Jegh Juer Jensson aff wobenn tiill Hoffuyn og skriver videre \xe2\x80\xa6haffuer hans kon: mats giort eth iorde skiiffte meth megh som hans naades h\xc3\xb8gmectuge breff ther om vdt ydermere wdtuisser ath ieg her effther skall til euerdeliigh eyghe myn hustruff och begges vore arffuinghe skulle beholle och ff\xc3\xb8lge thesse eptherscreffne gorde som er Ffresse Nannesetther och Rolsrudh meth alle synne reetthe tiill liigelsze\xe2\x80\xa6_NEWLINE_I Norske Rigsregistranter (NRR) finner vi denne hendelsen beskrevet slik: Iver Jenss\xc3\xb8n fik Mageskiftebrev paa eftern\xc3\xa6vnte Kongens og Norges Krones Gaarde til sig og sine Arvinger til evig Tid: Fressegaard i Brunla Len i Hedrum Sogn, som skylder 4 L\xc3\xb8ber Sm\xc3\xb8r, Nannesetter sammesteds 2 L\xc3\xb8ber Sm\xc3\xb8r, 1 Kohud, Rolsrud sammesteds 1 L\xc3\xb8b Sm\xc3\xb8r, 4 Kalvskind, Kvernefossen skylder 3 Skippund Bygmel, af Laxefisket i Elven 1 T\xc3\xb8nde Lax;_NEWLINE_og haver han derimod udlagt til Kronen f\xc3\xb8lgende Gaarde og Gods: Vestren i Hedrum Sogn i Brunla Len, skylder 3 L\xc3\xb8ber Sm\xc3\xb8r, Esbernsrud sammesteds, skylder 2 L\xc3\xb8ber Sm\xc3\xb8r, Ostdal i Nes paa Hedemarken 1 Pund Rugmel, 2 Landsgaarde i Ringsager Sogn, skylder hver 1 Pund Rugmel, 4 Skind af en \xc3\x98degaard, Foss i Tofte [Tuft] Sogn i Lagerdal 1 1/2 Pund Bygmel, Hauge i Rygge Sogn, skylder 3 Pund Salt til aarlige Landgilde; cum. claus. consv., _NEWLINE_dog saa, at naar Kongen selv kommer til Norge, og erfarer, at samme Gods er Norges Krone saa beleiligt, at det ikke fra Kronen undv\xc3\xa6res kan, da skal det staa paa begge Siider frit, at hver maa annamme sit Eget. Kj\xc3\xb8benhavn Mandag efter S\xc3\xb8ndag Oculi [21. mars] 1541._NEWLINE_Iver Jenss\xc3\xb8n startet antakelig ganske raskt med byggingen av den s\xc3\xa5kalte Fresjeborgen.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5bud om borgerskap i Skiens len 1545\n_START_PARAGRAPH_\nSamtidig med at han blir bergh\xc3\xb8vedsmann skal han iverksette f\xc3\xb8lgende p\xc3\xa5bud fra kongen, jfr NRR:_NEWLINE_Brev til Iver Jenss\xc3\xb8n, at mange Udl\xc3\xa6ndiske fordriste sig til at bygge og bo i Skien og Skiens Len, der bruge Kj\xc3\xb8bmandshandel baade med Indl\xc3\xa6ndiske og Udl\xc3\xa6ndiske under Borgernes Skin og Frihed, og ikke ere Kongen svorne eller gj\xc3\xb8re Bergverket nogen Tilf\xc3\xb8ring; men hvis Kj\xc3\xb8bmandskab de bruge det f\xc3\xb8re de af Landet og der bruge deres N\xc3\xa6ring, og dog beraabe sig paa Bjergverkets Frihed, desligeste gj\xc3\xb8re andre af Undersaaterne der i Riget Forkj\xc3\xb8b paa hvis Vare der falder i Lenet baade hos Indl\xc3\xa6ndiske og Udl\xc3\xa6ndiske._NEWLINE_Alle og Enhver, Indl\xc3\xa6ndiske og Udl\xc3\xa6ndiske, forbydes derfor herefter at bygge og bo i Skien eller bruge nogen Handel eller Landkj\xc3\xb8b der i Lenene omkring, uden de have svoret Bergh\xc3\xb8vedsmanden Iver Jenss\xc3\xb8n og have Borgerskab, uden hvis de gj\xc3\xb8re Bergverket Tilf\xc3\xb8ring, saafremt Bergh\xc3\xb8vedsmanden ikke skal straffe derover. 17. mars 1545.\n_START_SECTION_\nPerioden 1545-1553\n_START_PARAGRAPH_\nDet ble drevet et myntverk p\xc3\xa5 Gims\xc3\xb8y klosters grunn 1543\xe2\x80\x9346. Mange av g\xc3\xa5rdene i Brunlanes var for\xc3\xb8vrig klosterets eiendom._NEWLINE_Iver bodde f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 Gims\xc3\xb8y, men da klosteret brant i 1546, skal han ha flyttet han over til Bratsberg g\xc3\xa5rd.  Iver skal for \xc3\xb8vrig ha plaget nonnene i klosteret \xe2\x80\x93 "beskjemmet" dem. Hamarbispen klaget p\xc3\xa5 dette og mente at han ogs\xc3\xa5 hadde et \xc2\xabskalkerykte\xc2\xbb i Borgsyssel. Et annet sted st\xc3\xa5r at Oslobispen (Reff/Rev) klaget p\xc3\xa5 at Iver hadde \xc2\xabutformet\xc2\xbb jomfruene. Han hadde f\xc3\xa5tt Gims\xc3\xb8y i len av Fredrik 1. mod slig tyngde og afgift til nonnene, som det er skik._NEWLINE_Det er ikke s\xc3\xa5 sikkert at han flyttet til Bratsberg, for i juni samme \xc3\xa5r som brannen, blir det tilsatt ny Berghauptmand: F\xc3\xb8lgebrev til Indbyggerne i Skienssyssel, der pleie at tjene til Bratsberg, som Iver Jenss\xc3\xb8n hidtil har havt i Befaling, at Kongen nu har forordnet H\xc3\xb8vedsmanden paa Agershuus Peder Hanss\xc3\xb8n til at v\xc3\xa6re \xc3\xb8verste Berghauptmand over alle Bergverker, og Hans Dringelberg at v\xc3\xa6re Foged og Tilsynsmand paa Bratsberg og til efter Peder Hanss\xc3\xb8ns Underviisning at skaffe Bergfolkene Kul og anden N\xc3\xb8dt\xc3\xb8rft, som de have Behov. Thorsdag efter Pintsedag (17. juni) 1546._NEWLINE_Iver mistet vel samtidig Fr\xc3\xb8lands Skibrede, men \xc3\xa5ret etter (1547) kan vi lese at: Iver Jenss\xc3\xb8n fikk Brev ad gratiam paa Fr\xc3\xb8lands Skibrede at have, nyde og beholde efter Kong Fredriks Brevs lydelse som han derpaa har, paa tilb\xc3\xb8rlig Tjeneste og ikke besv\xc3\xa6re B\xc3\xb8nderne med noget nyt Paal\xc3\xa6g eller Huusbondshold eller Indf\xc3\xa6stning. Thorsd. efter St. Andr\xc3\xa6a._NEWLINE_Iver var h\xc3\xb8vedsmann p\xc3\xa5 Akershus i frav\xc3\xa6ret til Jesper Friis i 1552.\n_START_SECTION_\nPerioden 1553 til Ivers d\xc3\xb8d i 1570\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb8nne Galde f\xc3\xa5r forleningsbrev p\xc3\xa5 Fr\xc3\xb8lands Skibrede (Edsberg, Thrygstad og Rakkestad Sogne) som Iver Jenss\xc3\xb8n hertil i Forlening havt har. 28. sept 1559. ...men Ivar Jenss\xc3\xb8n fik [p\xc3\xa5 nytt] Forleningsbrev paa Fr\xc3\xb8lands Skibrede ad gratiam, eftersom os elskelige T\xc3\xb8nne Galde nu udi V\xc3\xa6rge har. 4. juli 1560._NEWLINE_Iver Jenss\xc3\xb8n eide det gamle skriftet \xc2\xabEirspennil\xc2\xbb, som bl.a. inneholder slutten av Snorres kongesagaer \xe2\x80\x93 skrevet rundt 1280. _NEWLINE_Iver Jenss\xc3\xb8n til Frits\xc3\xb8 d\xc3\xb8de 19. feb 1570 \xe2\x80\x93 visstnok i "fruerstuen" i Fritz\xc3\xb8e Stenhus.\n_START_SECTION_\nGift med Karine Olavsdatter Galle/Galde\n_START_PARAGRAPH_\nIver var gift med fru Karine Olavsdotter Galle, som var "frenke" (slektning) til jomfru Karine Alvsdotter \xc2\xabTre roser\xc2\xbb til Grefsheim ved Hamar \xe2\x80\x93 like nord for Hoving\xc3\xa5rden som Iver skrev seg til. Karine arvet Bug\xc3\xa5rden i Sandefjord etter henne. \xc3\x85ret 1536 (DN I nr. 1086) kan vi lese om dette:_NEWLINE_\xe2\x80\xa6ath vy tha h\xc3\xb8rdh\xc3\xa6 ath \xc3\xa6rligh och velburdigh iomffrv, iomffrv Karin\xc3\xa6 Al(f)sdotther gaff syn k\xc3\xa6re ff(r)\xc3\xa6nck\xc3\xa6 ffrw Karine Olufftzdotther tiil ew\xc3\xa6rligh eygh\xc3\xa6 vndher fforne ffrw Karine och hyndes arffwingh\xc3\xa6 en hyndes gordh lygyndes paa Vestfollen vdti Sand\xc3\xa6 soghen som h\xc3\xa6dher Baagaardh\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Karine Galle var datter av Olav Svensson Galle til Tomb og Ulvhilde Henriksdatter Friis. Olav Galle til Tomb i R\xc3\xa5de var lensherre i Akershus og stattholder s\xc3\xb8nnafjells 1525-27. Karine Galle d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Fresje 12. april 1565.'