b'\n_START_ARTICLE_\nHester\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHestedyrene er t\xc3\xa5gjengere som har en hard hov som danner tuppen av t\xc3\xa5en og er s\xc3\xa5kalt hesteskoformet. Artene er tykkskalla og har en kompakt, t\xc3\xb8nneformet kroppsbygning og lange, tynne lemmer som ender opp i hover. _NEWLINE_Hodet er langstrakt og ender i en s\xc3\xa5kalt mule, et mykt og meget f\xc3\xb8lsomt munn- og neseparti. Hestedyra har sv\xc3\xa6rt fleksible lepper, som brukes som plukke-/griperedskap n\xc3\xa5r dyra beiter. Den dentale utrustningen best\xc3\xa5r av 40\xe2\x80\x9342 tenner med f\xc3\xb8lgende formel: 3/3, 1/1, 3\xe2\x80\x934/3, 3/3. Hunner kan mangle hj\xc3\xb8rnetenner. \xc3\x98ynene er store og sitter p\xc3\xa5 sidene av hodet, slik at synet blir n\xc3\xa6rmest omnidireksjonalt. Det gj\xc3\xb8r hester i stand til lett \xc3\xa5 oppfatte bevegelser, men dybdesynet blir redusert. Hester har dessuten dikromatisk syn (to-farget syn). \xc3\x98rene sitter p\xc3\xa5 toppen av hodet og er store og meget bevegelige. H\xc3\xb8rselen er utmerket._NEWLINE_Kroppen har tett pels, men lengden p\xc3\xa5 beh\xc3\xa5ringen varierer (ogs\xc3\xa5 med klimaforholdene). Disse dyra kjennes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den karakteristiske manen som vokser langs nakkekammen og ned mot ryggen p\xc3\xa5 dyret. Hestedyr har ofte ogs\xc3\xa5 kraftig pannelugg, men ikke alltid._NEWLINE_Ekte villhester skiller seg fra domestiserte hester ved at manen deres vokser rett opp (strittende/st\xc3\xa5ende/b\xc3\xb8rstelignende). Domestiserte former, med unntak av norsk fjordhest, har som regel hengende man. Hestedyrene er relativt hurtige, men hurtigheten varierer b\xc3\xa5de mellom artene og individene. Mens ville hestedyr gjerne varierer i vekt fra 250 til 500 kg, varierer vekten hos tamme individer fra godt under 140 til langt over 1\xc2\xa0000 kg._NEWLINE_Et forplantningsdyktig hanndyr kalles en hingst, mens en kastrert hann kalles en vallak. Et forplantningsdyktig hunndyr kalles ei hoppe eller (n\xc3\xa5r den er litt eldre) ei merr. Avkommet kalles enten f\xc3\xb8ll eller fole.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nDyra i denne familien er som domestiserte tamdyr utbredt over hele verden, unntatt i Antarktis. I naturlig vill tilstand er utbredelsen hovedsakelig orientert til de \xc3\xb8stre delene av Afrika, deler av Europa og Asia fra Midt\xc3\xb8sten til Mongolia, der hestedyr trives i mange forskjellige typer \xc3\xa5pne habitater. Opprinnelig oppsto imidlertid hestedyrene i Nord-Amerika._NEWLINE_Landbrua over Beringstredet, som forbant Amerika og Asia, forsvant for omkring 9\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden og isolerte hestedyrene p\xc3\xa5 det amerikanske kontinentet. Equus d\xc3\xb8de ut der for omkring 8\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden, for ikke \xc3\xa5 gjenoppst\xc3\xa5 f\xc3\xb8r spanjolene bragte dem med seg dit p\xc3\xa5 14 og 1500-tallet. Etterkommere av disse hestene forvillet seg siden og ble til s\xc3\xa5kalte mustanger.\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nHestedyr er polygame flokkdyr som trivs best i fellesskap best\xc3\xa5ende av artsfrender, enten i sm\xc3\xa5 grupper eller st\xc3\xb8rre flokker. Hester kan ogs\xc3\xa5 kalles fluktdyr, fordi artene har fluktatferd dersom de f\xc3\xb8ler seg truet. Hestedyra er hurtige dyr med h\xc3\xb8y toppfart som kan forflytte seg raskt over store avstander. I likhet med mennesket har ogs\xc3\xa5 hestedyra evnen til termoregulering gjennom svetting, noe som er n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 overoppheting under flukt._NEWLINE_Hestedyr okkuperer gjerne store territorier med \xc3\xa5pent sletteland, enten i form av gressganger, semit\xc3\xb8rre og t\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der eller fjellstr\xc3\xb8k. De spiser/beiter p\xc3\xa5 ulike grassorter, halvgras, l\xc3\xb8v, skudd og bark, samt frukt og gr\xc3\xb8nnsaker (spesielt rotfrukter). N\xc3\xa5r hestedyra beiter brukes de fleksible og muskul\xc3\xb8se leppene som et plukke- og samleredskap._NEWLINE_Hestedyra regnes tradisjonelt som meget stillferdige dyr, siden h\xc3\xb8ye lyder ofte tiltrekker seg oppmerksomhet fra rovdyr. N\xc3\xa5r hester og sebraer kommuniserer kan det imidlertid skje med relativt kraftige lyder, mens esler gjerne er mer stillferdige. H\xc3\xb8ylytte heste- og sebralyder kalles gjerne vrinsking (h\xc3\xb8ylytt) og knegging (dempet) , mens h\xc3\xb8ye esellyder ofte kalles skryting. H\xc3\xb8ylytt kommunikasjon er mest vanlig hos tamdyr og dyr i fangenskap, mens ville hestedyr gjerne kommuniserer gjennom s\xc3\xa5kalt prusting (bl\xc3\xa5selyder som beveger leppene og skaper en blafrende, lavm\xc3\xa6lt lyd) og kroppsspr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nEvolusjon\n_START_PARAGRAPH_\nHestene har en lang utviklingshistorie som strekker seg tilbake til eocen. De f\xc3\xb8rste hestedyrene var litt st\xc3\xb8rre enn en katt og levde i skog- og sumpomr\xc3\xa5der i Nord-Amerika. Etter hvert som klimaet endret seg og sletter overtok for skogomr\xc3\xa5dene, utviklet hestene seg til \xc3\xa5 bli stadig st\xc3\xb8rre og langbeinte med mer vekt p\xc3\xa5 den midtre t\xc3\xa5en for \xc3\xa5 l\xc3\xb8pe. Ved overgangen til neogen dukket gressletter opp, om med dem utviklet hester med moderne st\xc3\xb8rrelse seg. Gjennom hele hestens utvikingshistorie har arter vandret over Beringstredet, slik at de er kjent b\xc3\xa5de fra Nord-Amerika og Eurasia._NEWLINE_Den moderne slekten Equus oppsto for omkring 4\xe2\x80\x934,5 millioner \xc3\xa5r siden i Nord-Amerika. E. simplicidens. Den eldste arten er Hagermans hest. Til tross for benevnelsen hest, var den dyret trolig n\xc3\xa6rmere beslektet med sebra. Slekten m\xc3\xa5 ha spredt seg raskt, for tilsvarende gamle fossiler av E. livenzovensis er funnet i Vest-Europa og Russland.'