b'\n_START_ARTICLE_\nSjodogg\n_START_PARAGRAPH_\nSjodogg betegner en variant av sykdommen Anaplasmose hos sau og geit. Den er ogs\xc3\xa5 kalt Granulocytt\xc3\xa6r ehrlichiose og er en sykdom som overf\xc3\xb8res av skogfl\xc3\xa5tten Ixodes ricinus.  Anaplasmose angriper ogs\xc3\xa5 mennesker, storfe, hest, hund, katt, hjortedyr og sm\xc3\xa5gnagere.\n_START_SECTION_\nForekomst\n_START_PARAGRAPH_\nSjodogg er den vanligste fl\xc3\xa5ttoverf\xc3\xb8rte sykdommen p\xc3\xa5 sau i Norge og forekommer ogs\xc3\xa5 i andre deler av Skandinavia, i Skottland og nordlige deler av England. Tilfeller av sjodogg hos sau finnes omtalt allerede p\xc3\xa5 1700-tallet i Hardanger. Sykdommen ble diagnostisert p\xc3\xa5 sau i Norge i 1940, hos storfe i 1962 og p\xc3\xa5 geit i 1979. Unders\xc3\xb8kelser tyder p\xc3\xa5 at sjodogg er utbredt hos hjortedyr i fl\xc3\xa5ttomr\xc3\xa5der og at disse fungerer som et reservoar for sykdommen. Det vil si at den kan smitte tilbake til sauflokker i omr\xc3\xa5det ved anledning. Sykdommen er funnet langs kysten fra Vestfold til S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag opp til Trondheimsfjorden. De fleste tilfeller er p\xc3\xa5vist i Rogaland og Hordaland og det er estimert at 300\xc2\xa0000 sau f\xc3\xa5r sjodogg hvert \xc3\xa5r i Norge. Unders\xc3\xb8kelser tyder p\xc3\xa5 at antallet sjodogginfeksjoner har en topp i mai/juni og en i august/september, men dette kan ha lokale variasjoner og en mild h\xc3\xb8st vil forlenge fl\xc3\xa5ttsesongen._NEWLINE_Skogfl\xc3\xa5tten er avhengig av milde vintre og et fuktig klima, derfor kan klimaendringer og st\xc3\xb8rre forekomst av vertsdyr \xc3\xb8ke antall skogfl\xc3\xa5tt og dermed sjodoggsutbredelse.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsak\n_START_PARAGRAPH_\nBakterien Anaplasma phagocytophilum tidligere kjent som Ehrlichia phagocytophila, en rickettsie bakterie, overf\xc3\xb8res gjennom fl\xc3\xa5ttbitt. Det er flere varianter som gir varierende sykdomsbilde og varierende grad av immunitet hos sauen. Varianten Anaplasma ovis nevnes spesielt for sau. Se Anaplasmose for en oversikt over artene.\n_START_SECTION_\nSymptom hos sau\n_START_PARAGRAPH_\nInkubasjonstiden er 4 til 8 dager. Smittede dyr f\xc3\xa5r h\xc3\xb8y feber, som kan v\xc3\xa6re over 42\xc2\xb0C og vare i noen f\xc3\xa5 til 10-12 dager. Forh\xc3\xb8yet puste- og hjertefrekvens og noe hoste observeres ofte. Lam som er under 2 uker gamle kan ha lavere feber av kortere varighet. I den akutte fasen av sykdommen vil man kunne se organismer i de hvite blodcellene, s\xc3\xa5 mye som 90% av de n\xc3\xb8ytrofile blodcellene kan vere smittet, noe som gj\xc3\xb8r dette enkelt \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke ved et blodutstryk under mikroskop. I slutten av feberperioden vil man ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5 en markert nedgang i n\xc3\xb8ytrofile celler, dette vil vare i 1-2 uker. Da de n\xc3\xb8ytrofile cellene er kroppens f\xc3\xb8rste forsvar mot inntrengere, vil sjodogg-infiserte lam ha svekket motstandskraft mot andre infeksjoner. Det er disse sekund\xc3\xa6rinfeksjonene som gj\xc3\xb8r at sjodogg kan for\xc3\xa5raske store tap i besetninger. Typiske sekund\xc3\xa6rinfeksjoner er leddbetennelse og blodforgiftning. Hos lam opptrer ogs\xc3\xa5 pasteurellose hyppigere etter sjodogg-svekkelse._NEWLINE_Drektige s\xc3\xb8yer som smittes kan abortere og v\xc3\xa6rer innkj\xc3\xb8pt fra fl\xc3\xa5ttfrie omr\xc3\xa5der kan bli forbig\xc3\xa5ende sterile. Lam f\xc3\xa5r nedsatt tilvekst i feberperioden og vil ikke greie \xc3\xa5 ta dette helt igjen i senere vekst. Dette vekttapet er observert ogs\xc3\xa5 uten at alvorlig sykdom oppsto. I tillegg kan leddbetennelsene gj\xc3\xb8re lammene sm\xc3\xa5 og forkr\xc3\xb8plet, noe som p\xc3\xa5virker b\xc3\xa5de slaktevekt og i h\xc3\xb8yeste grad dyrevelferden._NEWLINE_Ved obduksjon vil en milt av 2-4 ganger normal st\xc3\xb8rrelse vere et typisk tegn hos et sykt dyr.\n_START_SECTION_\nTap p\xc3\xa5 beite\n_START_PARAGRAPH_\nI noen omr\xc3\xa5der av landet f\xc3\xb8rer sjodogg til store tap av lam p\xc3\xa5 beite b\xc3\xa5de v\xc3\xa5r og h\xc3\xb8st, i noen tilfeller s\xc3\xa5 mye at sauehold har blitt umulig p\xc3\xa5 disse beitene. B\xc3\xa5de tap av sau og tap av slaktevekt bidrar til \xc3\xb8konomiske tap.\n_START_SECTION_\nBehandling\n_START_PARAGRAPH_\nAntibiotika kan redusere symptomene. Det kan v\xc3\xa6re n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 behandle drektige dyr og v\xc3\xa6rer for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ned kroppstemperaturen og slik forebygge abortering og sterilitet. N\xc3\xa5r sykdommen har kommet for langt i ledd og indre organer er behandling oftest nyttel\xc3\xb8s. Det finnes i dag ingen vaksine.\n_START_SECTION_\nAndre fl\xc3\xa5ttb\xc3\xa5rne sykdommer\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xa5tt kan overf\xc3\xb8re mange forskjellige fl\xc3\xa5ttb\xc3\xa5rne sykdommer. Hos sau inkluderer dette borreliose, louping ill og tularemi. Sistnevnte er ikke p\xc3\xa5vist hos sau i Norge.'