b'\n_START_ARTICLE_\nVideovold\n_START_SECTION_\nDebatten om videovold i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI 1980 var video noe nytt. Nordmenn var vant til kun \xc3\xa9n kanal p\xc3\xa5 fjernsynet og at Statens Filmkontroll s\xc3\xa5 igjennom hver eneste film som ble vist p\xc3\xa5 kino. Plutselig fikk folk film inn i stuen, helt uten regulering fra staten. Dette var ofte en annen type film enn de hadde sett f\xc3\xb8r, for de store filmselskapene satset p\xc3\xa5 kino og publiserte dermed bare B-filmer p\xc3\xa5 video. _NEWLINE_Det var senh\xc3\xb8sten 1980 at debatten om videovold startet for alvor. Det var i forbindelse med debattprogrammet P\xc3\xa5 sparket, der det ble vist klipp fra en rekke voldsfilmer med etterf\xc3\xb8lgende debatt. Oppstyret f\xc3\xb8rte til en stor \xc3\xb8kning i ettersp\xc3\xb8rselen av leiefilmer i landet. I l\xc3\xb8pet av kort tid ble ordet videovold godt etablert i media og hos det norske folk. I 1982 ble videogram omfattet av straffeloven, med formuleringen \xc2\xabutilb\xc3\xb8rlig bruk av grove voldsskildringer\xc2\xbb. \xc3\x85ret ble Aksjonsgruppa mot videovold dannet. De viste en rekke klipp av voldsscener til politikerne og anmeldte en rekke filmer til politiet. I 1984 ble filmen The Exterminator den aller f\xc3\xb8rste videofilmen som ble forbudt i Norge, like etter fulgte forbud av en rekke videoer. S\xc3\xa6rlig frykten for hvilken p\xc3\xa5virkning videovold hadde p\xc3\xa5 den oppvoksende generasjon ble brukt som argument for \xc3\xb8nske om forbud. _NEWLINE_P\xc3\xa5 samme tid verserte p\xc3\xa5stander om at en del av filmene var s\xc3\xa5kalte snuff-filmer, dvs. at de viste virkelige mord ._NEWLINE_Videovoldsdebatten p\xc3\xa5gikk gjennom hele 80-tallet og deler av 90-tallet. Debatten f\xc3\xb8rte til at det i 1988 ble innf\xc3\xb8rt tvungen registrering av alle videogram i Norge. Dette la likevel ikke s\xc3\xa5 mye demper p\xc3\xa5 debatten, og i 1993-94 blusset debatten igjen opp i forbindelse med skrekkfilmen Child\'s play, som ble koblet til et barnemord i Storbritannia i 1993 der to \xc3\xa5r gamle James Bulger ble drept av to 10-\xc3\xa5ringer. Faren til de to guttene hadde leid "Child\'s Play 3" en m\xc3\xa5ned tidligere, og dommeren i saken mente videovold kunne ha p\xc3\xa5virket dem._NEWLINE_Utover 1990-tallet d\xc3\xb8de debatten og p\xc3\xa5 2000-tallet er videovold et ord som knapt brukes i media lenger. I Norge ble filmsensuren for spillefilmer avskaffet i 2003. Mange av de mest omdiskuterte filmene ble utgitt usensurert, hovedsakelig p\xc3\xa5 DVD.\n_START_SECTION_\nUtenfor Norge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norden, Tyskland og Storbritannia var det en lignende debatt. S\xc3\xa6rlig i Storbritannia var debatten til tider hard og det medf\xc3\xb8rte at lovgivningen ogs\xc3\xa5 der ble skjerpet inn midt p\xc3\xa5 80-tallet. Fenomenet ble der kjent som Video-nasties.\n_START_SECTION_\nFilmene\n_START_PARAGRAPH_\nDet var s\xc3\xa6rlige voldsfilmer i subkategorien splatterfilm, zombie og cannibal som helte bensin p\xc3\xa5 debatten i Norge. Motorsagmassakeren var den filmen som fremfor noen annen ble nevnt i forbindelse med videovoldsdebatten, men ogs\xc3\xa5 filmer som Cannibal Holocaust, Cannibal Ferox, Eaten Alive, The Exterminator, Zombie Holocaust, Class of 1984 osv var titler som ble assosiert med videovold.'