b"\n_START_ARTICLE_\nSenmiddelalderen\n_START_SECTION_\nOppsummering\n_START_PARAGRAPH_\nRundt 1300 ble en \xc3\xa5rhundrelang periode med europeisk blomstring, b\xc3\xa5de kulturelt og befolkningsmessig, avbrutt av en rekke tilbakeslag. En serie med hungersn\xc3\xb8d og pest, bla. den store hungersn\xc3\xb8den og svartedauden, reduserte befolkningen, trolig til det halve. Dette kom delvis av klimaforandringer for\xc3\xa5rsaket av slutten p\xc3\xa5 den varme perioden i Middelalderen og begynnelsen p\xc3\xa5 den lille istid, og delvis av en Malthus-katastrofe for\xc3\xa5rsaket av overpopulasjon. I tillegg til befolkningsnedgang kom ogs\xc3\xa5 sosial uro og krigf\xc3\xb8ring. Frankrike og England gjennomgikk flere store bondeoppr\xc3\xb8r og, ikke minst, hundre\xc3\xa5rskrigen. Den forente katolske kirken ble delt av \xc2\xabdet vestlige skisma\xc2\xbb. _NEWLINE_P\xc3\xa5 den andre siden var 1300-tallet ogs\xc3\xa5 en tid med stor fremgang innen kunst og vitenskap. Gjenoppdagelsen av de antikke greske og romerske tekstene ledet til det samtiden kalte Renessansen \xe2\x80\x93 gjenf\xc3\xb8delsen. Denne prosessen hadde allerede startet gjennom kontakten med araberne under korstogene, men hadde blitt bremset ned i forbindelse med Konstantinopels fall til tyrkerne, da flere bysantinske l\xc3\xa6rde m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ke tilflukt i vest, spesielt i Italia. Oppfinnelsen av boktrykkerkunsten hadde stor effekt p\xc3\xa5 det europeiske samfunnet. Den forenklede spredningen av det skrevne ord demokratiserte l\xc3\xa6ring og reduserte makten til den katolske kirken. Resultatet skulle omsider bli den protestantiske reformasjonen. Veksten til det Osmanske riket kulminerte med Konstantinopels fall i 1453 (tilfeldigvis det samme \xc3\xa5ret som slutten p\xc3\xa5 hundre\xc3\xa5rskrigen), og forhindret all handel med \xc3\xb8sten. Men Christofer Columbus' oppdagelse av Amerika i 1492, og Vasco da Gamas reise til India (rundt Afrika) i 1498, \xc3\xa5pnet nye handelsruter og forsterket \xc3\xb8konomien og makten til europeiske nasjoner._NEWLINE_Denne utviklingen sett under ett gj\xc3\xb8r det n\xc3\xa6rliggende \xc3\xa5 snakke om slutten p\xc3\xa5 Middelalderen, og begynnelsen p\xc3\xa5 den moderne tid. Det skal sies at delingen mellom middelalder og nytid alltid vil v\xc3\xa6re et konstruert skille, siden antikk l\xc3\xa6rdom aldri var helt fjernt for det europeiske samfunnet. Det er derfor en viss kontinuitet mellom den klassiske og den moderne tid. Noen historikere, spesielt i Italia, foretrekker \xc3\xa5 ikke snakke om noen form for senmiddelalder, men heller se p\xc3\xa5 1300-tallets renessanse som en direkte overgang til den moderne tid.\n_START_SECTION_\nStorbritannia\n_START_PARAGRAPH_\nSlaget ved Bannockburn i 1314 markerte slutten p\xc3\xa5 Englands streben etter \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll over Skottland, og skottene ble deretter en sterk stat under Stuartene. Fra 1337 ble Englands oppmerksomhet rettet over kanalen mot Frankrike, bedre kjent som hundre\xc3\xa5rskrigen. Henrik Vs seier i slaget ved Agincourt i 1415 banet veien for en kortvarig forening av de to konged\xc3\xb8mmene, men hans s\xc3\xb8nn, Henrik VI, kuttet snart alle de tidligere b\xc3\xa5ndene. Umiddelbart etter krigens slutt i 1453, begynte de dynastiske stridighetene i rosekrigene (1455\xe2\x80\x931485). Krigen endte med Henrik VIIs tiltredelse, og et sterkt, sentralisert Tudor-monarki. Mens Englands oppmerksomhet ble rettet andre steder, klarte Irland \xc3\xa5 tilordne seg uavhengighet under engelsk hegemoni.\n_START_SECTION_\nVest- og Sentral-Europa\n_START_PARAGRAPH_\nDet franske Valoisdynastiet som etterfulgte Captetingerdynastiet i 1328, var fra starten av praktisk talt uten makt i sitt eget land, delvis p\xc3\xa5 grunn av de engelske styrkene i hundre\xc3\xa5rskrigen, og delvis p\xc3\xa5 grunn av det sterke hertugd\xc3\xb8mmet Burgund. Jeanne d'Arc forandret krigens kurs i fransk fav\xc3\xb8r, og under Ludvig XI ble Burgund underlagt den franske tronen._NEWLINE_I Tyskland ble Det tysk-romerske riket overf\xc3\xb8rt til habsburgerne i 1438, hvor makten forble til rikets oppl\xc3\xb8sning i 1806. Riket forble, etter habsburgerne, fragmentert, og mye makt og innflytelse ble holdt av finansielle institusjoner, som hanseatene og familien Fugger.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98st-Europa\n_START_PARAGRAPH_\nDet bysantinske riket hadde en lang tid dominert de s\xc3\xb8rlige delene av \xc3\x98st-Europa n\xc3\xa5r det gjaldt politikk og kultur. Ved rikets fall i 1453, hadde det nesten kollapset i skatteskyld til Det osmanske riket, som var sentrert rundt byen Konstantinopel og noen f\xc3\xa5 enklaver i Hellas. Fra 1453 kom det \xc3\xb8steuropeiske omr\xc3\xa5det fullstendig under tyrkisk kontroll, hvor det forble helt til slaget ved Wien i 1683._NEWLINE_I nord var utviklingen stort sett sentrert rundt Litauen, som senere skulle bli den polsk-litauiske union. Lenger \xc3\xb8st ble Den gylne horde sl\xc3\xa5tt i slaget ved Kulikovo i 1380, som f\xc3\xb8rte til at Storfyrsted\xc3\xb8mmet Moskva (forl\xc3\xb8peren til den russiske stat) ble opprettet, etter Kievrikets fall. Ivan III, den store, la fundamentet for en russisk nasjonalstat mot slutten av 1400-tallet.\n_START_SECTION_\nKlima og landbruk\n_START_PARAGRAPH_\nRundt 1300 sluttet den varme perioden i middelalderen, og ble etterfulgt av den lille istid. Det kalde klimaet resulterte i et redusert landbruk, hungersn\xc3\xb8d, pest og krigf\xc3\xb8ring. Det som satte st\xc3\xb8rst preg p\xc3\xa5 samfunnet var Den store hungersn\xc3\xb8den mellom 1315 og 1317, svartedauden  og hundre\xc3\xa5rskrigen. Etter som befolkningen i Europa hadde blitt halvert, ble det mer land for de som overlevde, og arbeidskraften ble dyrere. Fors\xc3\xb8k fra landeiere p\xc3\xa5 \xc3\xa5 redusere arbeidsl\xc3\xb8nnen, som den engelske Arbeidsvedtekten av 1351, var d\xc3\xb8mt til \xc3\xa5 feile. Resultatet var slutten p\xc3\xa5 livegenskapen over store deler av Vest-Europa. I \xc3\x98st-Europa var det noen f\xc3\xa5 store byer med et levedyktig borgerskap som fungerte som en motvekt mot de store godseierne, og disse borgerne klarte \xc3\xa5 tvinge allmuen inn i en enda mer undertrykkende pine.\n_START_SECTION_\nSvartedauden\n_START_PARAGRAPH_\nItalia ble rammet av pesten i 1347, og pesten spredte seg videre via handelsveier til andre deler av Europa og det nordlige Afrika og Midt\xc3\xb8sten gjennom 1348. Videre spredte den seg til Mesopotamia, S\xc3\xb8r-Spania, Nord-Europa (bl.a. Norge) og til sist Russland i 1351. Polen stengte grensene sine, og ble spart for pesten. Island ble delvis spart, siden mannskapene p\xc3\xa5 skip dit stort sett d\xc3\xb8de f\xc3\xb8r de kom fram. Ca. 1/3 av befolkningen her d\xc3\xb8de._NEWLINE_Pesten kom til Norge sommeren 1349, via et skip med korn fra England til Bergen. Minst en tredjedel av befolkningen i Norge, og kanskje s\xc3\xa5 mye som 60% av befolkningen i Europa, d\xc3\xb8de, dvs 50 av 80 millioner. P\xc3\xa5 verdensbasis regner man med at 75 millioner mennesker omkom i epidemien._NEWLINE_If\xc3\xb8lge enkelte norske historikere kom pesten til Oslo noen m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r den kom til Bergen. Det skal ha v\xc3\xa6rt et lite utbrudd h\xc3\xb8sten 1348, men dette ble stoppet av vinterkulden. Det siste kjente offer for svartedauden i Norge var stavangerbispen som d\xc3\xb8de 7. januar 1350.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6r utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nGjennom slag som det ved Bannockburn (1415) og ved Grandson i 1476 ble det klart at den store milit\xc3\xa6re \xc3\xa6raen for f\xc3\xb8ydal-kavaleriet var over, og det skulle bli erstattet med et godt utstyrt infanteri. Engelskmennene hadde en stor fordel overfor franskmennene i hundre\xc3\xa5rskrigen p\xc3\xa5 grunn av de sv\xc3\xa6rt effektive engelske langbuene, opprinnelig en oppfinnelse fra Wales. I det lange l\xc3\xb8p bidro den milit\xc3\xa6re utviklingen, sammen med \xc3\xb8konomiske og politiske hensyn, til at leiesoldater var \xc3\xa5 foretrekke fremfor de f\xc3\xb8ydalske troppene. Sveitsergarden var for eksempel sv\xc3\xa6rt ettertraktet._NEWLINE_Oppfinnelsen av kruttet forandret krigf\xc3\xb8ringen betydelig. Ikke gjennom h\xc3\xa5ndv\xc3\xa5pen, der de ikke skulle f\xc3\xa5 betydning p\xc3\xa5 en god stund, men som beleiringsv\xc3\xa5pen. Kanonene skulle vise seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt effektive i \xc3\xa5 rive ned slottsmurer, noe som betydde at den f\xc3\xb8ydale godsherrens makt ikke lenger var absolutt._NEWLINE_Begge disse utviklingene bidro til at det f\xc3\xb8ydale systemet br\xc3\xb8t sammen, og \xc3\xa5pnet veien for en sterk, sentralisert nasjonalstat.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ring og handel\n_START_PARAGRAPH_\nFlere forandringer skjedde innenfor europeisk n\xc3\xa6ringsliv i denne perioden. Hanseatene holdt tilbake kontrollen av \xc3\x98stersj\xc3\xb8en og Nordsj\xc3\xb8en og Champagne-markedet ble mindre viktig i handel mellom nord og s\xc3\xb8r. I stedet ble handelsruten mellom Flandern og Italia \xc3\xa5 foretrekke. Videre begynte engelske ullselgere \xc3\xa5 eksportere kl\xc3\xa6r fremfor ull, noe som rammet det nederlandske klesmarkedet. Det Osmanske rikets overtakelse av det Bysantiske riket, f\xc3\xb8rte til at Levanthandelen ble mer problematisk. Som et resultat av dette ble nye handelsruter \xc3\xa5pnet. Sj\xc3\xb8veien til India rundt Afrika, og over Atlanterhavet til Amerika._NEWLINE_I det \xc3\xb8konomiske landskapet s\xc3\xa5 europeiske nasjoner veksten av Aksjeselskap \xe2\x80\x93 selskap som kunne finansiere store n\xc3\xa6ringer og fabrikater, og som ofte fikk spesielle privilegier og monopol fra staten. De st\xc3\xb8rste finansmennene, en rolle ofte holdt av j\xc3\xb8dene, finansierte ofte krigene til herskerne. Familier som Fugger i Tyskland, Medici i Italia og de la Poles i England, fikk stor politisk og \xc3\xb8konomisk makt.\n_START_SECTION_\nVitenskap og teknologi\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofen William av Ockham, og hans prinsipp kjent som Ockhams barberh\xc3\xb8vel, f\xc3\xb8rte til en reduksjon av fruktl\xc3\xb8se akademiske debatter, og banet veien for eksperimentell vitenskap. If\xc3\xb8lge Ockham skulle filosofi kun omhandle emner der det kunne oppn\xc3\xa5s full erkjennelse, et prinsipp som ofte er kjent som parsimoni. Forl\xc3\xb8peren til eksperimentell vitenskap i middelalderen kan allerede ses i gjenoppdagelsen av Aristoteles, og verkene til Roger Bacon. Den siste utfordringen for de l\xc3\xa6rde ble presentert av Nikolaus av Cusa, som siden ble kjent med Kopernikus', det heliosentriske verdensbilde._NEWLINE_De fleste europeiske oppfinnelser fra 1300- og 1400-tallet var ikke originale. De var heller av arabisk eller kinesisk opprinnelse. Det revolusjonerende aspektet l\xc3\xa5 ikke i selve oppfinnelsene, men i anvendelsen. Selv om krutt lenge hadde v\xc3\xa6rt kjent i Kina, var det europeerne som fullt ut utnyttet dets milit\xc3\xa6re potensial, og muliggjorde den europeiske ekspansjonen p\xc3\xa5 denne tiden. I denne forbindelsen var ogs\xc3\xa5 utviklingen innenfor navigasjon et viktig element. Kompasset og astrolabium sammen med teknologi innenfor skipsfart, muliggjorde navigasjon p\xc3\xa5 verdenshavene. Gutenbergs boktrykkerkunst muliggjorde ikke bare reformasjonen, men ogs\xc3\xa5 en utbredelse av kunnskap som etter hvert ville f\xc3\xb8re til et mer sosialt likt samfunn.\n_START_SECTION_\nKunst\n_START_PARAGRAPH_\nBildekunsten gjennomgikk en voldsom utvikling i senmiddelalderen. En forl\xc3\xb8per til renessansen kunne allerede ses tidlig i det 13. \xc3\xa5rhundre, i verk av Giotto. N\xc3\xa5r det gjelder maleri snakker man om en nordlig renessanse, sentrert rundt lavlandene (n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Benelux), og den italienske renessansen med Firenze som sentrum. Mens nordlig kunst var mer konsentrert rundt teksturer og overflater, som kan ses i malerier av Jan van Eyck, var italienske malere opptatt av anatomi og geometri. Oppdagelsen av enkeltpunktperpektivet, assosiert til Brunelleschi, var et viktig steg mot optisk realistisk kunst. Den italienske renessansen n\xc3\xa5dde sitt h\xc3\xb8ydepunkt i verkene til Leonardo da Vinci, Michelangelo og Rafael.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nMens gotisk arkitektur mer eller mindre sto p\xc3\xa5 moten i Nord-Europa, slo denne formen for arkitektur aldri an i Italia. Her var arkitektene inspirert av antikken og kronverkene for denne perioden var Brunelleschis domkirke i Firenze."