b"\n_START_ARTICLE_\nB\xc3\xb8k\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb8ken er et stort, l\xc3\xb8vfellende tre med tett krone, som er bredt hvelvet. Det er vanlig at b\xc3\xb8ken blir 25\xe2\x80\x9335 meter h\xc3\xb8gt og opptil 1,5 meter stamme i diameter, men treet kan bli opptil 48 meter h\xc3\xb8gt med en stamme p\xc3\xa5 3 meter i diameter. Stammen er tydelig gjennomg\xc3\xa5ende til toppen. Barken er f\xc3\xb8rst brun og blank, men blir senere gr\xc3\xa5 og matt. Knoppene er spredte og utsperrete, lange og spisse. Blada er l\xc3\xa6raktige og ovale med hel og b\xc3\xb8lga rand. Oversida er blank m\xc3\xb8rkegr\xc3\xb8nn, mens undersida er lysegr\xc3\xb8nn. H\xc3\xb8stfargen er r\xc3\xb8dbrun, og de visne bladene sitter p\xc3\xa5 treet utover vinteren. B\xc3\xb8ken blomstrer kort etter l\xc3\xb8vsprett tidlig i mai. Treet blomstrer f\xc3\xb8rst fra 40\xe2\x80\x9350-\xc3\xa5rsalderen, og selv da ikke hvert \xc3\xa5r. Hannlige og hunnlige blomster sitter i adskilte rakler, men er ikke s\xc3\xa6rlig synlige. Frukta er trekanta n\xc3\xb8tter, som sitter i pigga sk\xc3\xa5ler med fire klapper. Rotnettet er meget h\xc3\xb8gtliggende, og det er tett forgreina med mange, fine r\xc3\xb8tter._NEWLINE_B\xc3\xb8k har sv\xc3\xa6rt god brennverdi som ved, den beste av alle de norske tresortene, etterfulgt av eik, ask, alm, l\xc3\xb8nn, rogn og bj\xc3\xb8rk. Trevirket er sterkt, homogent, uten lukt og smak og lett \xc3\xa5 beise og lakkere. Det brukes derfor til en rekke form\xc3\xa5l som parkett, laminerte m\xc3\xb8bler, klesklyper, ispinner og leker. B\xc3\xb8keflis brukes til r\xc3\xb8yking av matvarer og gir en s\xc3\xb8taktig smak.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kologi\n_START_PARAGRAPH_\nI omr\xc3\xa5der der b\xc3\xb8k trives er den en konkurransesterk art som holder andre treslag, inkludert eik, unna. Dette skyldes at b\xc3\xb8k er h\xc3\xb8y, kaster kraftig skygge og har et tett, men grunt rotsystem. Hvis klimaet passer, er den ikke kresen p\xc3\xa5 jordsmonnet, men den unng\xc3\xa5r tung og vannmettet jord. De h\xc3\xb8yeste tr\xc3\xa6rne vokser p\xc3\xa5 dyp brunjord, og i disse skogene finnes ogs\xc3\xa5 platanl\xc3\xb8nn, spissl\xc3\xb8nn og ask i lysningene. I skogbunnen vokser skygget\xc3\xa5lende planter som myske, lundhengeaks, myskegras, hvitveis, gulltvetann, h\xc3\xa5rfrytle, ramsl\xc3\xb8k, geittelg og ormetelg._NEWLINE_I b\xc3\xb8keskog p\xc3\xa5 surere jord vokser gj\xc3\xb8kesyre, skogsvingel, hvitfrytle og i Vest-Europa klokkebl\xc3\xa5stjerne, og p\xc3\xa5 de aller sureste stedene dannes det podsoljord med bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r og smyle i undervegetasjonen. P\xc3\xa5 grunn kalkjord i Mellom-Europa blir tr\xc3\xa6rne bare 22\xe2\x80\x9325\xc2\xa0m h\xc3\xb8ye og er ofte krokete. I slike skoger vokser ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8lvasal og barlind. Bunnvegetasjonen er sv\xc3\xa6rt sparsom, og stor skogfrue, sanikel og bl\xc3\xa5starr er blant de f\xc3\xa5 artene som klarer seg.\n_START_SECTION_\nUtbredelse og vegetasjonshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb8k er er en av de viktigste skogdannende artene i det mellomeuropeiske l\xc3\xb8vskogsbeltet og er vanligst i de sentrale delene av Europa. B\xc3\xb8k er utbredt i omr\xc3\xa5der med maritimt klima og trives ikke der somrene er t\xc3\xb8rre eller vintrene kalde. Den unng\xc3\xa5r likevel omr\xc3\xa5der med utpreget oseanisk klima som det meste av De britiske \xc3\xb8yer og nordsj\xc3\xb8kysten i Danmark, Tyskland og Nederland. Andre steder der klimaet ikke er s\xc3\xa5 vindfullt og fuktig, for eksempel ved \xc3\x98stersj\xc3\xb8en, g\xc3\xa5r arten helt ut til kysten. B\xc3\xb8k vokser naturlig nordover til Danmark og S\xc3\xb8r-Sverige. Den g\xc3\xa5r vestover til S\xc3\xb8r-England, Frankrike og Nord-Spania, s\xc3\xb8r til Sicilia og \xc3\xb8st til Litauen og vestlige Ukraina. I middelhavslandene vokser b\xc3\xb8ken kun i fjellskoger fra 600 til 1800 meters h\xc3\xb8yde, ofte sammen med edelgran. P\xc3\xa5 Krim og i s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige Bulgaria, nord\xc3\xb8stlige Hellas og den europeiske delen av Tyrkia overlapper utbredelsen med orientb\xc3\xb8k (Fagus orientalis), som erstatter b\xc3\xb8ken lenger s\xc3\xb8r\xc3\xb8st. Her vokser b\xc3\xb8k h\xc3\xb8yere i terrenget enn orientb\xc3\xb8k, og det finnes overgangsformer som er beskrevet som F. taurica og F. moesiaca. _NEWLINE_I mellomistidene var b\xc3\xb8k vanlig i S\xc3\xb8r-Europa, men et temmelig sjeldent treslag lenger nord. B\xc3\xb8k overlevde siste istid i refugier i Nord-Spania, S\xc3\xb8r-Frankrike, Slovenia\xe2\x80\x93Istria og s\xc3\xb8rlige deler av Italia og Balkan. Det kan ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt et refugium i s\xc3\xb8rlige deler av M\xc3\xa4hren og B\xc3\xb6hmen. Refugiene er p\xc3\xa5vist ved hjelp av paleobotaniske og genetiske data._NEWLINE_I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rtusenene etter istidens slutt spredte b\xc3\xb8k seg i S\xc3\xb8r-Europa og Alpene. For mellom 5000 og 4000 \xc3\xa5r siden vandret treslaget raskt nordover gjennom Sentral-Europa og kan ha n\xc3\xa5dd Danmark. For mellom 4000 og 3000 \xc3\xa5r siden ble Pyreneene, De kantabriske fjell, nordlige deler av Frankrike og Tyskland, s\xc3\xb8rlige Polen og den rumenske delen av Karpatene kolonisert. For mellom 3000 og 2000 \xc3\xa5r siden n\xc3\xa5dde b\xc3\xb8ken England og utvidet utbredelsen i S\xc3\xb8r-Skandinavia og Polen. For mellom 2000 og 1000 \xc3\xa5r siden ble S\xc3\xb8r-Sverige og Nord-Polen n\xc3\xa5dd, og b\xc3\xb8ken fikk omtrent sin n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende utbredelse._NEWLINE_Undervegetasjonen i b\xc3\xb8keskogene har flest arter i Alpenes s\xc3\xb8rskr\xc3\xa5ning og tilst\xc3\xb8tende omr\xc3\xa5der. Sekund\xc3\xa6re maksima finnes i Spania, de s\xc3\xb8rlige Appenninene, Karpatene og Hellas. Det stemmer godt med den antatte plasseringen av refugiene. Artsrikdommen minker med st\xc3\xb8rre avstand til refugiene, og mange b\xc3\xb8keskogsarter ser ut til \xc3\xa5 ha vanskelig for \xc3\xa5 spre seg selv om klima og jordsmonn i n\xc3\xa5tiden burde passe for dem._NEWLINE_\xc3\x85rsakene til at b\xc3\xb8k n\xc3\xa5 er s\xc3\xa5 dominerende i Mellom-Europa selv om den manglet i mellomistidene og f\xc3\xb8rste del av holocen, er sammensatte. Endringer i klima og jordsmonn, avstand til refugiene, b\xc3\xb8kens lange generasjonslengde og \xc3\xb8kologisk suksesjon der b\xc3\xb8k skygger ut andre treslag spiller alle en rolle. Menneskelig p\xc3\xa5virkning har sikkert v\xc3\xa6rt viktig, og det er neppe tilfeldig at b\xc3\xb8k og agnb\xc3\xb8k ble vanlige i Mellom-Europa samtidig som med at det f\xc3\xb8rste jordbruket begynte, og det ble lysninger i den tidligere sammenhengende eikeskogen fra Atlanterhavet til Uralfjellene._NEWLINE_B\xc3\xb8k etablerte seg i Norge mellom 500 og 1000\xc2\xa0e.Kr, og de norske populasjonene er isolerte b\xc3\xa5de fra hverandre og fra resten av utbredelsesomr\xc3\xa5det. Molekyl\xc3\xa6rgenetiske unders\xc3\xb8kelser viser at den norske tr\xc3\xa6rne er n\xc3\xa6rmest beslektet med dansk b\xc3\xb8k. Dette tyder p\xc3\xa5 at b\xc3\xb8k er innf\xc3\xb8rt av mennesker som en nyttevekst. B\xc3\xb8ken\xc3\xb8tter ble brukt til grisef\xc3\xb4r, og trevirket var ettertraktet. Flere gjenstander av b\xc3\xb8k er funnet i Osebergskipet fra Vestfold._NEWLINE_I Larvik finner vi Norges st\xc3\xb8rste, ublandede b\xc3\xb8keskog. Den er p\xc3\xa5 ca. 300 dekar. Ved S\xc3\xb8m ved Fevik i Grimstad er det ogs\xc3\xa5 en stor, sammenhengende b\xc3\xb8keskog. P\xc3\xa5 Seim i Lind\xc3\xa5s kommune, nord for Bergen finner man verdens nordligste b\xc3\xb8keskog._NEWLINE_Plantede b\xc3\xb8ktr\xc3\xa6r klarer seg godt i kyst- og fjordstr\xc3\xb8k i S\xc3\xb8r-Norge og setter modne fr\xc3\xb8 nordover til Tr\xc3\xb8ndelag. Den finnes plantet helt nord til Steigen. Den mest kjente kultivaren er blodb\xc3\xb8k 'Purpurea' med m\xc3\xb8rker\xc3\xb8de blad, men det finnes ogs\xc3\xa5 andre kultivarer med ulike bladfarger eller -former. Hengeb\xc3\xb8k 'Pendula' har hengende greiner._NEWLINE_Under betegnelsen B\xc3\xb8keurskog i Karpatene og gamle b\xc3\xb8keskoger i Tyskland har UNESCO oppf\xc3\xb8rt 15 b\xc3\xb8keskoger i Slovakia, Ukraina og Tyskland p\xc3\xa5 listen over verdens naturarv.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nVarianter av ordet b\xc3\xb8k finnes i alle germanske spr\xc3\xa5k og g\xc3\xa5r tilbake til urgermansk *bokjon. Ordet kommer fra en urindoeuropeisk rot *bhagos og har kognater som gresk phegos \xc2\xabeik\xc2\xbb og latin fagus \xc2\xabb\xc3\xb8k\xc2\xbb. I Vestfold heter treslaget bok. Ordet bok i sin vanlig betydning er avledet fra navnet p\xc3\xa5 treslaget. Sammenhengen er uklar, men det kan tenkes at man ristet runer p\xc3\xa5 plater av b\xc3\xb8keved."