b"\n_START_ARTICLE_\nSovjetunionens historie (1953\xe2\x80\x931985)\n_START_SECTION_\nMaktkampen etter Stalins d\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som etter Lenins d\xc3\xb8d f\xc3\xb8rte Stalins d\xc3\xb8d i 1953 med seg en periode med kollektivt lederskap i Sovjetunionen. De h\xc3\xb8yeste politiske organene ble straks omorganisert, blant annet ble presidiet (det dav\xc3\xa6rende navnet p\xc3\xa5 politbyr\xc3\xa5et) slanket fra 25 til elleve fulle medlemmer. Dessuten ble innenriksdepartementet sl\xc3\xa5tt sammen med departementet for statssikkerhet. Lavrentij Berija ble leder for sistnevnte \xc2\xabsuperdepartement\xc2\xbb, mens Georgij Malenkov ble statsminister. Slik ble Stalins to roller som regjeringssjef og ansvarig for landets indre sikkerhet delt mellom to forskjellige verv, og Berija og Malenkov ble de to mektigste personene i landet._NEWLINE_Berijas hovedfiende i maktkampen etter Stalins d\xc3\xb8d var Nikita Khrusjtsjov. Khrusjtsjov var blitt valgt til ny generalsekret\xc3\xa6r i partiet, og var ogs\xc3\xa5 medlem av presidiet (politbyr\xc3\xa5et). Berija gjorde imidlertid den feilen at han undervurderte generalsekret\xc3\xa6ren, da han ans\xc3\xa5 Khrusjtsjov som en idiot han kunne kontrollere._NEWLINE_Berija satte straks i gang et omfattende amnesti for de 2,5 millionene som var blitt satt i arbeidsleire i Stalin-tiden. Samtidig gikk han inn for at politiet skulle bruke mer humane metoder mot mistenkte forbrytere. Reformene, i kombinasjon med hans fremtredende rolle under Stalin, gjorde at han var mislikt av de andre sovjetlederne. I forbindelse med oppstanden i Berlin den 17. juni 1953 ble Berija sendt til Tyskland. Mens han var borte klarte Khrusjtsjov \xc3\xa5 vinne Malenkov over p\xc3\xa5 sin side, og den 26. juni ble Berija arrestert. Han ble s\xc3\xa5 anklaget for blant annet h\xc3\xb8yforr\xc3\xa6deri, terrorisme og kontrarevolusjon\xc3\xa6r virksomhet, og den offisielle historien er at Berija ble d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og henrettet i desember 1953. Andre kilder hevder imidlertid at Berija ble skutt s\xc3\xa5 snart han var arrestert._NEWLINE_Med Berija ute av bildet ble Khrusjtsjov og Malenkov de mektigste personene i Sovjetunionen. Malenkov hadde statsapparatet som sin maktbase, mens Khrusjtsjov hadde partiapparatet p\xc3\xa5 sin side. Malenkov \xc3\xb8nsket derfor en politisk beslutningsprosess der regjeringen tok de viktigste beslutningene, mens Khrusjtsjov derimot \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 styrke partiapparatet. Maktkampen fortsatte frem til februar 1955, da Malenkov ble tvunget til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 av som statsminister. Blant de viktigste grunnene av Khrusjtsjovs seier var at Malenkov m\xc3\xa5tte bruke mye av sin tid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 faktisk styre landet, mens Khrusjtsjov, som var mye bedre enn Malenkov til politiske intriger, hadde god tid til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 partiapparatet og resten av presidiet over p\xc3\xa5 sin side. Malenkov ble erstattet av den svake Nikolaj Bulganin som statsminister, noe som gjorde at all reell makt n\xc3\xa5 l\xc3\xa5 i Khrusjtsjovs hender.\n_START_SECTION_\nKhrusjtsjovs jordbruksreformer\n_START_PARAGRAPH_\nI 1954 satte Khrusjtsjov i gang \xc2\xabJomfrulandplanen\xc2\xbb. Denne politikken skulle l\xc3\xb8se matvareproblemene i Sovjetunionen en gang for alle. Khrusjtsjov \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bruke de enorme, ubenyttede steppelandskapene i Kasakhstan og det \xc3\xb8stlige Sibir til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke maisproduksjonen, og siden mais er velegnet til dyrefor skulle dette igjen \xc3\xb8ke kj\xc3\xb8ttproduksjonen. Hele 33 millioner hektar nytt land ble dyrket opp under gjennomf\xc3\xb8ringen av planen, noe som i st\xc3\xb8rrelse tilsvarer hele Canadas landbruksareal._NEWLINE_Khrusjtsjov fikk sendt 250\xc2\xa0000 ungkommunister og 120\xc2\xa0000 traktorer \xc3\xb8stover for \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re planen. Jomfrulandplanen ble i utgangspunktet en suksess, og offisielle tall for jordbruksproduksjonen viste en \xc3\xb8kning p\xc3\xa5 50 prosent i perioden 1953-58. Spesielt i 1956, da de tradisjonelle jordbruksomr\xc3\xa5dene i Ukraina og det sydlige Russland var rammet av t\xc3\xb8rke, reddet \xc2\xabjomfrulandet\xc2\xbb landet fra hungersn\xc3\xb8d. Det m\xc3\xa5 likevel antas at de offisielle tallene over produksjonen i landbruket var overdrevne, da mange stats- og kollektivbruk brukte sv\xc3\xa6rt kreative metoder for \xc3\xa5 m\xc3\xb8te produksjonsm\xc3\xa5lene. Blant annet var strategien med \xc3\xa5 selge samme kveg til staten flere ganger spesielt utbredt._NEWLINE_I august 1958 bestemte Khrusjtsjov at privatpersoner i byene ikke lenger kunne ha husdyr p\xc3\xa5 sine private eiendommer. Dyrene ble beslaglagt av statsbrukene og straks slaktet ned. Dette rammet over 12 millioner familier, som n\xc3\xa5 ble tvunget til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe den samme maten fra de statseide butikkene. Butikkene fikk imidlertid ikke de n\xc3\xb8dvendige forsyningene, og svarteb\xc3\xb8rshandelen og korrupsjonen florerte._NEWLINE_Khrusjtsjov var sv\xc3\xa6rt optimistisk med sine jordbruksreformer, og syv\xc3\xa5rsplanen for perioden 1959-65 forutsa en ytterligere vekst i jordbruksproduksjonen p\xc3\xa5 hele 70\xc2\xa0%. Dette var totalt urealistisk, blant annet p\xc3\xa5 grunn av manglende ressurser til beslektede industrier som produksjon av kunstgj\xc3\xb8dsel og landbruksmaskinell. Samtidig uttalte Khrusjtsjov at Sovjetunionen skulle g\xc3\xa5 forbi USA i produksjonen av kj\xc3\xb8tt og melk i l\xc3\xb8pet av de neste tre-fire \xc3\xa5rene. Dette f\xc3\xb8rte til en katastrofal nedslakting av kveg for \xc3\xa5 n\xc3\xa5 produksjonsm\xc3\xa5lene for planens f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r. Samtidig tvang Khrusjtsjov kollektivbrukene til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe alt produksjonsutstyret, som tidligere hadde v\xc3\xa6rt eiet og vedlikeholdt av staten. Uansett stand m\xc3\xa5tte utstyret kj\xc3\xb8pes til priser tilsvarende nypris. Dette f\xc3\xb8rte til at kollektivb\xc3\xb8ndene kj\xc3\xb8pte utstyret til overpris, samtidig som kompetansen til \xc3\xa5 vedlikeholde det forsvant. Stikk i strid med Khrusjtsjovs intensjoner f\xc3\xb8rte dette til at for f\xc3\xb8rste gang i Sovjetunionens historie i fredstid gikk den samlede mengden av landbruksmaskiner ned._NEWLINE_Khrusjtsjov hadde ogs\xc3\xa5 en id\xc3\xa9 om at landbruksledelsen m\xc3\xa5tte befinne seg p\xc3\xa5 landet, og beordret b\xc3\xa5de det sentrale landbruksdepartementet og delrepublikkenes landbruksdepartementer til \xc3\xa5 flytte til statsbruk utenfor byene. Den d\xc3\xa5rlige teleinfrastrukturen gjorde koordinasjon mellom avdelingene umulig, og i l\xc3\xb8pet av det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ret etter flyttingen hadde 1700 av de 2200 ansatte i Sovjetunionens sentrale landbruksdepartement sagt opp sine stillinger._NEWLINE_I 1961 bestemte Khrusjtsjov at b\xc3\xb8ndene m\xc3\xa5tte fokusere mindre p\xc3\xa5 sine private \xc3\xa5kerlapper og mer p\xc3\xa5 statens jord. Intensjonen var at produktiviteten skulle \xc3\xb8ke totalt sett, selv om tiltaket fikk motsatt effekt. Samtidig ble mer av planleggingen i jordbruket gjort sentralt i Moskva, p\xc3\xa5 bekostning av lokal styring. Khrusjtsjovs mange mislykkede fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 omorganisering og en tiltagende \xc3\xb8kologisk katastrofe i de nydyrkede omr\xc3\xa5dene gjorde at landbruket kom i store problemer inn i 1961. Dette ble etter hvert umulig \xc3\xa5 skjule for befolkningen, og da kornh\xc3\xb8sten feilet i 1963 ble Khrusjtsjov n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 importere korn fra USA.\n_START_SECTION_\nAvstaliniseringen\n_START_PARAGRAPH_\nMed millioner av tidligere tvangsarbeidere frigjort fra Stalins arbeidsleirer kom det mange krav om at Stalins forbrytelser m\xc3\xa5tte frem i lyset. I desember 1955 satte presidiet opp en kommisjon ledet av Petr Pospelov som skulle unders\xc3\xb8ke p\xc3\xa5standene om maktmisbruk under Stalin. I februar 1956 kom Pospelov-kommisjonens rapport, og rapportens sjokkerende innhold f\xc3\xb8rte til en splittelse i partiledelsen om hvorvidt den skulle offentliggj\xc3\xb8res. Presidiet ble etter hvert enig om at Khrusjtsjov skulle holde en lukket tale for den tyvende partikongress om rapportens innhold._NEWLINE_Khrusjtsjovs tale skapte sjokkb\xc3\xb8lger i det sovjetiske samfunnet, og satte i gang en prosess som ble kjent som avstalinisering. Talen var i utgangspunktet hemmelig, men da en redigert versjon ble opplest p\xc3\xa5 partim\xc3\xb8ter i hele landet kom den snart offentligheten f\xc3\xb8r \xc3\xb8re. I talen fikk Stalin skylden for alt som hadde g\xc3\xa5tt galt i Sovjetunionen siden 1934. Ansvaret for utrenskningene i statsadministrasjonen og i offiserskorpset p\xc3\xa5 1930-tallet (de s\xc3\xa5kalte Moskvaprosessene) ble tillagt Stalin, det samme gjaldt feilgrep i forbindelse med det tyske overfallet p\xc3\xa5 Sovjetunionen i 1941. Folkegruppene som var blitt deportert av Stalin under krigen fikk sin oppreisning, og alle unntatt volgatyskere og krimtatarer fikk lov til \xc3\xa5 vende hjem. Krav om at d\xc3\xb8mte sovjetledere som Nikolaj Bukharin og Grigorij Zinovjev skulle rehabiliteres ble imidlertid ikke tatt til f\xc3\xb8lge, og dommene mot disse ble ikke opphevet f\xc3\xb8r i 1988._NEWLINE_Khrusjtsjov hadde flere motiver for \xc3\xa5 ta et oppgj\xc3\xb8r med Stalin. Khrusjtsjov var sannsynligvis oppriktig i sin kritikk av mange av Stalins handlinger, men avsl\xc3\xb8ringene var ogs\xc3\xa5 nyttige verkt\xc3\xb8y mot Khrusjtsjovs politiske motstandere. Lazar Kaganovitsj og Vjatsjeslav Molotov hadde begge h\xc3\xb8ye stillinger mens Stalins utrenskninger p\xc3\xa5gikk som verst, mens Khrusjtsjov selv f\xc3\xb8rst kom inn i Stalins n\xc3\xa6re krets i 1949 og hadde dermed mindre blod p\xc3\xa5 hendene enn sine rivaler. Gjennom \xc3\xa5 ta initiativet til avstaliniseringen unngikk Khrusjtsjov ogs\xc3\xa5 at hans motstandere kunne bruke samme virkemiddel til \xc3\xa5 svekke ham selv. Oppgj\xc3\xb8ret med Stalin gav ogs\xc3\xa5 Khrusjtsjov friere hender til \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re sine mange radikale reformer i jordbrukssektoren, da hans motstandere ikke lenger kunne bruke argumenter basert p\xc3\xa5 stalinisme mot ham.\n_START_SECTION_\nKuppfors\xc3\xb8ket i 1957\n_START_PARAGRAPH_\nI mai 1957 hadde Kaganovitsj, Malenkov, Molotov, Bulganin og Mikhail Pervukhin diskutert muligheten for \xc3\xa5 bli kvitt Khrusjtsjov, og da Kliment Vorosjilov senere sluttet seg til gruppen hadde de en majoritet av medlemmene i persidiet bak seg. Samtidig ble forsvarsminister Georgij Zjukov involvert i planene._NEWLINE_P\xc3\xa5 et m\xc3\xb8te i presidiet den 18. juni kom Malenkov med kraftig kritikk av Khrusjtsjov, som ikke var til stede. Khrusjtsjovs id\xc3\xa9 om \xc3\xa5 ta igjen USA i produksjonen av kj\xc3\xb8tt og melk ble latterliggjort. Et klart flertall i presidiet vedtok \xc3\xa5 avsette Khrusjtsjov. Medlemmer i sentralkomiteen hadde imidlertid f\xc3\xa5tt nyss om m\xc3\xb8tet, og det ble avbrutt da en rekke milit\xc3\xa6rtopper og sentralkomit\xc3\xa9medlemmer m\xc3\xb8tte opp og krevde at saken skulle legges frem for sentralkomiteen. Marskalk Zjukov var blant de som avbr\xc3\xb8t m\xc3\xb8tet, og minnet presidiet om at milit\xc3\xa6re styrker raskt kunne ta kontrollen over Moskva dersom det skulle bli n\xc3\xb8dvendig. Stilt overfor den d\xc3\xa5rlig skjulte trusselen fra Zjukov hadde ikke presidiet annet valg enn \xc3\xa5 godta sentralkomiteens krav, som ogs\xc3\xa5 strangt tatt ogs\xc3\xa5 var prosedyremessig korrekt._NEWLINE_Zjukov s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 flydd inn sentralkomitemedlemmer fra hele landet til m\xc3\xb8tet som skulle avgj\xc3\xb8re Khrusjtsjovs skjebne. Gjennom sin dav\xc3\xa6rende politikk med en desentralisering av det \xc3\xb8konomiske planleggingsapparatet hadde Khrusjtsjov skaffet seg mange allierte i partiet, da desentraliseringen ville \xc3\xb8ke makten og prestisjen til mange politikere p\xc3\xa5 mellomniv\xc3\xa5. Khrusjtsjov hadde derfor et komfortabelt flertall i sentralkomiteen, og denne opphevet da ogs\xc3\xa5 presidiets vedtak om \xc3\xa5 fjerne ham fra makten. Dette var en av sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 ganger i Sovjetunionens levetid at en avgj\xc3\xb8relse i politbyr\xc3\xa5et ble overstyrt av et lavere organ._NEWLINE_Khrusjtsjov benyttet anledningen til \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 tilbake mot sine politiske motstandere. Sentralkomiteen kom med krass kritikk av Khrusjtsjovs fiender, og beskrev oppr\xc3\xb8rerne som \xc2\xabantipartigruppen\xc2\xbb. Videre ble Malenkov, Molotov og Kaganovitsj sparket ut av presidiet, mens Pervukhin ble degradert til kandidatmedlem uten stemmerett. Blant de nye medlemmene i presidiet var Leonid Bresjnev._NEWLINE_I oktober 1957 hadde ikke lenger Khrusjtsjov bruk for Zjukov, og fikk ham fjernet fra presidiet. I mars 1958 var turen kommet til Bulganin. Pragmatikeren Bulganin overlevde den f\xc3\xb8rste runden med utrenskninger i kj\xc3\xb8lvannet av fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kaste Khrusjtsjov, men n\xc3\xa5 var tiden kommet for at Khrusjtsjov skulle samle all makt i egne hender. Bulganin ble kastet fra statsministerposten til fordel for Khrusjtsjov, og samtidig tok Khrusjtsjov vervet som \xc3\xb8verstkommanderende for det sovjetiske forsvaret. Fem \xc3\xa5r etter Stalins d\xc3\xb8d var alle viktige posisjoner p\xc3\xa5 ny samlet hos \xc3\xa9n person.\n_START_SECTION_\nNy runde med avstalinisering\n_START_PARAGRAPH_\nKhrusjtsjovs kl\xc3\xb8nete h\xc3\xa5ndtering av U2-aff\xc3\xa6ren i 1960 i kombinasjon med hans egenr\xc3\xa5dige innenrikspolitikk gjorde at de andre sovjetlederne igjen begynte \xc3\xa5 murre p\xc3\xa5 starten av sekstitallet. Khrusjtsjov svarte med \xc3\xa5 sette i gang en ny b\xc3\xb8lge av Stalin-kritikk i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 styrke sin egen posisjon._NEWLINE_Kampanjen ble satt ut i livet p\xc3\xa5 den 22. partikongress i 1961. Denne gangen gikk avstaliniseringen mye lenger enn i 1956. Stalins legeme ble fjernet fra Leninmausoleet, samtidig som Khrusjtsjov gikk enda lenger i \xc3\xa5 ford\xc3\xb8mme Stalins forbrytelser. Samtidig ble Khrusjtsjovs motstandere holdt direkte ansvarlige for Stalins utrenskninger p\xc3\xa5 tredvetallet, og Khrusjtsjov fikk dessuten flere av sine allierte til \xc3\xa5 kreve straffeforf\xc3\xb8lgelse av kuppmakerne fra 1957 for deres p\xc3\xa5st\xc3\xa5tte forbrytelser under Stalin. Det ble aldri noe av straffeforf\xc3\xb8lgelsen, men Khrusjtsjov fikk p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten knust all innflytelse Stalins gamle unders\xc3\xa5tter hadde igjen i partiet._NEWLINE_Khrusjtsjov fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 ta avstaliniseringen videre med en oppmykning av restriksjonene p\xc3\xa5 kulturlivet. Aleksandr Solzjenitsyns roman En dag i Ivan Denisovitsj' liv ble utgitt i 1962, og bidro til \xc3\xa5 spre historien om livet i GULag-systemet. Kampanjen slo imidlertid tilbake p\xc3\xa5 Khrusjtsjov ettersom motstanden mot den nye linjen ble for stor i partiet. Khrusjtsjov m\xc3\xa5tte etter hvert sl\xc3\xa5 retrett og hylle Stalins kamp mot \xc2\xabfolkefiender\xc2\xbb og \xc2\xabkonspirat\xc3\xb8rer\xc2\xbb, og trekke tilbake de groveste anklagene mot den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabantipartigruppen\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nForholdet til vesten\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4. oktober 1957 sendte Sovjetunionen opp verdens f\xc3\xb8rste kunstige satellitt, Sputnik 1. Kort tid senere kom Sputnik 2 med hunden \xc2\xabLaika\xc2\xbb. Dette sjokkerte amerikanerne, som trodde de hadde et teknologisk forsprang p\xc3\xa5 Sovjetunionen. Sputnik satte i gang Romkappl\xc3\xb8pet, men p\xc3\xa5 tross av suksessen med russeren Jurij Gagarin som det f\xc3\xb8rste mennesket i verdensrommet var det amerikanerne som f\xc3\xb8rst kom seg til M\xc3\xa5nen._NEWLINE_I 1958 begynte Khrusjtsjov et h\xc3\xb8yt spill over Berlins fremtid. Khrusjtsjov krevde at byen ble gjort om til en \xc2\xabfristad\xc2\xbb, og erkl\xc3\xa6rte at han var villig til \xc3\xa5 sette makt bak kravet. Amerikanerne svarte med \xc3\xa5 invitere Khrusjtsjov til \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke USA, og under bes\xc3\xb8ket i 1959 trakk Khrusjtsjov tilbake kravet. Khrusjtsjov skal ha blitt mektig imponert over det han s\xc3\xa5 i USA, men kunne naturlig nok ikke innr\xc3\xb8mme dette offentlig._NEWLINE_U2-aff\xc3\xa6ren slo ned som en bombe under toppm\xc3\xb8tet i Paris i 1960. Khrusjtsjov krevde at den amerikanske presidenten Dwight D. Eisenhower skulle unnskylde hendelsen, og da Eisenhower nektet forlot Khrusjtsjov m\xc3\xb8tet. Dette gjorde slutt p\xc3\xa5 det gode forholdet til USA. \xc3\x85ret etter dro Khrusjtsjov til New York for \xc3\xa5 holde en tale i FN. Her kom han med en mengde forskjellige forslag, blant annet om \xc3\xa5 flytte FNs hovedkvarter til Sovjetunionen. Khrusjtsjov fikk ogs\xc3\xa5 stor oppmerksomhet for sin spesielle stil under talen, der han blant tok av seg skoen p\xc3\xa5 talerstolen og gjorde \xc3\xa5penlyst narr av andre delegater. Senere p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret fyrte Khrusjtsjov opp under Berlinkrisen igjen, da han gav Walter Ulbricht gr\xc3\xb8nt lys til \xc3\xa5 sette opp Berlinmuren._NEWLINE_Cubakrisen i 1962 ble et stort nederlag for Khrusjtsjov. Etter at USA i 1961 hadde st\xc3\xb8ttet en mislykket invasjon i Grisebukta hadde Khrusjtsjov utplassert sovjetiske kjernev\xc3\xa5pen og tropper p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. John F. Kennedy og USA reagerte i oktober 1962, og la planer om \xc3\xa5 bombe de sovjetiske rakettbasene samtidig som de satte i verk en blokade av Cuba. Khrusjtsjov gikk h\xc3\xb8yt ut og erkl\xc3\xa6rte at de amerikanske mottiltakene ville f\xc3\xb8re til krig mellom Sovjetunionen og USA, men etter noen dager gav han opp og erkl\xc3\xa6rte at han skulle trekke alle kjernefysiske v\xc3\xa5pen bort fra Cuba.\n_START_SECTION_\nKhrusjtsjovs fall\n_START_PARAGRAPH_\nCubakrisen f\xc3\xb8rte til at Khrusjtsjov tapte ansikt i det internasjonale samfunn samtidig som han mistet mye st\xc3\xb8tte innenlands. \xc2\xabHaukene\xc2\xbb i det sovjetiske lederskapet mente at Khrusjtsjov gav for lett etter for amerikanske krav, mens \xc2\xabduene\xc2\xbb mente hele opptrinnet var et farlig eventyr som lett kunne ha f\xc3\xb8rt til atomkrig. Khrusjtsjovs andre utenrikspolitiske utspill, blant annet den mildt sagt udiplomatiske opptredenen i FN, f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til at opposisjonen mot ham \xc3\xb8kte blant de andre sovjetlederne. Khrusjtsjov lange rekke med innenrikspolitiske eksperimenter gjorde ogs\xc3\xa5 at han hadde mistet mye st\xc3\xb8tte i partiapparatet._NEWLINE_Bresjnev la i 1964 sammen med den ukrainske f\xc3\xb8rstesekret\xc3\xa6ren Nikolaj Podgornyj planer om \xc3\xa5 kaste Khrusjtsjov fra makten. Det mislykkede fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 det samme i 1957 gjorde at Bresjnev denne gangen forberedte seg bedre, og s\xc3\xb8rget p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd for \xc3\xa5 skaffe flertall i b\xc3\xa5de presidiet og i sentralkomiteen. Mens Khrusjtsjov var p\xc3\xa5 ferie ved Svartehavet den 12. oktober ble en rekke anklagepunkter lagt frem i et m\xc3\xb8te i presidiet. Khrusjtsjov ble kalt tilbake til Moskva den 13. oktober, og Bresjnev gikk s\xc3\xa5 til harde angrep under et nytt m\xc3\xb8te i presidiet. Presidiet vedtok n\xc3\xa5 \xc3\xa5 fjerne Khrusjtsjov, og dette ble dagen etter ogs\xc3\xa5 godkjent av sentralkomiteen._NEWLINE_Beskyldingene mot Khrusjtsjov var mange, og flere var h\xc3\xb8yst reelle. Blant de mest seri\xc3\xb8se var beskyldinger om at Khrusjtsjov hadde bygget opp en personlighetskult, at m\xc3\xa5lene i partiprogrammet var fullstendig ute av takt med virkeligheten, at jordbruksreformene var \xc3\xb8deleggende samtidig som matproduksjonen var for d\xc3\xa5rlig og at Khrusjtsjovs utenrikspolitikk hadde f\xc3\xb8rt landet p\xc3\xa5 randen av atomkrig ved flere anledninger.\n_START_SECTION_\nBresjnev og Kosygin\n_START_PARAGRAPH_\nEtter fjerningen av Khrusjtsjov bestemte partiledelsen seg for at man for fremtiden skulle unng\xc3\xa5 at \xc3\xa9n enkelt person fikk for mye makt. Det ble derfor bestemt at vervene som partileder og statsminister n\xc3\xa5 skulle innehas av to forskjellige personer. Leonid Bresjnev ble ny f\xc3\xb8rstesekret\xc3\xa6r, mens Aleksej Kosygin ble ny statsminister. Disse var i begynnelsen likeverdige, f\xc3\xb8r Bresjnev etter hvert sikret seg makten. Til den seremonielle posten som statsoverhode installerte Bresjnev og Kosygin ukraineren Nikolaj Podgornyj._NEWLINE_Det nye lederskapet gikk s\xc3\xa5 i gang med \xc3\xa5 reversere Khrusjtsjovs reformer. Bresjnev var fullt klar over at Khrusjtsjovs mange radikale ideer bidro til hans fall, og var fast bestemt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ikke g\xc3\xa5 i samme fellen. Bresjnev lovte derfor stabilitet og et parti med gjenreist autoritet._NEWLINE_Allerede i november 1964 s\xc3\xb8rget sentralkomiteen for \xc3\xa5 annullere Khrusjtsjovs omorganiseringer av partiet. N\xc3\xa5 fikk de regionale partilederne igjen all makt i omr\xc3\xa5dene sine. \xc3\x85ret etter ble de regionale \xc3\xb8konomiske r\xc3\xa5dene (sovnarkhoz) nedlagt, og \xc3\xb8konomien ble igjen mer sentralstyrt og organisert etter bransje._NEWLINE_I mai 1966 satte Bresjnev i verk et massivt program for kunstig vanning i Sentral-Asia og i det sydlige Russland. Gjennom dette programmet h\xc3\xa5pet Bresjnev \xc3\xa5 omforme store landomr\xc3\xa5der med t\xc3\xb8rr steppe til fruktbar mark, da han allerede \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r hadde lovet \xc3\xa5 l\xc3\xb8se matvakekrisen \xc2\xaben gang for alle\xc2\xbb. Programmet skulle gjennomf\xc3\xb8res ved \xc3\xa5 legge om elveleier som tidligere hadde g\xc3\xa5tt nordover slik at de n\xc3\xa5 gikk sydover. D\xc3\xa5rlig ingeni\xc3\xb8rarbeid og generell inkompetanse i offentlig sektor gjorde imidlertid at det storstilte tiltaket ble en fiasko, og programmet gav liten eller ingen produktivitetsvekst i landbrukssektoren. Det var ikke f\xc3\xb8r under Gorbatsjov at planen ble endelig avviklet.\n_START_SECTION_\nEndringer i bosettingsm\xc3\xb8nsteret\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste store b\xc3\xb8lgen av urbanisering i Sovjetunionen kom p\xc3\xa5 1930-tallet under Stalin. Tendensen fortsatte under Khrusjtsjov og Bresjnev, og p\xc3\xa5 1960-tallet var endringene kommet s\xc3\xa5 langt at halvparten av innbyggerne i den europeiske delen av Sovjetunionen bodde i byer. I 1984 var tallet kommet opp i 65\xc2\xa0% i Sovjetunionen i sin helhet, selv om det var store regionale forskjeller._NEWLINE_Landet s\xc3\xa5 imidlertid en befolkningsutveksling begge veier. I perioden 1961-66 flyttet ca. 53 millioner mennesker p\xc3\xa5 seg innenfor Den russiske sovjetiske f\xc3\xb8derative sosialistrepublikk, noe som anslagsvis utgjorde hele 45\xc2\xa0% av befolkningen. Migrasjonen var delt omtrent i to like store deler, da 29 millioner flyttet til byer og 24 millioner fra byer. Dette h\xc3\xb8ye tallet antyder at mange sovjetborgere var misforn\xc3\xb8yde med livssituasjonen og dermed s\xc3\xb8kte lykken andre steder. Myndighetene la seg generelt sett ikke opp i hvordan folk flyttet p\xc3\xa5 seg, planleggingsorganet Gosplan organiserte industrien og satset p\xc3\xa5 at folk flyttet dit det var ledige arbeidsplasser. Dette slo imidlertid feil, og mange flyttet fra Sibir og Det fjerne \xc3\xb8sten til steder med et mer behaglig klima. Dette var stikk i strid med hvor staten trengte arbeidskraft._NEWLINE_D\xc3\xa5rlige boforhold og gjentatte, mindre gjennomtenkte reformer p\xc3\xa5 landsbygda var viktige \xc3\xa5rsaker til at mange trakk til byene. Dessuten var l\xc3\xb8nna for industriarbeidere ofte tre ganger h\xc3\xb8yere enn hva den var for b\xc3\xb8nder. Dette bidro naturlig nok ogs\xc3\xa5 til at mange s\xc3\xb8kte til byene._NEWLINE_Spesielt for Sovjetunionen var konseptet med \xc3\xa9n by \xe2\x80\x93 \xc3\xa9n industri. Over tre hundre byer i den russiske delen av landet var organisert etter denne modellen. Byen Ivanovo var et typisk eksempel p\xc3\xa5 dette, der praktisk talt all industri var i tekstilsektoren. Siden tekstilfabrikker var en typisk kvinnearbeidsplass f\xc3\xb8rte dette med seg en skjev kj\xc3\xb8nnsfordeling, og arbeidsledigheten var skyh\xc3\xb8y blant menn. I mindre russiske byer var det en strukturell skjevfordeling mellom kj\xc3\xb8nnene, med 1,25 kvinner for hver mann._NEWLINE_Migrasjonen fra tilbakest\xc3\xa5ende bygdesamfunn til de st\xc3\xb8rre og mer moderne byene f\xc3\xb8rte med seg en psykologisk og sosial revolusjon i det sovjetiske samfunnet. Bylivet gav muligheter for \xc3\xb8kt sosial mobilitet, og ogs\xc3\xa5 en \xc3\xb8kt tilgang p\xc3\xa5 forbruksvarer. Sistnevnte var sv\xc3\xa6rt viktig i knapphetssamfunnet Sovjetunionen, der mye av denne handelen foregikk p\xc3\xa5 siden av de offisielle distribusjonskanalene. Svarteb\xc3\xb8rshandelen i byene f\xc3\xb8rte til en ny mentalitet der \xc2\xabselv-initiativet\xc2\xbb p\xc3\xa5 lengre sikt underminerte den sovjetiske plan\xc3\xb8konomien, da den selvstendiggjorde samfunnet overfor staten.\n_START_SECTION_\nKorrupsjon og fremveksten av den organiserte kriminaliteten\n_START_PARAGRAPH_\nDet var i Khrusjtsjov-tiden at den organiserte kriminaliteten i Sovjetunionen oppstod. Desentraliseringen av \xc3\xb8konomien tillot bestikkelser av offentlige tjenestemenn, og Bresjnevs senere tilbakerulling av Khrusjtsjovs reformer greide ikke \xc3\xa5 kvele kriminaliteten som hadde oppst\xc3\xa5tt._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1970-tallet var den organiserte kriminaliteten blitt et sosialt fenomen. Kriminelle kj\xc3\xb8rte Mercedes, brukte overd\xc3\xa5dige smykker og viste p\xc3\xa5 alle m\xc3\xa5ter \xc3\xa5penlyst frem sin ulovlig tilegnede rikdom. Dette var ikke mulig uten \xc3\xa5 involvere store deler av politiet og partiet, og det utviklet seg gradvis et system der lokale partledere og statstjenestemenn samlet inn bestikkelser fra kriminelle. Disse pengene gikk deretter oppover i systemet, siden all \xc3\xb8konomisk virksomhet i utgangspunktet var under statlig kontroll, og korrupsjonen gikk hele veien til toppledelsen i Moskva. Blant annet var generalsekret\xc3\xa6rens datter Galina Brezjneva involvert i en st\xc3\xb8rre skandale med innsidehandel med diamanter._NEWLINE_En av de st\xc3\xb8rste korrupsjonsskandalene i Sovjetunionens levetid oppstod i Den usbekiske sosialistiske sovjetrepublikk i 1959, og involverte republikkens partileder Sharaf Rasjidov. Usbekerne hadde problemer med \xc3\xa5 oppfylle Moskvas ambisi\xc3\xb8se produksjonsm\xc3\xa5l for bomull, og innrapporterte dermed at de hadde produsert store mengder imagin\xc3\xa6r bomull. Betalingen de fikk for denne ble igjen brukt til \xc3\xa5 bestikke ledelsen i tekstilfabrikkene som skulle ha mottatt denne imagin\xc3\xa6re bomullen, politiet og unionsministeren for bomullsindustrien. Rasjidov s\xc3\xb8rget samtidig for \xc3\xa5 holde Bresjnev forn\xc3\xb8yd med en stadig str\xc3\xb8m av \xc2\xabgaver\xc2\xbb, spesielt europeiske sportsbiler. Svindelen var i s\xc3\xa5 stor skala at den \xc3\xa5penbart m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt kjent for mange i statsapparatet i Moskva, men str\xc3\xb8mmen av bestikkelser s\xc3\xb8rget for at det ikke var f\xc3\xb8r i 1980 at saken ble etterforsket. I 1984 anslo p\xc3\xa5talemyndighetene at staten hadde betalt for fem millioner tonn bomull som ikke eksisterte i l\xc3\xb8pet av de siste fem \xc3\xa5rene alene. Hele korrupsjonsskandalen f\xc3\xb8rste med seg at 4500 statstjenestemenn ble d\xc3\xb8mt, i tillegg til regionale partitopper som den usbekiske statsministeren, nestformannen i det usbekiske \xc3\xb8verste sovjet, og fire sekret\xc3\xa6rer i den usbekiske sentralkomiteen. Rasjidov selv begikk selvmord i 1983 da nettet begynte \xc3\xa5 sn\xc3\xb8re seg sammen._NEWLINE_Forholdene var spesielt ille i Transkaukasus. Dav\xc3\xa6rende georgisk innenriksminister Eduard Sjevardnadse la p\xc3\xa5 starten av syttitallet merke til at kona til Georgias dav\xc3\xa6rende generalsekret\xc3\xa6r Vasilij Mzhavanadze gikk med en diamantring som var forsvunnet fra et museum og var etters\xc3\xb8kt av Interpol. Ringen skal ha v\xc3\xa6rt en gave fra en lokal mafiaboss. I 1972 fant Sjevardnadse ut at Mzhavanadze organiserte en hemmelig fabrikk som produserte v\xc3\xa5pen p\xc3\xa5 oppdrag fra tsjetsjenske og andre kriminelle. Medlemskapet i politbyr\xc3\xa5et og vennskapet med Bresjnev var n\xc3\xa5 ikke nok til \xc3\xa5 redde Mzhavanadze, og han m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 av i september 1972. Sjevardnadse overtok s\xc3\xa5 ledelsen i Georgia, og gikk aktivt til verks for \xc3\xa5 rydde opp i republikkens problemer. Sjevardnadse sparket 40\xc2\xa0000 parti- og statstjenestemenn, og arresterte 30\xc2\xa0000. Blant de som gikk med i opprydningen var 20 medlemmer av den georgiske sentralkomiteen og 10 ordf\xc3\xb8rere og varaordf\xc3\xb8rere. Sjevardnadse ble etter hvert s\xc3\xa5 upopul\xc3\xa6r i kriminelle milj\xc3\xb8er at det var flere fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ta livet av ham._NEWLINE_Det var ikke f\xc3\xb8r Jurij Andropov ble generalsekret\xc3\xa6r at staten virkelig fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 renske opp i systemet. I oktober 1982 opprettet KGB sitt sjette hoveddirektorat for \xc3\xa5 bekjempe \xc3\xb8konomisk kriminalitet, og i Andropovs regjeringstid p\xc3\xa5 15 m\xc3\xa5neder ble en tredjedel av medlemmene i sentralkomiteen og 47 av de 150 partilederne ute i oblastene sparket p\xc3\xa5 grunn av \xc3\xb8konomisk utroskap. Andropov s\xc3\xb8rget ogs\xc3\xa5 for \xc3\xa5 renske opp i innenriksdepartementet (som hadde ansvaret for politiet), her fikk over 100\xc2\xa0000 ansatte fyken. Andropovs krafttak mot den organiserte kriminaliteten og korrupsjonen fungerte langt p\xc3\xa5 vei, men b\xc3\xa5ndene mellom partiet og kriminelle gjenoppstod rask etter Andropovs d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nNye tendenser i \xc3\xa5ndslivet\n_START_PARAGRAPH_\nDe sosiale endingene i sovjetsamfunnet bidro ogs\xc3\xa5 til en ny, samfunnskritisk tendens i \xc3\xa5ndslivet. Skuespilleren og sangeren Vladimir Vysotskij ble kjent for sine kritiske tekster, og selv om disse i liten grad ble utgitt av myndighetene sirkulerte sangene hans i hele landet p\xc3\xa5 uautoriserte musikkassetter. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te sirkulerte forbudte litter\xc3\xa6re verker i form av h\xc3\xa5ndskrifter og maskinutskrifter med flere gjennomslagskopier, s\xc3\xa5kalt Samizdat-litteratur._NEWLINE_B\xc3\xb8ker og tidsskrifter var underlagt statlig sensur, men grensen for hva som var forbudt var ofte noe vag. Dessuten fors\xc3\xb8kte forfattere og skribenter stadig \xc3\xa5 dytte grensen for det tillatte i mer liberal retning. P\xc3\xa5 60- og 70-tallet var det to klare tendenser i sovjetrussisk litteratur, og begge s\xc3\xb8kte en erstatning for det offisielle marxistiske verdisynet. Den ene hovedtendensen var en s\xc3\xb8ken etter nye \xc3\xa5ndelige verdier, mens den andre str\xc3\xb8mningen gikk i retning av den nasjonalhistoriske arven og s\xc3\xb8kte etter nye kulturelle r\xc3\xb8tter._NEWLINE_Slutten av Bresjnev-epoken s\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 en \xc3\xb8kt oppslutning om kirken, og spesielt den yngre delen av intelligentsiaen lot seg selv og barna d\xc3\xb8pe.\n_START_SECTION_\nBresjnev utenrikspolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste delen av Bresjnevs periode som generalsekret\xc3\xa6r var preget av problemer i forholdet til de \xc3\xb8steuropeiske satellittstatene. Sovjetunionens brudd med Mao p\xc3\xa5 starten av 60-tallet hadde gitt de \xc3\xb8steuropeiske kommunistlederne st\xc3\xb8rre spillerom, og fra 1965 begynte den rumenske generalsekret\xc3\xa6ren Nicolae Ceau\xc5\x9fescu \xc3\xa5 f\xc3\xb8re en mer selvstendig utenrikspolitikk. Ceau\xc5\x9fescus kompromissl\xc3\xb8se innenrikspolitiske linje beroliget imidlertid Moskva._NEWLINE_Da den tsjekkoslovakiske lederen Alexander Dub\xc4\x8dek introduserte begrepet \xc2\xabsosialisme med et menneskelig ansikt\xc2\xbb reagerte imidlertid Bresjnev. Etter Prahav\xc3\xa5ren i 1968 invaderte Sovjetunionen og deres allierte i Warszawapakten Tsjekkoslovakia i august. Dub\xc4\x8dek ble tvunget til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 av, og i l\xc3\xb8pet av 1969 var tsjekkoslovakene tilbake p\xc3\xa5 en mer moskvatro kommunistisk linje. Invasjonen etablerte Bresjnev-doktrinen, som sa at Sovjetunionen kunne gripe inn i kommunistiske land dersom disse f\xc3\xb8rte en politikk som \xc2\xabtruet sosialismens interesser\xc2\xbb. Invasjonen av Tsjekkoslovakia og Bresjnev-doktrinen var et kraftig signal til andre sovjetiske satellittstater om at de m\xc3\xa5tte holde seg p\xc3\xa5 matta, og i \xc3\xa5rene som fulgte var det ingen i \xc3\x98st-Europa som fors\xc3\xb8kte seg p\xc3\xa5 lignende politiske eksperimenter._NEWLINE_1970-tallet s\xc3\xa5 en avspenning i forholdet mellom USA og Sovjetunionen. Salt-avtalene begrenset v\xc3\xa5penkappl\xc3\xb8pet, og Willy Brandts Ostpolitik bidro samtidig til \xc3\xa5 normalisere forholdet til Forbundsrepublikken Tyskland._NEWLINE_Etter at den afghanske kommunistlederen Noor Mohammed Taraki ble styrtet i 1979 valgte Bresjnev \xc3\xa5 invadere landet. Krigen i Afghanistan \xc3\xb8dela forholdet til vesten, og kom til \xc3\xa5 vare helt frem til den sovjetiske tilbaketrekningen i 1989. Utplasseringen av sovjetiske SS-20-raketter i \xc3\x98st-Europa bidro ogs\xc3\xa5 til \xc3\xa5 forverre forholdet til NATO, og satte dermed rustningskappl\xc3\xb8pet i gang igjen._NEWLINE_I Polen var det p\xc3\xa5 1970-tallet flere till\xc3\xb8p til uro, og inn mot 80-tallet begynte problemene \xc3\xa5 t\xc3\xa5rne seg opp. I 1980 var det uavhengige fagforbundet Solidaritet blitt stiftet, og Moskva s\xc3\xa5 med uro p\xc3\xa5 utviklingen. I 1981 tok imidlertid general Wojciech Jaruzelski makten i landet, og p\xc3\xa5 grunn av Jaruzelskis harde politikk mot opposisjonen unngikk Sovjetunionen \xc3\xa5 gripe inn. Polens problemer bidro imidlertid til \xc3\xa5 undergrave den kommunistiske samfunnsmodellens anseelse i de andre \xc3\xb8steuropeiske landene, og kom i l\xc3\xb8pet av 80-tallet til \xc3\xa5 bidra sterkt til kommunismens fall i hele \xc3\x98st-Europa.\n_START_SECTION_\nAndropov og Tsjernenko\n_START_PARAGRAPH_\nMot slutten av 1982 d\xc3\xb8de Bresjnev. KGB-sjefen Jurij Andropov ble ny generalsekret\xc3\xa6r, og i 1983 tok han ogs\xc3\xa5 posisjonen som formann for Det \xc3\xb8verste sovjet og ble dermed ogs\xc3\xa5 det formelle statsoverhodet._NEWLINE_Andropovs periode som leder i Sovjetunionen ble preget av en rekke reformer og utrenskninger i lederskapet i Sovjetunionen. Dette gav rom for en ny generasjon av sovjetledere, blant annet Mikhail Gorbatsjov. Andropov var fast bestemt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bekjempe korrupsjon og p\xc3\xa5 \xc3\xa5 \xc3\xb8ke arbeidsmoralen i landet, og innf\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 enkelte \xc3\xb8konomiske reformer._NEWLINE_Utenrikspolitisk fortsatte Andropov Bresjnev harde linje. Dette f\xc3\xb8rte blant annet til at den amerikanske presidenten Ronald Reagan begynte \xc3\xa5 omtalte Sovjetunionen som et \xc2\xabondskapens imperium\xc2\xbb fra 1983._NEWLINE_Etter lengre tids helseproblemer d\xc3\xb8de Andropov i februar 1984. Han ble erstattet av den 72 \xc3\xa5r gamle Konstantin Tsjernenko. Tsjernenko avsluttet Andropovs antikorrupsjonskampanje, og \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 en ny avspenning med USA. Den sovjetiske boikotten av OL i Los Angeles gjorde imidlertid at det ble f\xc3\xa5 resultater av Tsjernenkos fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 forsoning med Reagan._NEWLINE_Tsjernenkos helsetilstand var d\xc3\xa5rlig allerede fra starten av, og fra h\xc3\xb8sten 1984 var han ute av stand til \xc3\xa5 lede landet. I 1985 forlot Tsjernenko knapt nok sykehuset, og da han d\xc3\xb8de i mars var arvtakeren allerede klar. Samme dag som avisene meldte at Tsjernenko var d\xc3\xb8d ble Mikhail Gorbatsjov annonsert som ny generalsekret\xc3\xa6r."