b'\n_START_ARTICLE_\nAndreas Edwien\n_START_SECTION_\nOppgj\xc3\xb8r med helvetesl\xc3\xa6ren\n_START_PARAGRAPH_\nEdwien startet sin offentlige religionskritiske skribentvirksomhet med \xc3\xa5 ta et oppgj\xc3\xb8r med Den norske kirkes helvetesl\xc3\xa6re i en avisartikkel i 1948 med tittelen \xc2\xabSkampletten p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r \xc3\xa5ndskultur\xc2\xbb i Dagbladet og F\xc3\xa6drelandsvennen. Han p\xc3\xa5pekte her at liberale teologer og kanskje Oxfordbevegelsen mente at dette var en forestilling vi var ferdige med. De narrer seg selv, kommenterte Edwien: \xc2\xabDenne barbariske forestilling preges den dag i dag i sm\xc3\xa5 menneskesinn. Den er v\xc3\xa5r religions d\xc3\xb8dbringende kreftsykdom\xc2\xbb._NEWLINE_I artikkelen sp\xc3\xb8r Edwien \xc2\xabHvorfra stammer denne djevelske tanke om Skaperen som overtorturist?\xc2\xbb. Han fastsl\xc3\xa5r at forestillingen ikke er av j\xc3\xb8disk opprinnelse, men stammer fra iranske profeters apokalyptiske fantasier for mer enn 2500 \xc3\xa5r siden. P\xc3\xa5 Jesu tid hadde disse forestillinger trengt inn i mindre ortodokse kretser av j\xc3\xb8defolket under det persiske verdensrikets okkupasjon i Palestina (Jesus kom fra det som ble kalt \xc2\xabhedningenes Galilea\xc2\xbb). Fremdeles kaster disse makabre forestillinger sine skjebnesvangre skygger over europeisk kulturliv, skrev Edwien for 60 \xc3\xa5r siden. I artikkelen oppfordret han Norges biskoper til \xc3\xa5 forfatte \xc2\xabdet siste store hyrdebrev, som skal vaske vekk skampletten p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r kultur for godt\xc2\xbb. Dette fulgte Edwien opp i bokform de to p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r (i b\xc3\xb8kene Ut av m\xc3\xb8rket (1949) og Kristendom og \xc3\xa5ndskrise (1951)), og han begrunnet senere kritikken i sine id\xc3\xa9historiske og teologi-analytiske arbeider._NEWLINE_Dette var f\xc3\xb8rste gang helvetesl\xc3\xa6ren ble gjenstand for et klart og konsekvent oppgj\xc3\xb8r i Norge, og det er hittil ikke fulgt opp fra teologisk hold. Edwien rettet kritikk av den p\xc3\xa5 det han kalte \xc2\xabreligi\xc3\xb8s-etisk grunn\xc2\xbb i boken Ut av m\xc3\xb8rket. Omtrent samtidig utkom i Sverige en bok om samme tema av Morten Grindal, med tittelen Kirken\xe2\x80\x93kj\xc3\xa6rlighetens fiende (p\xc3\xa5 norsk i 1950). P\xc3\xa5 et intellektuelt-etisk grunnlag angrep Edwien helvetesforestillingen og teologien rundt den i Kristendom og \xc3\xa5ndskrise (1951). Dagbladet kommenterte et kapittel i boken slik: \xc2\xabDen analyse som her gis av sammenhengen mellom den helvetesinspirerte gudstro og autorit\xc3\xa6re politiske systemer er av vidttrekkende og fundamental betydning for forst\xc3\xa5elsen av hvor n\xc3\xb8dvendig det er med en nyorientering\xc2\xbb._NEWLINE_Til sammenligning hadde kirkens liberale teologer i striden med de ortodokse tilhengere av helvetesl\xc3\xa6ren en halvhjertet og meget uklar holdning til den grunnlovsbestemte trussel om evig straff.\n_START_SECTION_\nJesus i menneskets evolusjons- og id\xc3\xa9historie\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste av Edwiens to viktigste b\xc3\xb8ker er Id\xc3\xa9kampen i det bibelske gudsbildet. Jesu forkynnelse i \xc3\xa5ndshistorisk lys (1958). Dens hovedbudskap var og er en p\xc3\xa5visning av at kirkens hovedperson var en s\xc3\xb8nn av mennesker og ikke av noen gud, og at det betyr at han har hentet sine religi\xc3\xb8se, teologiske, eskatologiske, apokalyptiske og i like h\xc3\xb8y grad etiske - ideer og forestillinger fra sin jordiske samtids religioner og kulturer. De stammer ikke fra noen slags guddommelig \xc3\xa5penbaring som han selv alene var mottaker av. B\xc3\xa5de det positive og det negative tankegodset i \xc2\xabevangeliene\xc2\xbb har sitt grunnlag og opphav i hans eget folks og dets nabofolks kulturelle, religi\xc3\xb8se og politiske historie._NEWLINE_I bokens forord presiserer forfatteren at hans hensikt er \xc3\xa5 gi sitt bidrag til en konsekvent \xc2\xabavmytologisering\xc2\xbb og \xc2\xabavdogmatisering\xc2\xbb av den bibelske skriftsamlings \xc2\xabkerygma\xc2\xbb (budskap), og slik fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 \xc2\xabklargj\xc3\xb8re de uttrykk det gir for evolusjon\xc3\xa6re id\xc3\xa9konflikter og \xc3\xa5ndsbrytninger\xc2\xbb. Han vil sette Jesus inn i den id\xc3\xa9historiske sammenheng som kan p\xc3\xa5vises i den israelittisk-j\xc3\xb8diske religionsutvikling._NEWLINE_Gjennom \xc3\xa5rene har Edwien kommet med en rekke kontroversielle uttalelser, blant annet ved \xc3\xa5 gi de kristne kirker den direkte skyld for Europas antisemittisme, og en indirekte skyld i b\xc3\xa5de holocaust og den kalde krigen. Den kirkelige kristendoms militante teologi og eskatologi har if\xc3\xb8lge Edwien gjort kristne europeere til verdenshistoriens verste militarister._NEWLINE_Edwien har forfattet det mindre kjente diktet \xc2\xabDin eneste jord, menneske\xc2\xbb, der han kritiserer menneskenes d\xc3\xa5rlige behandling av hverandre og jorden de har f\xc3\xa5tt. Det er en kritikk av den kristne troen p\xc3\xa5 \xc2\xaben ny jord\xc2\xbb etter dommedag. I diktet skinner det gjennom, som flere steder i Edwiens forfatterskap, at han er \xc3\xa5pen for at livet p\xc3\xa5 jorden har sitt opphav i en skapende kraft og en \xc3\xa5ndelig dimensjon. P\xc3\xa5 grunn av dette er det ikke riktig \xc3\xa5 plassere Edwien ved siden av de siste \xc3\xa5renes strengt ateistiske religionskritikere, som for eksempel Richard Dawkins._NEWLINE_Edwien var ufrivillig innd\xc3\xb8pt medlem av Den norske kirke, medlem av Human-Etisk Forbund og \xc3\xa6resmedlem av Det norske Hedningsamfunn._NEWLINE_Andreas Edwiens forfatterskap ble i sin tid mye omtalt, b\xc3\xa5de i Norge og i utlandet. Dette har endret seg siden midten av 1960-\xc3\xa5rene. Da hans bok Dogmet om Jesus. Om Jesu feilaktige verdensbilde som grunnlag for hans uholdbare dualisme, og for illusjonen om hans oppstandelse (1965) utkom i 5. opplag 1995, skrev V\xc3\xa5rt Land at boken i teologiske kretser var blitt m\xc3\xb8tt med \xc2\xabtretti \xc3\xa5rs velfortjent taushet\xc2\xbb. F\xc3\xb8rsteutgaven av boken var gjenstand for en besynderlig anmeldelse i Dagbladet, og om denne anmeldelsen i Dagbladet har Jens Bj\xc3\xb8rneboe skrevet en interessant kommentar i boken Vi som elsket Amerika.'