b'\n_START_ARTICLE_\nChristiansborg\n_START_SECTION_\nAndre Christiansborg\n_START_PARAGRAPH_\nEtter brannen i 1794 ble det tatt flere initiativ for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 oppf\xc3\xb8rt et nytt slott, men situasjonen ble ytterligere forverret \xc3\xa5ret etter av K\xc3\xb8benhavns brann. F\xc3\xb8rst i 1803 nedsatte kong Christian VII en kommisjon som skulle planlegge og overv\xc3\xa5ke oppf\xc3\xb8ringen av dels et nytt slott og dels et nytt kombinert r\xc3\xa5dhus og domhus for K\xc3\xb8benhavn.  _NEWLINE_Det andre Christiansborg ble tegnet av C.F. Hansen som hadde sendt inn et prosjektforslag i 1800. En stor del av yttermurene og de indre skilleveggene hadde klart seg i brannen og ble gjenbrukt i det nye slottet. En vesentlig forskjell var at t\xc3\xa5rnet og fl\xc3\xb8yen mot ridebanen stort sett ble fjernet. I det tidligere slottet var denne fl\xc3\xb8yen den st\xc3\xb8rste, men i C.F. Hansens forslag ble den \xc3\xa5pnet og de to gjenv\xc3\xa6rende sidefl\xc3\xb8yene ble forbundet med en kolonnade. Slottet ble av den grunn en del mindre enn det forrige og det betydde ogs\xc3\xa5 at hovedinngangen n\xc3\xa5 ble i fasaden ut mot slottsplassen._NEWLINE_Den moderne stilen var klassisismen som hadde andre stilmessige idealer enn de foreg\xc3\xa5ende tiders rokokko og barokk. Man ville gjerne ha st\xc3\xb8rre ubrutte murflater og det ble blant annet oppn\xc3\xa5dd ved \xc3\xa5 redusere antallet  vindusfag i fasaden mot slottsplassen. Sammen med andre arktitektoniske kunstgrep fikk C.F. Hansen brukt det brente murverket p\xc3\xa5 nytt og allikevel skapt en bygning med et helt annet uttrykk._NEWLINE_Innredning: Slottet hadde samme seksetasjes inndeling som det f\xc3\xb8rste Christiansborg. Igjen ble kongeboligen innredet i kongeetasjen som i grove trekk fikk en oppdeling med dronningens private gemakker i nordfl\xc3\xb8yen mot slottskirken, kongens private gemakker mot slottsplassen, samt riddersalen og andre saler i s\xc3\xb8rfl\xc3\xb8yen mot Kancellibygningen. Kronprinsens etasje kom i f\xc3\xb8rste omgang til \xc3\xa5 st\xc3\xa5 tom, ettersom det ikke var noen kronprins. Dameetasjen inneholdt administrasjon, men kom senere ogs\xc3\xa5 til \xc3\xa5 huse Rigsdagen og H\xc3\xb8jesteret. Hovedinngangen var ved porten fra slottsplassen hvorfra kongetrappen f\xc3\xb8rte opp til dels kongens egen leilighet og dels representasjonslokalene. Det var ogs\xc3\xa5 en inngang i nordfl\xc3\xb8yen i slottsg\xc3\xa5rden hvorfra dronningtrappen f\xc3\xb8rte opp._NEWLINE_Christiansborg slottskirke ble ogs\xc3\xa5 gjenoppf\xc3\xb8rt utfra de gamle murene selv om det hadde v\xc3\xa6rt planer om \xc3\xa5 n\xc3\xb8ye seg med et mindre kapell._NEWLINE_Bruk: Ettersom store deler av byen var brent ned nesten samtidig med det f\xc3\xb8rste Christiansborg, kom det til \xc3\xa5 ta en del tid f\xc3\xb8r slottets gjenoppbygging kunne begynne. Ruinen, de tilst\xc3\xb8tende bygningene og plassene omkring den, ble brukt til mangt og meget i den \xc3\xb8delagte byen \xe2\x80\x93 i kjelleren ble det for eksempel opprettet midlertidige boliger. Da bygningsarbeidet endelig begynte, kom det til \xc3\xa5 ta n\xc3\xa6rmere 25 \xc3\xa5r, men den 1. november 1828 var slottet i det minste s\xc3\xa5 ferdig at det kunne innvies._NEWLINE_Men kongen utviste ikke den store interessen for slottet. Etter at det brennende slottet m\xc3\xa5tte evakueres, hadde kongefamilien f\xc3\xa5tt bolig p\xc3\xa5 Amalienborg og der f\xc3\xb8lte de seg vel tilrette. Heller ikke Frederik VI, som formelt ble konge i 1808, eller Christian VIII, som var vokst opp p\xc3\xa5 Amalienborg, hadde lyst til \xc3\xa5 flytte permanent til Christiansborg. P\xc3\xa5 tross av det gjorde innredningen allikevel slottet til et kongeslott og det ble da ogs\xc3\xa5 brukt til representasjon og innkvartering av gjester. Det ble f\xc3\xb8rst Frederik VII som tok Christiansborg i bruk etter at han ble konge i 1848; blant annet samlet han hoffets administrasjon p\xc3\xa5 slottet. Selv flyttet kongen ofte rundt og brukte mest Christiansborg som vinterresidens._NEWLINE_Det var p\xc3\xa5 denne tiden at begivenhetene i forbindelse med landets overgang fra enevelde til folkestyre utspilte seg. I mars 1848 samlet det seg et folketog foran Christiansborg, noe som resulterte i at Danmark fikk sin f\xc3\xb8rste demokratiske grunnlov. Da eneveldet opph\xc3\xb8rte, forsvant ogs\xc3\xa5 kongens fullstendige rett til \xc3\xa5 benytte statens eiendom og inntekter og slottet ble deretter ved lov overdratt til Indenrigsministeriet da det ikke kunne vedlikeholdes innenfor rammene av kongens privatbudsjett.  Overdragelsen krevde mange overveielser fordi det m\xc3\xa5tte tas hensyn til praktiske og \xc3\xb8konomiske forhold for b\xc3\xa5de kongen og staten. Heretter var slottet alts\xc3\xa5 statens eiendom, men kongen hadde bruksrett og skulle betalte for det indre vedlikeholdet. Det endte med at Kongen avsto en stor del av slottet til Rigsdagen, som begynte sin virksomhet i januar 1850 i den samme fl\xc3\xb8yen av Christiansborg hvor Folketingssalen ligger i dag._NEWLINE_Brannen: Det andre Christiansborg brant den 3. oktober 1884. Man hadde v\xc3\xa6rt oppmerksom p\xc3\xa5 brannfaren etter l\xc3\xa6rdommen og erfaringene  med det f\xc3\xb8rste Christiansborg. Derfor var det n\xc3\xa5 brannmurer, jernd\xc3\xb8rer, vakter og slukningsmateriell, men bygningen hadde den svakheten at det var en mengde hulrom som ilden kunne bre seg gjennom. Brannen oppsto i n\xc3\xa6rheten av Rigsdagssalen og igjen var det en kakkelovn som for\xc3\xa5rsaket den. Ilden spredte seg langs midtfl\xc3\xb8yen og s\xc3\xb8rfl\xc3\xb8yen og etter en tid oppga man \xc3\xa5 redde slottet og konsentrerte seg i stedet om kirken og ridebanekomplekset, som det lyktes \xc3\xa5 redde. Imidlertid var ilden underveis blitt sinket i utviklingen slik at store deler av slottet rakk \xc3\xa5 bli nesten t\xc3\xb8mt for innbo, arkivalier, b\xc3\xb8ker, s\xc3\xb8lvt\xc3\xb8y, m.m., slik at tapene ikke ble p\xc3\xa5 langt n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 store som ved forrige brann.\n_START_SECTION_\nTredje Christiansborg\n_START_PARAGRAPH_\nTidene var n\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt forandret i forhold til siste gjenoppbygging i 1806. Det var innf\xc3\xb8rt demokrati og tallrike_NEWLINE_partier og interessegrupper hadde synspunkter p\xc3\xa5 hvordan det neste Christiansborg skulle se ut. Det politiske bildet var preget av spenninger mellom H\xc3\xb8jre og Forenede Venstre og de to gruppene hadde forskjellig syn p\xc3\xa5 sammenblandingen av kongeslott og parlamentsbygning.\n_START_SECTION_\nPlaner om gjenoppbygging\n_START_PARAGRAPH_\nUmiddelbart etter brannen skulle det skaffes alternative hjemsteder til Christiansborgs institusjoner. Man regnet med at det ville bli kortvarig og midlertidig ettersom det straks ble sendt bud etter den danskf\xc3\xb8dt arkitekten Theophilus Hansen, som ble bedt om \xc3\xa5 komme med forslag til et nytt slott._NEWLINE_Landstinget avviste imidlertid Hansens forslag og til tross for at han fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 modifisere det, ble han satt ut av spill da man i 1887 vedtok en lov om en \xc3\xa5pen konkurranse. Theophilus Hansen hadde vanskelig for \xc3\xa5 akseptere avslaget og i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene sendte han inn det ene forslaget etter det andre og de ble stadig mer urealistiske. _NEWLINE_Imidlertid innkom det ingen tilfredsstillende forslag og man pr\xc3\xb8vde derfor \xc3\xa5 utlyse en ny konkurranse med mindre stringente krav. Et forslag av Ferdinand Meldahl og  Albert Jensen var ganske lovende, men av forskjellige praktiske og politiske \xc3\xa5rsaker ble anleggsloven ikke vedtatt f\xc3\xb8r systemskiftet i 1901 hvor Venstre dannet regjering. _NEWLINE_N\xc3\xa5 sto gjenoppbyggingen h\xc3\xb8yt p\xc3\xa5 dagsordenen og den 6. oktober 1903 vedtok man en lov hvor det het at Christiansborg Slot bliver at genopf\xc3\xb8re s\xc3\xa5ledes, at der navnlig tilvejebringes, enten samlet eller adskilt, de forn\xc3\xb8dne bygninger dels til brug for kongen for repr\xc3\xa6sentation og lignende \xc3\xb8jemed, dels til brug for rigsdagen. Det ble nedsatt en kommisjon og iverksatt enda en konkurranse p\xc3\xa5 tross av stadige diskusjoner om hva Christiansborg egentlig skulle inneholde. Den store anst\xc3\xb8tsstenen var sammenblandingen av riksdag og kongeslott som m\xc3\xb8tte kraftig kritikk b\xc3\xa5de fra politisk hold, idet man ikke ville bo som gjester i kongens slott, og dels fra arkitekter som fremf\xc3\xb8rte at de forskjellige funksjoner burde deles i forskjellige bygninger med forskjellige arkitektoniske uttrykk_NEWLINE_Til tross for kritikken ble tre arkitekter bedt om \xc3\xa5 komme med mer detaljerte planer. Det endte med at man i april 1906 vedtok et forslag som var tegnet av Thorvald J\xc3\xb8rgensen, p\xc3\xa5 tross av mange h\xc3\xb8ylytte protester mot b\xc3\xa5de bygningens utseende og innhold._NEWLINE_Resultatet var at slottet skulle inneholde de samme funksjoner som f\xc3\xb8r brannen: Rigsdagen, H\xc3\xb8jesteret og de omdiskuterte representasjonslokalene for kongen. Kongens lokaler var f\xc3\xb8rst tenkt utelukkende til representative form\xc3\xa5l, men det endret seg da Christian X etter sin kroning i 1912 meddelte, at han gjerne ville ha bolig p\xc3\xa5 slottet og flytte inn. Da oppf\xc3\xb8ringen var i gang i 1922 endret kongen allikevel mening \xe2\x80\x93 antagelig et etterspill i forbindelse med  P\xc3\xa5skekrisen \xe2\x80\x93 og besluttet at han allikevel ville bli boende p\xc3\xa5 Amalienborg. Arbeidet med representasjonslokalene fortsatte allikevel med mindre endringer.\n_START_SECTION_\nOppf\xc3\xb8ringen\n_START_PARAGRAPH_\nMan begynte oppf\xc3\xb8ringen av det tredje Christiansborg p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten 1906, mer enn 20 \xc3\xa5r etter det var brent. Det ble bygget p\xc3\xa5 samme fundament og til dels med samme yttermurer som de to foreg\xc3\xa5ende slott. Disse delene av yttermurene fra 1736 har klart seg gjennom to store branner og inng\xc3\xa5r i sitt tredje slott. _NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste tiden gikk med til \xc3\xa5 rive ned de delene av ruinen som ikke skulle brukes igjen og den 15. november 1907_NEWLINE_ble grunnstenen lagt. Deretter begynte murerarbeidet, men det betydde ikke at prosjektet var fastlagt. Dels kom det noen teknisk betingede endringer som f.eks. overdekningen av ruinene fra K\xc3\xb8benhavns slott, oppf\xc3\xb8ringen av en felles varmesentral og tilpasninger av trafikkforholdene. Men de mest synlige endringene kom fra Thorvald J\xc3\xb8rgensen selv, hvor s\xc3\xa6rlig tre beslutninger endret vesentlig p\xc3\xa5 bygningens utseende. De karakteristiske buede fremspringene mot slottsplassen ble f\xc3\xb8yd til, fasadebekledningen ble endret fra puss til granitt og taket endret fra valmtak til mansardtak. Stilen endte med \xc3\xa5 bli mer utpreget nybarokk og bygningens tyngde og soliditet skulle understreke slottets betydning som rikets politiske midtpunkt._NEWLINE_Fra politisk hold kom spesielt den indre innredningen opp i stormfulle diskusjoner, b\xc3\xa5de hva ang\xc3\xa5r romfordeling og utsmykking. Ogs\xc3\xa5 kongens skiftende holdninger til sin residens ga endringer i prosjektet. Arkitekten kom ogs\xc3\xa5 opp i problemer p\xc3\xa5 grunn av arbeidskamper, f\xc3\xb8rste gang i oktober 1910, da murerarbeidsmennene gikk til streik og siden kom det til flere arbeidsnedleggelser blant murerne og elektrikerne_NEWLINE_Arbeidet skred allikevel fremover og da grunnlovsendringen i 1915 \xc3\xb8ket antallet medlemmer i riksdagen, konsentrerte man seg om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 riksdagsfl\xc3\xb8yen ferdig til innflytting ved neste valg i 1918. H\xc3\xb8yesterett kunne ta sine lokaler i bruk i 1919. Bygningen ble formelt sett overdratt til staten den 16. desember 1927, men var da enda ikke ferdig. Kongen kunne ta sine representasjonslokaler i bruk den 12. januar 1928, og hermed ble slottet offisielt ansett som ferdig. _NEWLINE_Det ble allikevel snart foretatt ytterligere endringer, blant annet ved at man i 1934 satte to ekstra kroner p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnet og i 1937 skiftet man ut det sorte tegltaket med kobber.\n_START_SECTION_\nBygningsbeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nSlottsbygningen er trefl\xc3\xb8yet og gjennomsk\xc3\xa5ret av to porter: kongeporten og dronningporten som forbinder den indre slottsg\xc3\xa5rden med henholdsvis slottsplassen og Prins J\xc3\xb8rgens G\xc3\xa5rd. Kongeporten har ikke s\xc3\xa5 stor funksjon ettersom ingen av slottets hovedavsnitt har inngang herfra; imidlertid har kongeporten inngang til den underjordiske utstillingen av de gamle slottsruinene. Dronningporten er hovedinngang til de kongelige lokalene i nordfl\xc3\xb8yen._NEWLINE_H\xc3\xb8jesteret har sin hovedinngang i Prins J\xc3\xb8rgens G\xc3\xa5rd og her har man gjenbrukt inngangspartiet fra kongeporten p\xc3\xa5 det tidligere slott, som n\xc3\xa5 er blitt l\xc3\xb8ftet opp til en plassering ved enden av inngangstrappen. Inngangen til Folketinget er plassert i Rigsdagsg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Slottet er forbundet til bygningene rundt med tre l\xc3\xb8nngangsbygninger; mot slottskirken finner man Kirkel\xc3\xb8ngangen, og i Rigsdagsg\xc3\xa5rden finnes dels Kavalerl\xc3\xb8ngangen ogs\xc3\xa5 kalt Zahlkammerbygningen eller Kancellil\xc3\xb8ngangen, som danner forbindelse til det gamle Rigsarkivet, og dels Kunstkammerl\xc3\xb8ngangen. L\xc3\xb8nngangsbygningene i Rigsdagsg\xc3\xa5rden ble i det tredje Christiansborg innredet med leiligheter til formennene for de to riksdagskamre._NEWLINE_T\xc3\xa5rnet er med sine 106 meter det h\xc3\xb8yeste i K\xc3\xb8benhavn, knapt en meter h\xc3\xb8yere enn t\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavn r\xc3\xa5dhus. Formen utstr\xc3\xa5lte opprinnelig en massiv tyngde, men uttrykket ble noe endret i 1934 ettersom man da f\xc3\xb8yde til en vindfl\xc3\xb8y og to ekstra kroner. Skjelettet er st\xc3\xb8pt i jernbetong og er et av de eldste betongbygg som finnes i Danmark.\n_START_SECTION_\nMaterialer og utsmykking\n_START_PARAGRAPH_\nFasadene er kledd med granitt med unntak av de nederste etasjene p\xc3\xa5 Prins J\xc3\xb8rgens g\xc3\xa5rd, hvor man har valgt \xc3\xa5 bruke sandsten som ble gjenbrukt fra det tidligere slottet. Granitt har den fordelen at det er sv\xc3\xa6rt v\xc3\xa6rbestandig og stort sett vedlikeholdsfritt, men samtidig medf\xc3\xb8rer det at de dekorative elementene er ganske grove, ettersom denne stenen ikke egner seg til uthugging av finere detaljer. P\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste etasje og kjelleretasjen er det brukt sten som p\xc3\xa5 oppfordring ble samlet inn og levert fra over 700 forskjellige sogn i Danmark. Alle de forskjellige stenene gir et fargespill som understrekes av at yttersiden av dem er grovt tilhugget og derfor har en naturlig ru overflate. _NEWLINE_Det meste av stenhuggerarbeidet til fasadens ornamentering ble foretatt av billedhuggeren Anders Bundgaard. Over hvert vindu i det meste av f\xc3\xb8rsteetasje, Prins J\xc3\xb8rgens G\xc3\xa5rd unntatt, er det plassert granittmasker av fremtredende menn fra dansk historie, blant annet Absalon, Tycho Brahe, Grundtvig, Blicher, Tietgen og Dalgas). I flokken finner man ogs\xc3\xa5 grunnlovsfedrene som alle er plassert rundt Folketingets inngang i Rigsdagsg\xc3\xa5rden. Over inngangen til Folketinget finner man fire atlanter i granitt som b\xc3\xa6rer balkongen over; dette inngangspartiet blir omtalt p\xc3\xa5 folkemunne som \xc2\xabSmertens Port\xc2\xbb. Figurrekkens opprinnelige navn var \xc2\xabDet Daglige Slid\xc2\xbb og skulle utgj\xc3\xb8re en sterk komposisjon som motvekt til det tunge granittslottet. Men de fortvilte stenansiktene skapte s\xc3\xa5 stor forferdelse da de ble avduket, at det ble samlet inn penger for \xc3\xa5 hugge dem bort. Figurene eksisterer allikevel fremdeles og er p\xc3\xa5 folkemunne blitt d\xc3\xb8pt \xc2\xab\xc3\x98repine\xc2\xbb, \xc2\xabHovedpine\xc2\xbb, \xc2\xabMavepine\xc2\xbb og \xc2\xabTandpine\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nInnvendig innredning\n_START_PARAGRAPH_\nSlottet er i grove trekk delt p\xc3\xa5 midten med de kongelige lokalene i nordfl\xc3\xb8yen og riksdagens lokaler i s\xc3\xb8rfl\xc3\xb8yen. Det er seks etasjer, slik som i de tidligere slottene, men de er annerledes fordelt. Hovedetasjen er 1. salen, Bel \xc3\xa9tagen, som i begge fl\xc3\xb8yene inneholder de mest betydelige rom._NEWLINE_I riksdagsfl\xc3\xb8yen er det en gjennomg\xc3\xa5ende vandrehall som avsluttes i \xc3\xb8st av Folketingssalen og i vest av den tidligere Landstingssal. Langs Vandrehallen er det forskjellige lokaler slik som formannens v\xc3\xa6relse og Folketingets sekretariat._NEWLINE_Kongefl\xc3\xb8yen inneholder de kongelige representasjonslokalene. Dessuten er det h\xc3\xb8yesterett, som ligger i f\xc3\xb8rste etasje, samt statsministeriet, som er plassert i de lokalene som opprinnelig var tenkt som monarkens private leilighet over representasjonslokalene. Det er to hovedtrapper i kongefl\xc3\xb8yen; dels Kongetrappen, som via Drabantsalen utgj\xc3\xb8r hovedadgangen til representasjonslokalene, dels Dronningtrappen som er mindre og som f\xc3\xb8rer videre opp til de \xc3\xb8vre etasjer.\n_START_SECTION_\nFolketingssalen\n_START_PARAGRAPH_\nSalen ble innviet 28. mai 1918 da man avholdt det f\xc3\xb8rste m\xc3\xb8tet. Medlemmenes stoler er plassert i hesteskoformede rekker med formanns- og talerstolen i midten mot ytterveggen til slottsplassen. P\xc3\xa5 sidene er det losjer i flere etasjer som er fordelt til bl.a. pressen, kongehuset, tidligere medlemmer og offentligheten. Talerstolen er fremstilt av \xc3\xa9n stor ekestamme som opprinnelig har v\xc3\xa6rt en del av en vindm\xc3\xb8lle p\xc3\xa5 M\xc3\xb8n. Folketingssalen strekker seg gjennom tre etasjer og interi\xc3\xb8ret preges av veggenes eketrespaneler og de store stukkarbeidene p\xc3\xa5 overveggene og i taket. P\xc3\xa5 veggen bak talerstolen er det dels de store avstemningstavlene og dels et billedteppe fremstilt av kunstneren Berit Hjelholt. P\xc3\xa5 den motsatte veggen henger to landsskapsmalerier som er utf\xc3\xb8rt av Olaf Rude._NEWLINE_Medlemmene har faste plasser og man fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 fordele dem etter politisk observans slik at \xc2\xabvenstre-\xc2\xbb og \xc2\xabh\xc3\xb8jreorienterede\xc2\xbb sitter hhv. til venstre og h\xc3\xb8yre sett fra talerstolen. Utover dette fordeles plassene typisk slik at ordf\xc3\xb8rere og medlemmer med h\xc3\xb8y ansiennitet sitter forrest og n\xc3\xa6rmest talerstolen. Fordelingen blir derfor vanskeligere jo flere forskjellige partier som er representert og likedan om det skal skaffes flere plasser til ministre som ikke er folketingsmedlemmer.\n_START_SECTION_\nRiddersalen\n_START_PARAGRAPH_\nRiddersalen i kongefl\xc3\xb8yen er Christiansborgs st\xc3\xb8rste rom med en lengde p\xc3\xa5 40 meter og takh\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 10 meter. Taket er utf\xc3\xb8rt med store stukkaturarbeider og malerier av Kr\xc3\xa6sten Iversen; marmorgulvet er gjenbrukt fra Det Kongelige Bibliotek som ble bygget om i 1910. _NEWLINE_Da Riddersalen ble oppf\xc3\xb8rt, ble veggene dekorert med gobeliner fra Rosenborg slotts riddersal, men i 2000 ble Dronning Margrethes gobeliner hengt opp. Disse 17 gobelinene med motiver fra Danmarks historie var dansk industris gave til dronning Margrethe p\xc3\xa5 hennes 50-\xc3\xa5rs f\xc3\xb8dselsdag i 1990. Gobelinene er vevd etter skisser av kunstneren Bj\xc3\xb8rn N\xc3\xb8rgaard. Bj\xc3\xb8rn N\xc3\xb8rgaards skisser og kartonger i naturlig st\xc3\xb8rrelse ble senere kj\xc3\xb8pt av Kunstmuseet K\xc3\xb8ge Skitsesamling, hvor de inng\xc3\xa5r som en del av de permanente utstillingene.\n_START_SECTION_\nBygninger rundt slottet\n_START_PARAGRAPH_\nBygningskomplekset rundt selve Christiansborg slott fremviser de forskjellige arkitektoniske stilartene som har v\xc3\xa6rt fremherskende for de tre forskjellige slottene.\n_START_SECTION_\nHoffteateret\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8benhavns slott hadde f\xc3\xa5tt innredet et teater, men det var ikke med i det opprinnelige Christiansborg. Christian VII begynte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 oppf\xc3\xb8rt forestillinger i spisesalen og det utviklet seg slik at man i 1766 besluttet \xc3\xa5 innrede et eget slottsteater. Et rom som var oppf\xc3\xb8rt som selet\xc3\xb8yslager over stallene i den s\xc3\xb8rlige ridebanefl\xc3\xb8yen ble bygget om til teatersal. Rommet ble innredet av arkitekt Nicolas-Henri Jardin og innviet i januar 1767. Man vet ikke mye om det opprinnelige utseende, for man har ingen detaljerte beskrivelser.  I 1842 ble teateret bygget om. Det kom etter hvert til \xc3\xa5 fungere som anneksscene til Det Kongelige Teater og i 1881 ble det stengt og det meste av inventaret solgt. Siden 1922 har bygningen huset Teatermuseet.\n_START_SECTION_\nSlottskirken\n_START_PARAGRAPH_\nChristiansborg slottskirke har ligget p\xc3\xa5 samme sted siden det f\xc3\xb8rste Christiansborg, men den ble \xc3\xb8delagt under brannen i 1794. P\xc3\xa5 tross av en beslutning om \xc3\xa5 rive kirken, ble den gjenoppbygget. Den opprinnelige kirkebygningen skilte seg ikke ut fra resten av slottet, s\xc3\xa5 det var ikke noe arkitektonisk som fremhevet dens funksjon. Det ble annerledes etter C.F. Hansens gjenreisning, da fikk den store ubrutte veggflater og en tempelinngang med fire s\xc3\xb8yler._NEWLINE_Den 7. juni 1992 br\xc3\xb8t det ut brann i kirken som f\xc3\xb8lge av en n\xc3\xb8drakett avfyrt under pinsekarnevalet. Taket brant og det var betydelige skader p\xc3\xa5 interi\xc3\xb8ret og murene. Kirken ble gjenoppf\xc3\xb8rt som den hadde sett ut f\xc3\xb8r brannen og det ble et vanskelig, men allikevel vellykket rekonstruksjonsarbeid. Den ble gjeninnviet av dronning Margrethe den 14. januar 1997_NEWLINE_Opprinnelig var slottskirken kongehusets egen kirke hvor den kongelige konfesjonarius hadde ansvaret for \xc3\xa5 avholde gudstjenester og andre kirkelige handlinger for kongefamilien, hoffet og ansatte ved Det Kongelige Teater og andre kongelige institutusjoner. Dette endret seg rundt 1930 da kirken etter noen \xc3\xa5r uten fast prest, ble en \xe2\x80\x93 i prinsippet \xe2\x80\x93 alminnelig sognekirke. I 1964 ble sognet nedlagt og siden har kirken kun blitt brukt ved spesielle anledninger.\n_START_SECTION_\nRidehuset\n_START_PARAGRAPH_\nRidehuset ligger i den nordlige ridebanefl\xc3\xb8yen overfor Hofteatret. Innredningen har stort sett ikke blitt endret siden det ble oppf\xc3\xb8rt sammen med det f\xc3\xb8rste Christiansborg. Det er oppf\xc3\xb8rt med kongestol og balkong s\xc3\xa5 tilskuerne har kunnet overv\xc3\xa6re ride\xc3\xb8velsene og konkurransene som ble avholdt. Kongestolen er bemerkelsesverdig fordi det er av de f\xc3\xa5 bevarte rom med original innredning fra det f\xc3\xb8rste slottet._NEWLINE_Rommet brukes til forskjellige kulturelle arrangementer.\n_START_SECTION_\nStallene\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6rt et betydelig hestehold p\xc3\xa5 slottet og derfor ogs\xc3\xa5 et betydelig stallanlegg. Det meste av f\xc3\xb8rsteetasjen i ridebanebygningene, inklusiv rundingene mot Marmorbroen, var stallanlegg med plass til i alt 87 ridehester og 165 kj\xc3\xb8rehester. Deler av dette stallanlegget st\xc3\xa5r fortsatt uforandret med sitt ekstravagante utstyr av marmors\xc3\xb8yler og marmorkrypper; andre deler er innredet til vognmuseum med de gamle hestekj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yene. Endelig er noen deler omdannet til andre form\xc3\xa5l som kontorer og garasjer for kongehusets biler. Hestehold er det stadig med et antall hester som benyttes av dronningens adjudantskap. En periode etter 1988 var K\xc3\xb8benhavns Politis Rytteriafdelings hester ogs\xc3\xa5 oppstallet her.\n_START_SECTION_\nMarmorbroen og paviljongene\n_START_PARAGRAPH_\nMarmorbroen over Frederiksholms Kanal er tegnet av Nicolai Eigtved og oppf\xc3\xb8rt sammen med det f\xc3\xb8rste Christiansborg i perioden 1739\xe2\x80\x931745. Dette var opprinnelig slottets hovedinngang og derfor skulle den gj\xc3\xb8re inntrykk p\xc3\xa5 slottets bes\xc3\xb8kende. Der den lander p\xc3\xa5 Slotsholmen er den flankert av to paviljonger smykket med skulpturarbeider som skal gi inngangspartiet en arkitektonisk helhet. Opprinnelig var det en stor gitterport montert mellom paviljongene, men ettersom den var fremstilt av jern rustet den med tiden. Den ble fjernet i 1830-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Broen er bygget av sandsten og har v\xc3\xa6re renovert atskillige ganger. Den seneste gjennomgripende restaureringen foregikk ved Erik Hansen i perioden 1970\xe2\x80\x931995.\n_START_SECTION_\nVogng\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nVogng\xc3\xa5rden var ogs\xc3\xa5 en del av det f\xc3\xb8rste Christiansborg, men i 1839 overdro kong Frederik VI det til opprettelsen av Thorvaldsens Museum. Bygningene hadde klart seg gjennom brannen i 1794, men var i d\xc3\xa5rlig forfatning. Som vogng\xc3\xa5rd hadde den v\xc3\xa6rt delt opp i to parallelle fl\xc3\xb8yer som C.F. Hansen lukket med to endefl\xc3\xb8yer med kj\xc3\xb8reporter. Bygningen ble totalt bygget om i forbindelse med omdannelsen til museum.\n_START_SECTION_\nSkulpturer\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Christiansborg Slotsplads st\xc3\xa5r H.W. Bissens rytterstatue fra 1865 av Frederik VII og ved ridebaneanlegget er rytterstatuen av Christian IX plassert. Sistnevnte er laget av Anne Marie Carl Nielsen og avduket i 1928._NEWLINE_Ved Prins J\xc3\xb8rgens G\xc3\xa5rd st\xc3\xa5r fire bronseskulpturer; Herkules, Asklepios, Minerva og Nemesis. Bertel Thorvaldsen ble kontaktet om oppgaven med skulpturene allerede i 1804, men f\xc3\xb8rst i 1843 ble kontrakten inng\xc3\xa5tt. Thorvaldsen utf\xc3\xb8rte Herkules og startet deretter p\xc3\xa5 Asklepios. Men Thorvaldsen var blitt for gammel til \xc3\xa5 arbeide i stort format og modellen falt sammen. Kort tid etter d\xc3\xb8de han og H.W. Bissen utf\xc3\xb8rte de siste tre skulpturene etter Thorvaldsens skisser.\n_START_SECTION_\nFredning\n_START_PARAGRAPH_\nChristiansborg ble fredet i 1918. Fredningen omfatter syv bygninger; selve slottet, ridebaneanleggets bygninger og marmorbroen med kaimuren mot syd, slottskirken og de tre l\xc3\xb8nngangene samt slottets og h\xc3\xb8yesteretts fasader mot Prins J\xc3\xb8rgens G\xc3\xa5rd.'