b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98vre Holmegate\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98vre Holmegate eller Fargegata er en gate i Stavanger sentrum. Trehusene her er fargelagt i turkis, rosa og ymse varianter av gr\xc3\xb8nt. Bygningene i \xc3\x98vre Holmegate i Stavanger sentrum som ligger mellom Kirkegata og \xc3\x98sterv\xc3\xa5g, inng\xc3\xa5r i prosjektet Kul kultur.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nGata kan ha oppst\xc3\xa5tt s\xc3\xa5 langt tilbake som i middelalderen, og er tegnet inn p\xc3\xa5 Ulrik Fredrik Aagaards kart fra 1727. _NEWLINE_13. mars 1860 var det storbrann ("Holmenbrannen"). Det brant opp 210 bygninger nord for en linje trukket fra Sj\xc3\xb8en i \xc3\x98sterv\xc3\xa5g, like s\xc3\xb8r for Salvagergata, over til Steinkargata, opp til Kirkegata over Valberget til Skagen. 2000 mennesker ble husl\xc3\xb8se, men det gikk ingen menneskeliv tapt. Brannen oppstod i \xc3\x98sterv\xc3\xa5g og bredte seg nord- og vestover til Valberget og Holmen. Etter brannen ble gatel\xc3\xb8pene endret i omr\xc3\xa5det. Veiene ble laget bredere for \xc3\xa5 motvirke at branner skulle bre seg s\xc3\xa5 lett, og blant annet Nedre Holmegate og Breigata ble anlagt. Alle husene i \xc3\x98vre Holmegate brant ned. De fleste av husene i gata er bygd i l\xc3\xb8pet av 1860-\xc3\xa5rene. _NEWLINE_Sentralt i gata var i mange \xc3\xa5r Timianstorget i krysset med Kirkegata. Torget ble nedlagt etter Holmenbrannen. Her var den eneste br\xc3\xb8nnen i omr\xc3\xa5det og her var det torghandel. \xc3\x98vre Holmegata fungerte da som ferdselvei til Timiantorget og som hovedferselsvei mellom Kuholmen med Skansen og over til \xc3\x98sterv\xc3\xa5g. Nedre Holmegate ble ikke anlagt f\xc3\xb8r etter brannen._NEWLINE_Fram til 1860 gikk gata p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5tt ned like etter krysset med Kirkegata og ned til det som n\xc3\xa5 er Nedre Holmegate, \xe2\x80\x93 til krysset mellom Nedre Holmegate og Valberggata. Gatel\xc3\xb8pet for \xc3\x98vre Holmegate ble rettet ut i forbindelse med at Nedre Holmegate ble anlagt.\n_START_SECTION_\nForvandlingen og bruk av farger\n_START_PARAGRAPH_\nI mange \xc3\xa5r var Holmen en slags byutviklingens akillesh\xc3\xa6l. Omr\xc3\xa5det nord for Breigata var d\xc3\xb8dt og gr\xc3\xa5tt; stort sett forbeholdt kneiper og butikker som ikke hadde r\xc3\xa5d til husleien andre steder i sentrum. N\xc3\xa5 er Holmen vitalt og levende, samtidig som det fremdeles er plass til de sm\xc3\xa5 butikkene som ikke kan punge ut sekssifret m\xc3\xa5nedsleie. Farge-ideen ble et prosjekt innen Samarbeid for sentrum i Stavanger. Og det var den fargeglade innflytteren Tom Kj\xc3\xb8rsvik som kom med ideen. _NEWLINE_I fire og et halvt \xc3\xa5r jobbet han for \xc3\xa5 fargelegge \xc3\x98vre Holmegate, slik ingen gate er malt her i landet. Kunstneren Craig Flannagan laget fargeplanen. Planen ble etter litt om og men godkjent av Stavanger kommune og de respektive eierne._NEWLINE_Omr\xc3\xa5dets renessanse begynte h\xc3\xb8sten 2005 da Kj\xc3\xb8rsvik \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re noe unikt med \xc3\x98vre Holmegate. Gaten er badet i liv, og blir trukket fram av Ingrid Hart, som en av hovedgrunnene til Stavanger sentrums \xc3\xb8kende omsetning. Fra og med 22. september 2005 ble gaten offisielt stengt for biltrafikk.\n_START_SECTION_\nFra \xc3\x98sterv\xc3\xa5g til Kirkegata\n_START_PARAGRAPH_\nSymaskinforretning har det v\xc3\xa6rt i uminnelige tidere, f\xc3\xb8rst Simonsen og s\xc3\xa5 Salomonsen._NEWLINE_Tvers over gata holdt brennevinshandler Asche til. Senere overtok Brennevinssamlaget. Senere ble det lokaler for kunstsnekker Chr. von Krogh, og s\xc3\xa5 pelshandler Fritz Jensen.\n_START_SECTION_\nFra Kirkegata til Valberggata\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet mellom Kirkegata og \xc3\x98vre Holmegate l\xc3\xa5 lokalene til Bondeungdomslaget fra 1911 til 1996. I f\xc3\xb8rste etasje var Matstova, i andre storesalen, og i tredje litlesalen og kontoret. Det var et samlingssted for ungdom som kom til byen spesielt fra Ryfylke. S\xc3\xb8ndag kveld var det \xc3\xa5pen dans, og mange fant seg livspartnere her. Stavanger Kredittbank startet her i 1865, men gikk konkurs i 1889. Lokalene ble overtatt av Poststyret i 1891 som holdt til der til 1911, med telegrafkontoret i andre etasje. Siden mai 2000 har huset v\xc3\xa6rt drevet av \xc2\xabGaffel & Karaffel\xc2\xbb._NEWLINE_De neste husene brant p\xc3\xa5 slutten av 1970-tallet , og sto som en gapende branntomt fram til 2008. En har idag en blandinger av boliger og butikker i disse husene. I det f\xc3\xb8rste huset hadde Christian Bjelland sine kontorer i flere \xc3\xa5r, etter at de flyttet fra Bernerbygget p\xc3\xa5 Skagen._NEWLINE_I hj\xc3\xb8rnehuset mot Valberggata var det hotell i mange \xc3\xa5r, og f\xc3\xb8r det var det et fotoattelier for Hanchen Jacobsen._NEWLINE_I det motsatte kvartalet holdt Stavanger litografiske anstalt til.\n_START_SECTION_\nFra Valberggata til Skagenkaien\n_START_PARAGRAPH_\nVed \xc3\xa5 krysse Valberggata beveger vi oss over p\xc3\xa5 den gamle Kuholmen. Denne delen var av gata var sj\xc3\xb8 fra til 1700-tallet. En bygde f\xc3\xb8rst en bro over til \xc3\xb8ya, trolig ved \xc3\xa5 fylle igjen sundet. Senere forsvant mer og mer av sj\xc3\xb8en. Den nederste delen av \xc3\x98vre Holmegate het da det var sj\xc3\xb8 \xe2\x80\x93 \xc2\xabS\xc3\xb8ylen\xc2\xbb._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste huset p\xc3\xa5 andre siden av gata var Stavanger privatbank i mange \xc3\xa5r, og s\xc3\xa5 Hetland sparebank fra 1920-tallet. _NEWLINE_Victoria hotell som ble ferdig i \xc3\xa5r 1900, er fortsatt et av byens flotteste hoteller. Tre hus ble revet for gi plass til hotellet. I et av husene hadde Samlaget sitt utsalg fram til 1897, med sjenking av \xc3\xb8l, vin og brennevin. P\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet mot Skagenkaien var det tidligere i hotellet en hattebutikk og en cigarbutikk, og senere dampskipsekspedisjon._NEWLINE_F\xc3\xb8r Havneringen var det en stor kai utenfor \xe2\x80\x93 kalt Storekaien. P\xc3\xa5 grunn av vanndybden kunne ikke st\xc3\xb8rre skip g\xc3\xa5 helt inn i V\xc3\xa5gen, s\xc3\xa5 her var der dampskipene la til. Kaibyggingen inn mot Torget ble ikke p\xc3\xa5begynt f\xc3\xb8r omkring \xc3\xa5r 1900. Tollboden ble bygget i 1906, p\xc3\xa5 en fylling ut i sj\xc3\xb8en.'