b'\n_START_ARTICLE_\nLippovanere\n_START_PARAGRAPH_\nLippovanere (rumensk: lipoveni) er en folkegruppe som utvandret hovedsakelig fra Russland til omr\xc3\xa5det i og rundt Donaudeltaet i Bulgaria, Romania og Ukraina. De tilh\xc3\xb8rte De gammeltroende som ble forfulgt av den russisk-ortodokse kirken da de ikke ville b\xc3\xb8ye seg for reformer i kirken.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nI Romania bodde det i 2002 35 791 lippovanere, hvorav 21 623 i landskapet Dobrudsja. Hovedsentret for det lippvanske samfunnet i Ukraina er byen Vilkovo ved Donau.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet er if\xc3\xb8lge \xc3\xa9n teori utledet av det russiske \xd0\x9b\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb0 (lipa), lindetreet eller av Flippovka, en fridag oppkalt etter Sankt Filip. Den r\xc3\xa5dende teori er imidlertid at navnet er avledet av fornavnet til den religi\xc3\xb8se lederen Filip Pustosviat (1672\xe2\x80\x931742), idet hans tilhengere ble kalt filippovcy eller (fi)lippovane (norsk filipponer).\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nLippovanerne utvandret fra Russland p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet da de kom i konflikt med hovedstr\xc3\xb8mningene i den russiske ortodokse kirken. Deres religi\xc3\xb8se tradisjoner skriver seg tilbake fra f\xc3\xb8r reformene i den russiske ortodoks kirken p\xc3\xa5 1600-tallet. Da gudstjenesten ble endret i 1652 fortsatte en del av menigheten p\xc3\xa5 den tradisjonelle m\xc3\xa5ten. De fortsatte \xc3\xa5 snakke gammelrussisk, korset seg med to fingre istedenfor tre og lot skjegget gro. Kirken forfulgte dem og noen av de gammeltroende begikk selvmord ved \xc3\xa5 sette fyr p\xc3\xa5 seg selv, mens andre ble tvunget til \xc3\xa5 utvandre._NEWLINE_I Romania bosatte lippovanerne seg i Tulcea i Dobrudsjaregionen \xc3\xb8st i Romania og i Bukovina. I Ukraina slo de seg ned i den s\xc3\xb8rvestre delen av Odessa oblast (i den historiske regionen Budjak) og i Chernivtsi oblast. I Bulgaria bosatte lippovanerne seg i to landsbyer nord\xc3\xb8st i landet._NEWLINE_Den \xc3\xb8sterrikske keiseren Josef II ble oppmerksom p\xc3\xa5 lippovanernes flid og avholdenhet og bestemte seg for \xc3\xa5 dra nytte av deres moral. Keiseren ga dem et fristed i Bukovina som i 1775 var innlemmet i det habsburgske riket. De fikk religionsfrihet og bygget egne klostre enda de som folkegruppe ikke var flere enn ca. 3000. Lippovanerne ble ogs\xc3\xa5 fritatt for verneplikt mot at de gjorde sykehustjeneste. De underkastet seg de \xc3\xb8sterrikske lovene samtidig som de videreutviklet sine egne bondetradisjoner._NEWLINE_Ceausescus kanaliseringer av Donaudeltaet f\xc3\xb8rte til en stor utflytting av lippovanere i dette omr\xc3\xa5det og tilsvarende nedgang i turisttilstr\xc3\xb8mmingen. Deltaets befolkning var i 1970 ca. 21 000 og var i 1995 sunket til ca. 15 000. Etter kommunismens fall er deltaet igjen \xc3\xa5pnet for utenlandsk turisme.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsveier og levem\xc3\xa5te\n_START_PARAGRAPH_\nLippovanerne var opprinnelig virksomme som bir\xc3\xb8ktere, br\xc3\xb8nngravere og fremfor alt fruktdyrkere. Med sine sm\xc3\xa5 vogner transporterte de bl.a. kirseb\xc3\xa6r, aprikoser, epler, p\xc3\xa6rer, plommer, n\xc3\xb8tter, druer, honning, olje og voks og eksporterte dette ogs\xc3\xa5 til land utenfor det habsburgske riket._NEWLINE_De gjenv\xc3\xa6rende lippovanerne bor ogs\xc3\xa5 i dag i stor utstrekning i karakteristiske hus bygget av leire, tre og med halmtak. Hustomtene er skapt ved \xc3\xa5 drenere den fuktige grunnen. Deres svarte rosjekter som i dag gjerne ogs\xc3\xa5 blir p\xc3\xa5montert en motor, er et s\xc3\xa6rlig kjennetegn liksom det bl\xc3\xa5 korset p\xc3\xa5 gravene.'