b'\n_START_ARTICLE_\nFinlands geografi\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8rrelse, grenser og geologi\n_START_PARAGRAPH_\nFinland dekker et areal p\xc3\xa5 338\xc2\xa0145 km\xc2\xb2, der 304\xc2\xa0623 km\xc2\xb2 er landomr\xc3\xa5der og 33\xc2\xa0522 km\xc2\xb2 er innsj\xc3\xb8er. Finland har en 586 km lang grense mot Sverige i vest, 729 km mot Norge i nord, og 1\xc2\xa0313 km mot Russland i \xc3\xb8st. I tillegg har Finland en maritim grense mot Estland. Finland har en kystlinje p\xc3\xa5 rundt 1\xc2\xa0126 km med mange viker og bukter, og utenfor kysten ligger det sv\xc3\xa6rt mange \xc3\xb8yer. _NEWLINE_Isbreene under den siste istiden har v\xc3\xa6rt den dominerende faktoren i utformingen av Finlands geografi. Da isbreene trakk seg tilbake for omtrent 10\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden, etterlot de morener, drumliner og rullestein\xc3\xa5ser. Andre spor etter isbreene er de mange tusen innsj\xc3\xb8ene de var med \xc3\xa5 forme i den s\xc3\xb8rlige delen av landet. Kraften fra isbreene gravde ut bunnen av innsj\xc3\xb8ene og smeltevannet fylte dem. Siden isbreene strakk seg s\xc3\xb8rover, og senere trakk seg tilbake mot nord, er mange av innsj\xc3\xb8ane avlange med retning fra nord\xc3\xb8st til s\xc3\xb8rvest. De to Salpausselk\xc3\xa4ryggene, som g\xc3\xa5r parallelt med hverande omtrent 25 km fra kvarandre, er randmorener. P\xc3\xa5 det h\xc3\xb8yeste strekker de seg 200 meter over havet, det h\xc3\xb8yeste punktet i S\xc3\xb8r-Finland.\n_START_SECTION_\nGeografiske omr\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nMange land i verden kan deles inn i adskilte geografiske omr\xc3\xa5der, der visse fysiske trekk ofte dominerer stort over de andre. I Finland er de samme fysiske trekkene vanlig i alle de fire geografiske omr\xc3\xa5dene som landet er delt inn i. De regionale forskjellene i Finland er derfor kombinasjonene av de fysiske egenskapene. P\xc3\xa5 \xc3\xb8yene utenfor Finland er stein og vann dominerende. Kystomr\xc3\xa5dene i Finland best\xc3\xa5r av store leirsletter der jordbruk spiller en viktig rolle. De indre innsj\xc3\xb8omr\xc3\xa5dene er dekket av store skoger, mens de nordlige omr\xc3\xa5dene av landet er dekket av arktisk kratt. _NEWLINE_Finland har tusenvis av \xc3\xb8yer og skj\xc3\xa6r, som strekker seg fra s\xc3\xb8rvestkysten og ut i \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. Her ligger blant annet de strategisk viktige \xc3\xb8yene i \xc3\x85land ved inngangen til Bottenhavet. Etter f\xc3\xb8rste verdenskrig la b\xc3\xa5de Sverige og Finland krav p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene, som kulturelt var mer svensk enn finsk. Av strategiske \xc3\xa5rsaker valgte likevel Folkeforbundet \xc3\xa5 gi \xc3\x85land til Finland i 1921. Den viktigste \xc3\xa5rsaken for denne avgj\xc3\xb8relsen var at \xc3\xb8yene om vinteren er fysisk forbundet med Finland via det islagte havet, og at \xc3\xb8yene derfor er sv\xc3\xa6rt viktig for forsvaret i landet. Disse skogdekte og bare stein\xc3\xb8yene er dannet av landhevingen etter den siste istiden, og fortsetter enn\xc3\xa5 \xc3\xa5 stige opp av havet. _NEWLINE_Resten av landet fortsetter ogs\xc3\xa5 med \xc3\xa5 stige opp av havet. Vekten av de massive isbreene trykket landet nedover, og selv i dag, flere tusen \xc3\xa5r etter at de trakk seg tilbake, hever Finland seg. I s\xc3\xb8r og s\xc3\xb8rvest g\xc3\xa5r denne prosessen sent, omtrent 25-30 cm hvert hundre\xc3\xa5r. Lenger nord i \xc3\x96sterbotten-omr\xc3\xa5det, skjer landhevingen raskere, omtrent 80-90 cm hvert hundre\xc3\xa5r. Dette betyr ogs\xc3\xa5 at Finland vokser med omtrent sju kvadratkilometer i \xc3\xa5ret p\xc3\xa5 grunn av landhevingen. _NEWLINE_Kystomr\xc3\xa5dene i Finland best\xc3\xa5r av brede leirsletter som strekker seg opp til 100 km innover i landet. Disse slettene heller s\xc3\xb8rover fra Salpausselk\xc3\xa4ryggene i S\xc3\xb8r-Finland. Langs kysten av Bottenhavet og Bottenvika heller slettene s\xc3\xb8rvestover fra de h\xc3\xb8yereliggende omr\xc3\xa5dene. Dette omr\xc3\xa5det benyttes til jordbruk og meieridrift. _NEWLINE_Det indre innsj\xc3\xb8omr\xc3\xa5det er det st\xc3\xb8rste geografiske omr\xc3\xa5det i landet, og kanskje det flest utlendinger knytter til Finland. Omr\xc3\xa5det er avgrenset i s\xc3\xb8r av Salpausselk\xc3\xa4ryggene. Bak disse ryggene strekker det seg et nettverk av innsj\xc3\xb8er med skogkledde \xc3\xa5ser innimellom. Dette landskapet fortsetter \xc3\xb8stover og strekker seg inn i Russland. Det er derfor ingen naturlige grenser mellom disse to landene. Siden det ikke finnes en definisjon p\xc3\xa5 hva en innsj\xc3\xb8 er, og heller ingen prosedyre p\xc3\xa5 hvordan man skal telle innsj\xc3\xb8er, har det ikke v\xc3\xa6rt mulig \xc3\xa5 fastsl\xc3\xa5 n\xc3\xb8yaktig hvor mange innsj\xc3\xb8er det er i omr\xc3\xa5det. Det er i alle fall minst 55\xc2\xa0000 innsj\xc3\xb8er som er bredere enn 200 meter. Den st\xc3\xb8rste er Saimen, som med et areal p\xc3\xa5 rundt 4\xc2\xa0380 kvadratkilometer er den fjerde st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8en i Europa. Den dypeste innsj\xc3\xb8en har en dybde p\xc3\xa5 bare 100 meter, mens den gjennomsnittlige dybden til en finsk innsj\xc3\xb8 er 7 meter. Siden disse innsj\xc3\xb8ene er grunne inneholder de bare litt mer vann enn de \xc3\xa5rlige nedb\xc3\xb8rsmengdene i Finland. Det \xc3\xa5slendte skoglandskapet er dominert av drumliner og lange b\xc3\xb8lgete rullesteins\xc3\xa5ser, begge skapt av isbreene. _NEWLINE_Det finske h\xc3\xb8ylandet strekker seg forbi Polarsirkelen. Den nordligste delen av dette omr\xc3\xa5det kalles Lappland. De h\xc3\xb8yeste omr\xc3\xa5dene i Finland strekker seg over 1\xc2\xa0000 meter, og er \xc3\xa5 finne i Kilpisj\xc3\xa4rvi-omr\xc3\xa5det i De skandinaviske fjellene. I s\xc3\xb8r best\xc3\xa5r de h\xc3\xb8yereliggende omr\xc3\xa5dene av b\xc3\xb8lgende \xc3\xa5ser, mens terrenget i nord er mer kupert. Det meste av det finske h\xc3\xb8ylandet er ikke fjellkledd, men best\xc3\xa5r av myromr\xc3\xa5der. _NEWLINE_De lengste elvene i Finland finner man i nord. Kemijoki har det st\xc3\xb8rste nettverket av sideelver. Lenger s\xc3\xb8r ligger Oulujoki. De fleste elvene munner ut i Bottenvika og Bottenhavet, men flere elver i nord og nord\xc3\xb8st renner nordover gjennom Norge og Russland til Barentshavet.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMed alle sine innsj\xc3\xb8er har Finland nesten et maritimt klima, men de store luftmassene fra nabolandet Russland i \xc3\xb8st er aldri langt borte. B\xc3\xa5de de h\xc3\xb8ye breddegradene og Atlanterhavet gj\xc3\xb8r at det aldri blir s\xc3\xa6rlig varmt om sommeren, og temperaturen g\xc3\xa5r sjelden over 26 \xc2\xb0C. Temperaturforskjellene mellom nord og s\xc3\xb8r er forholdsvis sm\xc3\xa5, og varmerekorden i Lappland er like h\xc3\xb8y som i Helsingfors. Det g\xc3\xa5r gjerne to-tre dager mellom hver regnbyge i snitt, og i sommerm\xc3\xa5nedane er ikke tordenv\xc3\xa6r uvanlig, men det er ogs\xc3\xa5 mye sol. Om h\xc3\xb8sten tar nedb\xc3\xb8ren seg litt opp, men h\xc3\xb8sten varer ikke s\xc3\xa6rlig lenge, og regnet g\xc3\xa5r raskt over til sn\xc3\xb8, spesielt i nord. Fra januar av klarer den kalde Sibirluften \xc3\xa5 holde Atlanterhavsluften borte, og Bottenvika og sj\xc3\xb8ene i Finland fryser til. Selv s\xc3\xb8rvestlige kystomr\xc3\xa5der av Finland, som midtvinters ligger n\xc3\xa6rmest \xc3\xa5pent hav, har omtrent de samme temperaturforholdene som Moskva om vinteren. Det sn\xc3\xb8r ofte gjennom vinterm\xc3\xa5nedene, men sn\xc3\xb8en er som regel lett, mens temperaturene sjelden kommer over frysepunktet. Kaldest er det i nord, og det sn\xc3\xb8r lettere her. Sn\xc3\xb8dekket er derimot dypere p\xc3\xa5 grunn av mindre tining og lengre sn\xc3\xb8sesong. Lappland er det kaldeste omr\xc3\xa5det, selv om de fleste steder i Finland har v\xc3\xa6rt under -30 \xc2\xb0C. V\xc3\xa5ren er den t\xc3\xb8rreste tiden p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret, med en god del sol. Sn\xc3\xb8en smelter fra nord til s\xc3\xb8r i l\xc3\xb8pet av april og mai, og temperaturen begynner \xc3\xa5 bli s\xc3\xa5pass h\xc3\xb8y at man ikke trenger tykke kl\xc3\xa6r for \xc3\xa5 nyte solen utend\xc3\xb8rs. Finland har st\xc3\xb8rre sjanse for t\xc3\xa5ke enn nabolandene, s\xc3\xa6rlig langs kysten, og i enkelte byer er det t\xc3\xa5ke opp til \xc3\xa5tte dager i m\xc3\xa5neden. Om v\xc3\xa5ren er det derimot f\xc3\xa6rre t\xc3\xa5kedager. Helsingfors har en \xc3\xa5rlig nedb\xc3\xb8rsnormal p\xc3\xa5 688 mm.\n_START_SECTION_\nKysten\n_START_PARAGRAPH_\nKystlinje:_NEWLINE_1\xc2\xa0126 km (unntatt \xc3\xb8yer og viker)_NEWLINE_Maritime krav:_NEWLINE_tilst\xc3\xb8tende sone:_NEWLINE_6 nautiske mil (11 km)_NEWLINE_kontinentalsokkel:_NEWLINE_200 m dyp eller til dyp som kan utnyttes_NEWLINE_fiskerisone:_NEWLINE_12 nautiske mil (22 km)_NEWLINE_territorialfarvann:_NEWLINE_12 nautiske mil (22 km), 3 nautiske mil (6 km) i Finskebukta\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nMilj\xc3\xb8problemer:_NEWLINE_Luftforurensning fra fabrikker og kraftverk medvirker til sur nedb\xc3\xb8r. Vannforurensning fra industrielt avfall og brukskjemikalier. Urbanisering truer dyrelivet. _NEWLINE_Milj\xc3\xb8vernsavtalar_NEWLINE_delaktig i avtaler som omhandler:_NEWLINE_Luftforurensning, Milj\xc3\xb8vernavtaler for Arktis, biologisk mangfold, klimaendringer, \xc3\xb8rkenspredning, utryddingstruede dyrearter, milj\xc3\xb8modifisering, milj\xc3\xb8farlig avfall, sj\xc3\xb8rett, marin dumping, bevaring av marint liv, forbud mot atompr\xc3\xb8vesprengninger, vern av ozonlaget, skipsforurensning, tropisk t\xc3\xb8mmer, v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5der, hvalfangst. _NEWLINE_signert, men ikke stadfestet:_NEWLINE_Luftforurensning ved vedvarende organiske stoffer, Kyoto-avtalen. _NEWLINE_Naturfarer:Kuldeb\xc3\xb8lger om vinteren kan v\xc3\xa6re farlig om man ikke er forberedt._NEWLINE_Geografisk merknad:Helsingfors er den nordligste hovedstaden p\xc3\xa5 det europeiske kontinentet.'