b"\n_START_ARTICLE_\nEncyklopedi\n_START_PARAGRAPH_\nEn encyklopedi (fra gresk \xe1\xbc\x90\xce\xb3\xce\xba\xcf\x8d\xce\xba\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1, enkyklios paideia, \xc2\xaballmenn dannelse\xc2\xbb) er et oppslagsverk som inneholder oppslag om menneskelig viten i en utf\xc3\xb8rlighet som oppfyller et dagligdags informasjonsbehov. Det skilles mellom universelle og fagspesifikke encyklopedier. Den f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 fremstille flest mulig kunnskapsomr\xc3\xa5der, mens den siste behandler enkeltomr\xc3\xa5der, men til gjengjeld gjerne betydelig mer utf\xc3\xb8rlig. En encyklopedi inneholder noe lengre og mer utdypende artikler enn et konversasjonsleksikon. Encyklopedier er gjerne sortert alfabetisk og delt inn i artikler. Artiklene i encyklopedier er ogs\xc3\xa5 gjerne lengre enn oppslagene i en ordbok._NEWLINE_Wikipedia er et eksempel p\xc3\xa5 en meget generell encyklopedi som har som m\xc3\xa5l \xc3\xa5 dekke alle emneomr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen eldste fullstendig bevarte encyklopedi g\xc3\xa5r for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Naturalis historia fra det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundre etter Kristus. Men grensene mellom forskjellige typer kunnskapsverker var og er flytende. Man kan kanskje innordne encyklopediene mellom l\xc3\xa6reb\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 den ene side, og ordb\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 den andre. \xc3\x85 gj\xc3\xb8re en alfabetisk systematikk til et kjennemerke ville v\xc3\xa6re uhistorisk; et encyklopedisk verk kan godt v\xc3\xa6re bygd opp etter en annen metodikk. _NEWLINE_Selve uttrykket \xc2\xabencyklopedi\xc2\xbb slo gjennom med den franske Encyclop\xc3\xa9die (1751\xe2\x80\x931780)._NEWLINE_Tanken bak en 'encyklopedi' strekker seg alts\xc3\xa5 meget lenger tilbake enn til opplysningstiden og til Frankrike. Men det var s\xc3\xa6rlig da og der at en fornyet iver gjorde seg gjeldende. En del opplysningsfilosofer skrev litteratur og tekster som var kritiske og dr\xc3\xb8ftende, og m\xc3\xa5let var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 folk til \xc3\xa5 revurdere sitt syn p\xc3\xa5 aktuelle saker og problemstillinger._NEWLINE_Det var da opplysningsfilosofen og forfatteren Denis Diderot sammen med 200 medarbeidere startet p\xc3\xa5 det omfattende arbeidet med \xc3\xa5 samle all verdens kunnskap inn i et stort leksikon \xe2\x80\x93 en encyklopedi. Disse forfatterne ble kalt encyklopedistene. Arbeidet tok over 30 \xc3\xa5r og ble solgt i store opplag, f\xc3\xb8rst i 1772, under tittelen Encyclop\xc3\xa9die, ou dictionnaire raisonn\xc3\xa9 des sciences, des arts et des m\xc3\xa9tiers._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 britene var tidlig ute med sin Encyclop\xc3\xa6dia Britannica, som ble utgitt i Edinburgh i Skottland allerede i 1771. Dette var allerede en meget omfattende encyklopedi, hvor s\xc3\xa6rdeles dyktige medarbeidere hadde sammenfattet sin tids viten, is\xc3\xa6r ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5r det gjaldt naturvitenskap, men ogs\xc3\xa5 meget omfattende innenfor omr\xc3\xa5der som geografi. Derfor blir Britannica av 1771 utgitt den dag i dag som et meget leseverdig sammendrag av 1700-tallets kunnskap p\xc3\xa5 disse omr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Innholdet i opplysningstidens leksikon hadde ofte et kritisk syn p\xc3\xa5 kirken og adelen, eksempelvis Diderot's leksikon som tok stilling for Newton og m\xc3\xa5tte skrives av anonyme forfattere for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 kirkelig forf\xc3\xb8lgelse. Gjennomf\xc3\xb8rt hadde teksten i de tidligste encyklopedier ofte noks\xc3\xa5 liberale grunntanker."