b'\n_START_ARTICLE_\nErkjennelsesteori\n_START_PARAGRAPH_\nErkjennelsesteori eller epistemologi (fra gresk \xce\xb5\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xae\xce\xbc\xce\xb7 (episteme), \xc2\xabfornuft\xc2\xbb og \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 (logos), \xc2\xabvitenskap\xc2\xbb) er l\xc3\xa6ren om viten og erkjennelse._NEWLINE_Den er en av de filosofiske grunndisiplinene der sentrale temaer er opphavet til og gyldigheten av v\xc3\xa5r kunnskap. Epistemologi kan ogs\xc3\xa5 oversettes som sannhetskunnskap i betydningen sikker kunnskap. Tradisjonelt er det bare matematikk som kan betraktes som eksakt, men if\xc3\xb8lge moderne fenomenologi kan alle vitenskaper fremstilles logisk og eksakt._NEWLINE_Den mest kjente erkjennelsesfilosofen er Descartes som f\xc3\xb8rst fremsatte bevis for v\xc3\xa5r eksistens. Han tvilte p\xc3\xa5 at verden virkelig var slik som mennesket oppfattet den med sine sanser, og arbeidet seg fra tvil til det han kalte klar og sikker kunnskap gjennom tankeunders\xc3\xb8kelser. \xc2\xabJe pense, donc je suis\xc2\xbb \xe2\x80\x93 (\xc2\xabJeg tenker, alts\xc3\xa5 er jeg\xc2\xbb, latin: \xc2\xabCogito ergo sum\xc2\xbb). Dette uttrykket kan utvides til alt vi har klare tanker om som bevis for v\xc3\xa5r eksistens.'