b'\n_START_ARTICLE_\nDeportasjonen av det danske politiet\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nDen 9. april 1940 besluttet politikerne at dansk politi skulle samarbeide med den tyske okkupasjonsstyrken._NEWLINE_Den 12. mai 1944 stilte Werner Best krav om at det danske politiet overtok bevoktningen av 57 spesifiserte virksomheter p\xc3\xa5 grunn av den \xc3\xb8kende sabotasjen. Hvis man fra dansk side nektet dette, ville det danske politiet bli redusert til 3.000 mann. Departementssjefen i Udenrigsministeriet Nils Svenningsen mente personlig at man fra dansk side burde im\xc3\xb8tekomme kravet._NEWLINE_Der var dog motstand mot det blant annet fra politiets organisasjoner. Det ble besluttet \xc3\xa5 si nei til kravet, hvilket ble meddelt Werner Best 6. juni 1944. Deretter stolte den tyske okkupasjonsmakten enda mindre p\xc3\xa5 det danske politiet.\n_START_SECTION_\n19. september 1944\n_START_PARAGRAPH_\nStorbyenes politikorps ble arrestert den 19. september 1944 og deportert til Tyskland. Politivakten ved Amalienborg, som hadde beskyttet kongen etter at Livgarden var blitt avv\xc3\xa6pnet den 29. august 1943, forsvarte seg s\xc3\xa5 resolutt at tyskerne senere meddelte at det "hadde v\xc3\xa6rt en misforst\xc3\xa5else" da man ville internere vaktmannskapet. P\xc3\xa5 dansk side ble to politifolk og pal\xc3\xa9forvalteren i Det Gule Pal\xc3\xa9 s\xc3\xa5ret, mens hele 20 tyskere ble drept og det doble antall s\xc3\xa5ret. Blant de drepte var SS-Oberscharf\xc3\xbchrer Fritz Himmel fra Peter-gruppen. Skader fra tysk kanonild kan stadig sees ved slottet, hvor det i 1952 ble oppsatt en minneplate._NEWLINE_Den danske politistyrken var p\xc3\xa5 10.000 mann. Herav ble 1.960 fanget i forbindelse med aksjonen, mange ble advart p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd da avlyttingssentralen i Helsing\xc3\xb8r hadde fanget opp planene om arrestasjonene noen dager i forveien._NEWLINE_I f\xc3\xb8rste omgang ble fangene anbrakt i kz-leiren Neuengamme ved Hamburg, men senere skulle de overf\xc3\xb8res til Stutthof. Den lengste tiden satt politifolkene dog i leiren Buchenwald. De danske politifolkene ble overf\xc3\xb8rt fra Neuengamme til Buchenwald i to gjenger, henholdsvis den 29. september 1944 og 6. oktober 1944.\n_START_SECTION_\nDe danske myndigheters press\n_START_PARAGRAPH_\nUtenrigsministeriet med Nils Svenningsen i spissen forhandlet med de tyske myndighetene om redning av danske kz-fanger.  Det ble etablert transporter med R\xc3\xb8de Kors-pakker fra slutten av september 1944. Det ble inng\xc3\xa5tt en avtale som muliggjorde hjemtransport av ca. 200 syke politifolk fra Buchenwald den 8. desember 1944. _NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av de danske myndigheters press fikk de vel 1.900 danske politifolkene etter vel to m\xc3\xa5neder i konsentrasjonsleiren Buchenwald status som krigsfanger.  Det var en forbedring av politifolkenes forhold. Mens de innsatte i en konsentrasjonsleir var rettsl\xc3\xb8se, er det internasjonale konvensjoner for krigsfanger. Etter \xc3\xa5 ha forlatt Buchenwald den 16. desember 1944 kom 1.604 av de danske politifolkene til krigsfangeleiren i M\xc3\xbchlberg/Elbe og ble utstasjonert p\xc3\xa5 ulike arbeidskommandoer. _NEWLINE_Samtidig med det danske departementssjefsstyres forhandlinger med tyskerne var den svenske grev Folke Bernadotte i gang med sin aksjon, hvor m\xc3\xa5let var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 alle skandinaviske kz-fanger til Sverige._NEWLINE_Hjemf\xc3\xb8rslene fra de tyske leirene fortsatte frem til frigj\xc3\xb8ringen den 5. mai 1945. I mars og april 1945 ble 10.000 danske og norske fanger hjemf\xc3\xb8rt fra Tyskland. Brorparten av de deporterte danske politifolkene kom med transportene fra Tyskland. I en periode var noen av de hjemvendte politifolkene i Fr\xc3\xb8slevlejren.'