b"\n_START_ARTICLE_\nKebra Nagast\n_START_PARAGRAPH_\nKebra Nagast eller Kebra Negast (ge'ez: \xe1\x8a\xad\xe1\x89\xa5\xe1\x88\xa8 \xe1\x8a\x90\xe1\x8c\x88\xe1\x88\xa5\xe1\x89\xb5) er en etiopisk tekst fra ca. 1320 som har spilt en betydelig rolle for Keiserriket Etiopias historie og selvforst\xc3\xa5else og innen koptisk kristendom og den etiopisk-ortodokse kirke.\n_START_SECTION_\nEn kongeslekt\n_START_PARAGRAPH_\nOmtrent \xc3\xa9n tredjedel av teksten utgj\xc3\xb8res av fortellingen om m\xc3\xb8tet mellom kong Salomo og den etiopiske dronningen Makeda, omtalt i Bibelen som dronningen av Saba. M\xc3\xb8tet f\xc3\xb8rer til at de f\xc3\xa5r en s\xc3\xb8nn sammen, Menelik I, som ble konge i Etiopia._NEWLINE_Teksten argumenterer for at rollen som \xc2\xabGuds utvalgte folk\xc2\xbb i og med dette har blitt overf\xc3\xb8rt fra j\xc3\xb8dene, som omtales sv\xc3\xa6rt kritisk, til etiopierne. For \xc3\xa5 understreke dette fortelles det i teksten at Paktkisten har blitt flyttet fra Jerusalem til Etiopia. Teksten legger vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 underbygge den lange avstamningen fra Gud, via Adam til Salomo og deretter til det etiopiske kongehuset. Slik blir Etiopia og dets kongehus en betydelig maktfaktor i Guds plan for verden._NEWLINE_Bokens siste tredjedel er en resonnerende tekst om frelsen, og betydningen av Jesu offerd\xc3\xb8d. I tillegg til Jesu frelsesgjerning er det tre midler til frelse: Paktskisten, jomfru Maria og Korsets tre.\n_START_SECTION_\nTekstens historie\n_START_PARAGRAPH_\nFlere h\xc3\xa5ndskrifter av teksten inneholder en tilf\xc3\xb8yelse som angir at teksten ble skrevet p\xc3\xa5 koptisk og deretter oversatt til arabisk i \xc3\xa5r 1225, og s\xc3\xa5 til geez omkring \xc3\xa5r 1300. Enkelte deler av teksten er imidlertid langt eldre, slik som tradisjonene omkring dronningen av Saba, som kan v\xc3\xa6re fra 1000 f.Kr._NEWLINE_I motstrid med de nevnte opplysningene om tekstens historie st\xc3\xa5r imidlertid de mange (ca. 250) bibelsitatene i teksten. I de tilfellene hvor disse er ordrette, er de sammenfallende med bibelteksten slik den finnes i den etiopiske bibeloversettelsen som ble utarbeidet fra 400\xe2\x80\x93600-tallet. Dette tyder p\xc3\xa5 at teksten neppe har g\xc3\xa5tt veien via koptisk og arabisk, men er skrevet p\xc3\xa5 ge'ez, kanskje s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 500-tallet."