b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8yske juleskikker\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8yske juleskikker er s\xc3\xa6rtrekk ved julefeiringen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene. Den f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske julefeiringen har store likheter med tradisjonene i resten av Norden. Feiringen er i all hovedsak en h\xc3\xb8ytid forbundet med kristendommen, men har tatt opp i seg elementer fra folketroen og f\xc3\xb8rkristen, norr\xc3\xb8n kultur. Den f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske kirkehistorien g\xc3\xa5r tilbake til omkring \xc3\xa5r 1000. P\xc3\xa5 dette tidspunktet hadde F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene hatt norr\xc3\xb8n bosetning i om lag 200 \xc3\xa5r. Juleskikkene gjenspeiler at den norr\xc3\xb8ne kulturen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene tok opp i seg noen keltiske elementer, antageligvis fordi noen norr\xc3\xb8ne bosettere kom hit via De britiske \xc3\xb8yer._NEWLINE_Tradisjonelt varer julefeiringen fra julaften den 24. desember og frem til tyvendedagen den 13. januar. Dette tidsrommet kalles millum j\xc3\xb3lanna, \xc2\xabmellomjul\xc2\xbb. Julaften betraktes ofte som h\xc3\xb8ydepunktet for julefeiringen. Denne dagen blir gjerne markert med kveldsgudstjeneste og p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende familieselskap med julemat._NEWLINE_Det f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske j\xc3\xb3l (IPA: [j\xc9\x94ul]) er et fellesskandinavisk begrep med norr\xc3\xb8nt opphav. Vanlige hilsninger forbundet med julen er eksempelvis Gle\xc3\xb0ilig j\xc3\xb3l! (\xc2\xabGledelig jul!\xc2\xbb), Eg ynski tykkum eini gle\xc3\xb0ilig j\xc3\xb3l (\xc2\xabJeg \xc3\xb8nsker dere en gledelig jul\xc2\xbb) samt Hava j\xc3\xb3l og g\xc3\xb3\xc3\xb0ar dagar (\xc2\xabHa jul og gode dager\xc2\xbb). \xc3\x85 markere h\xc3\xb8ytiden, uttrykkes som at halda j\xc3\xb3l, \xc2\xab\xc3\xa5 holde jul\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nJulemat\n_START_PARAGRAPH_\nJulematen er spesielt knyttet til festm\xc3\xa5ltidet p\xc3\xa5 julaften. Den neste store festdagen er andre juledag, da man gjerne bes\xc3\xb8ker slekt eller venner og blir servert mat og drikke. Julematen kan v\xc3\xa6re tradisjonell, f\xc3\xa6r\xc3\xb8ysk mat av fisk eller f\xc3\xa5r. F\xc3\xa5rekj\xc3\xb8ttet er helst tilberedt p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som skerpikj\xc3\xb8t, en t\xc3\xb8rket spekeskinke som er mest vanlig som p\xc3\xa5legg. En vanlig hovedrett har v\xc3\xa6rt skinsakj\xc3\xb8t, som er kokt og saltt\xc3\xb8rket lamme- eller f\xc3\xa5rekj\xc3\xb8tt. Det fineste stykket, skinsas\xc3\xad\xc3\xb0a, blir ofte rullet sammen som en p\xc3\xb8lse og servert som festmat._NEWLINE_Den vanligste maten p\xc3\xa5 julaften i n\xc3\xa5tiden er det som f\xc3\xa6r\xc3\xb8yingene kaller \xc2\xabdansk mat\xc2\xbb, alts\xc3\xa5 ande- eller g\xc3\xa5sestek. F\xc3\xa6r\xc3\xb8yinger med s\xc3\xa6rlig tilknytning til Danmark vil ofte foretrekke svineribbe. Vanlig tilbeh\xc3\xb8r er poteter og r\xc3\xb8dk\xc3\xa5l. Ferske gr\xc3\xb8nnsaker inng\xc3\xa5r generelt sett lite i det tradisjonelle, f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske kj\xc3\xb8kkenet. Mange ingredienser til den moderne julematen er derfor importert.\n_START_SECTION_\nNisser og vetter\n_START_PARAGRAPH_\nJulenissen, p\xc3\xa5 f\xc3\xa6r\xc3\xb8ysk j\xc3\xb3lama\xc3\xb0urin (IPA: [\xcb\x88j\xc9\x94ula\xcb\x8cm\xc9\x9bav\xca\x8a\xc9\xb9in], \xc2\xabjulemannen\xc2\xbb), som tradisjon kom til F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene med utenlandske handelsreisende. Dagens forestilling om julenissen er f\xc3\xb8rst og fremst inspirert av vestlig popul\xc3\xa6rkultur, og i all vesentlighet bragt til F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene fra Danmark etter 1970. Det er vanlig \xc3\xa5 si at julenissen bor i Finland, p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland eller p\xc3\xa5 Nordpolen. Julenissen er den som if\xc3\xb8lge forestillingen kommer med gavene som blir pakket opp julaften._NEWLINE_Opprinnelig var forestillingen om julenissen sterkt knyttet til vetter fra f\xc3\xa6r\xc3\xb8ysk folketro, slik som beskrevet i Marius Johannesens sang \xc2\xabEg eri j\xc3\xb3lama\xc3\xb0urin\xc2\xbb. I folketroen har man tenkt p\xc3\xa5 nisser som sm\xc3\xa5, gr\xc3\xa5kledde menn med skjegg og r\xc3\xb8d topplue, ikke ulikt den norske fj\xc3\xb8snissen. I f\xc3\xa6r\xc3\xb8ysk folketro bor vettene i jordhauger ute i den karrige og t\xc3\xa5kefylte utmarken._NEWLINE_P\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island og Shetland har julebukktradisjonen navn etter trollkjerringen Gr\xc3\xbdla, som i folketroen har blitt knyttet til julefeiringen. P\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene har det v\xc3\xa6rt vanlig \xc3\xa5 ganga gr\xc3\xbdla, utkledt som vetter, p\xc3\xa5 fetetirsdagskvelden.\n_START_SECTION_\nDansekvelder\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske tradisjonen for ringdans og kvad er bevart fra f\xc3\xb8rkristen tid. Overleveringen har v\xc3\xa6rt utpreget muntlig, og i de tilfellene der kvadene er hentet fra utlandet, er de f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske versjonene ofte forkortet. Noen kvad har kristen tematikk, i overveiende grad hentet fra bibelske motiver og helgenfortellinger._NEWLINE_Frem til 1900-tallet markerte julen innledningen p\xc3\xa5 perioden med dansekvelder, som varte hver s\xc3\xb8ndag til faste. Derfor ble julen ogs\xc3\xa5 tid da mange forlovelser ble inng\xc3\xa5tt. Dansekveldene ble gjerne avholdt i etterkant av kirkegang, da folk fra ulike bygder kunne m\xc3\xb8tes. Man fikk en fast fordeling av dansekvelder mellom nabobygder, og talte om j\xc3\xb3labygdir den 25. desember, n\xc3\xbdggj\xc3\xa1rsbygdir den 1. januar, trettandabygdir den 6. januar og kyndilsmessubygdir den 2. februar. Dansekveldene ble etterhvert mindre utsvevende som f\xc3\xb8lge av den mer pietistiske kulturen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste juletrefesten p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene skal ha blitt holdt i T\xc3\xb3rshavn i 1866 av den engelske misjon\xc3\xa6ren Jamieson, som inviterte alle byens barn.'