b'\n_START_ARTICLE_\nKristian Johan Fossheim\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nHovedfag i eksperimentell fysikk fra Universitetet i Oslo 1964 innen faste stoffers fysikk. Doktorgrad innen faseoverganger i superledere og strukturelle systemer fra Universitetet i Oslo 1972. F\xc3\xb8rstemanuensis Norges tekniske h\xc3\xb8gskole i Trondheim 1970\xe2\x80\x931980. Professor samme sted 1980-2005 (NTNU fra 1996). Fossheim fulgte etter Sverre Westin, SINTEFs grunnlegger, som professor i teknisk fysikk. Han har f\xc3\xb8rt fram en lang rekke kandidater til doktorgrad i fysikk ved NTH/NTNU. Pioner innen superlederforskning i Norge._NEWLINE_Fossheim har gjennom sin lange karriere v\xc3\xa6rt gjesteforsker og gjesteprofessor ved en rekke av verdens mest fremragende sentra for studier av den faste materie, i USA, Europa og Japan: University of Maryland 1965\xe2\x80\x9367, IBM Research Lab Zurich 1973 og 1975, IBM Thomas J Watson Research Centre, New York 1975\xe2\x80\x9376, Electrotechnical Laboratory, Tsukuba, Japan 1990 og Superconductivity Research Laboratory, Tokyo samme \xc3\xa5r, National High Magnetic Field Laboratory, Florida 1994\xe2\x80\x9395 og 1999\xe2\x80\x932000. Han har bl.a. derigjennom hatt et utstrakt samarbeid med en lang rekke framst\xc3\xa5ende utenlandske forskere. Spesielt viktig var samarbeidet med den sveitsiske fysikeren, senere nobelprisvinneren K Alex M\xc3\xbcller fra 1968, senere ogs\xc3\xa5 den tyskf\xc3\xb8dte nobelprisvinneren J. Georg Bednorz fra 1987.\n_START_SECTION_\nForskning p\xc3\xa5 faseovergang i faste stoff\n_START_PARAGRAPH_\nFossheim har p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd, i samarbeid med forskere fra mange land, og sammen med sine egne doktorgradsstudenter, s\xc3\xa6rlig bidratt til ny innsikt i hvordan materien skifter tilstand ved s\xc3\xa5kalt faseovergang der egenskapene endres br\xc3\xa5tt ved en bestemt s\xc3\xa5kalt kritisk temperatur som er karakteristisk for hvert materiale. Kjente eksempler er overgang fra vann til damp, og overgang fra magnetisk til umagnetisk tilstand i jern, begge deler ved oppvarming. Fossheim har s\xc3\xa6rlig arbeidet med metaller, oksider og superledere. Ett av de store sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l i fysikken p\xc3\xa5 1960- og 70-tallet var hvordan kondenserte systemer som faste stoff og v\xc3\xa6sker skifter helt karakter p\xc3\xa5 makroskopisk skala, i prinsippet over uendelige avstander, selv om kreftene som virker bare har rekkevidde p\xc3\xa5 interatom\xc3\xa6r avstand, i dag gjerne kalt nanoskala avstander. En omtaler dette som kooperative fenomener._NEWLINE_Fossheim startet dette arbeidet under oppholdet ved University of Maryland fra 1965. Fossheim gjorde her i 1967 n\xc3\xb8yaktige observasjoner av overgangen mellom normal metallisk tilstand og superledertilstand. Overgangen i metallet indium, observert med h\xc3\xb8yfrekvent ultralyd, skjedde innenfor en til to titusendels grader n\xc3\xa6r minus 270 grader Celcius. Fossheim beskrev ogs\xc3\xa5, som den f\xc3\xb8rste, teorien for disse observasjonene. Arbeidet ble senere fulgt opp i Oslo i aluminium. En spesialitet under dette arbeidet ble kontrollerte m\xc3\xa5linger ved temperaturer ned mot det absolutte nullpunkt. _NEWLINE_Etter retur til Oslo i 1967 tok Fossheim opp parallelt unders\xc3\xb8kelser av hvordan overganger mellom ulike faststoff-tilstander skjer ved strukturendring i oksider, f\xc3\xb8rst i SrTiO3. Her startet samarbeidet med K Alex M\xc3\xbcller. Dette systemet er blitt selve prototypen p\xc3\xa5 kooperative fenomener ved strukturendring i faststoff, og dette ble det f\xc3\xb8rste arbeidet som p\xc3\xa5viste s\xc3\xa5kalte kritiske fluktuasjoner i strukturelle systemer.  Sammen med Bj\xc3\xb8rn Berre i Oslo og studenter ved NTH ble temaet bearbeidet videre. Med Sigmund Stokka ble en ny, teoretisk forutsagt, kritisk \xe2\x80\x9dcrossover\xe2\x80\x9d-eksponent bestemt for f\xc3\xb8rste gang. Denne fastlegger formen p\xc3\xa5 fasegrensen mellom de to strukturelle fasene i prototype- substansen SrTiO3. Metoden ble senere anvendt av M\xc3\xbcller p\xc3\xa5 andre substanser. I samarbeidet med Stokka ble det i 1980 utviklet en ny type datamaskinstyrt apparatur for m\xc3\xa5ling av varmekapasitet i faststoff under h\xc3\xb8yt trykk. _NEWLINE_Under oppholdet i USA 1975-76 tok Fossheim og medarbeidere, K Kajimura, R L Melcher, og N Shiren opp forskning p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yfrekvent signalkommunikasjon og signallagring ved elektroakustiske metoder i pulversubstans. En omfattende artikkel om dette nye fenomenet ble publisert i Physical Review. Ved NTH utviklet s\xc3\xa5 Fossheim sammen med Rune Holt en ny metode for ultralydstudier av faste legemer og v\xc3\xa6sker ved fasekonjugert ultralyd. Metoden er senere kopiert av andre grupper for bruk innen medisin, og av andre forskere igjen med optiske b\xc3\xb8lger i stedet for ultralyd. Fossheim/Holt-metoden gir et nytt redskap for \xc3\xa5 reversere ultralydb\xc3\xb8lger slik at forvrenging av b\xc3\xb8lgefronten som skjer i inhomogene media blir \xc2\xabreparert\xc2\xbb p\xc3\xa5 veien tilbake til signalgenererende omformer hvor signalet n\xc3\xa5 kan observeres korrekt. Arbeidet med Holt ble publisert i den amerikansk bokserien Physical Acoustics, vol 16._NEWLINE_Fossheims gruppe utviklet nye metoder, og gjennomf\xc3\xb8rte ultralydstudier av materialers egenskaper ved overflateb\xc3\xb8lger, b\xc3\xa5de ved faseoverganger og ved utvikling av lys-sensitive akustiske metoder. Samtidig med disse arbeidene startet Fossheim utvikling av et akustisk mikroskop som avbilder indre struktur av vev og faste materialer, og viste blant annet at den indre kornstrukturen i metaller kunne avbildes med h\xc3\xb8y n\xc3\xb8yaktighet._NEWLINE_Ved den internasjonale evalueringen av norsk faststoff-fysikk som Forskningsr\xc3\xa5det gjennomf\xc3\xb8rte i 1986 (Fischer-rapporten), ble Fossheims forskning karakterisert som \xc2\xabuniquely successful\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nForskning p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ytemperatur superledere\n_START_PARAGRAPH_\nEtter oppdagelsen av s\xc3\xa5kalte h\xc3\xb8ytemperatur superledere av Bednorz og M\xc3\xbcller i 1986, ble samarbeidet med disse fornyet, like i forkant av at Nobel-prisen i fysikk for 1987 ble delt mellom de to IBM-forskerne. Dette ble starten p\xc3\xa5 en aktiv 15-\xc3\xa5rs periode med forskning p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ytemperatur kuprat superledere hvor en rekke doktorander ble uteksaminert fra Fossheims gruppe._NEWLINE_I Fossheims laboratorium ved NTH ble det utviklet en rekke eksperimentelle metoder for denne forskningen. Forskningen ble konsentrert mye om \xc3\xa5 granske de magnetiske egenskapene i superledere med tanke p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re de nye materialene gode nok til transport av store str\xc3\xb8mstyrker med minimalt tap av elektrisk energi. Med en felles betegnelse taler en om vortex-dynamikk. Magnetisk fluks trenger inn i materialene i form av sterkt lokaliserte strenger av superflytende str\xc3\xb8mrotasjon, kalt vortexer. Studier og kontroll av oppf\xc3\xb8rselen til disse er det sentrale temaet. Fossheim tok ogs\xc3\xa5 initiativet til en forskningskonstellasjon som var uvanlig ved NTH i den tiden, hvor fysikk, elektro og kjemi delte forskningsr\xc3\xa5dsressursene, noe som skapte et tverrfaglig milj\xc3\xb8 for doktorgradsstudier og forskning. I sammenheng med denne konstellasjonen ble det utdannet over 20 doktorander innen feltet. _NEWLINE_Ved en internasjonal konferanse som Fossheim arrangerte p\xc3\xa5 R\xc3\xb8ros i 1991, ble grunnlaget lagt til et nordisk forskningsprogram p\xc3\xa5 superledere, med deltakelse fra store industribedrifter og nasjonale forskningsr\xc3\xa5d i Norden. Fossheim ble invitert av EU til \xc3\xa5 bist\xc3\xa5 i utviklingen av et st\xc3\xb8rre forskningsprogram som gikk over flere \xc3\xa5r. Han deltok senere i flere internasjonale programmer finansiert av EU og European Science Foundation._NEWLINE_Gjennom invitasjon fra Kajimura til Japan ble Fossheims internasjonale nettverk utvidet mot flere framst\xc3\xa5ende forskningsgrupper i Japan, med utveksling av doktorstudenter og postdocs. I 1990 ble Fossheim invitert til \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re en serie forelesninger ved universiteter og store industrielle forskningssentra i Japan fra Hokkaido til Hiroshima. Ved Gro Harlem Brundtlands bes\xc3\xb8k i Japan i 1991 utpekte Universitetsr\xc3\xa5det Fossheim som den medf\xc3\xb8lgende representant for aktivt norsk forskningssamarbeid med Japan. Han mottok senere en medalje fra Faculty of Engineering, University of Tokyo for samarbeidet med dette universitetet. Fossheim var juryformann ved tildeling av Belgias st\xc3\xb8rste forskerpris i 2005, en pris som bare deles ut hvert 5. \xc3\xa5r._NEWLINE_F\xc3\xb8r han s\xc3\xb8kte avskjed som professor ved NTNU skrev Fossheim i samarbeid med kollegaen Asle Sudb\xc3\xb8 en omfattende l\xc3\xa6rebok i superlederfysikk som kom ut p\xc3\xa5 det anerkjente internasjonale forlaget Wiley & Sons: Superconductivity. Physics and Applications, i dag et kjent l\xc3\xa6reverk blant superlederforskere verden over. Hans internasjonale posisjon vises blant annet ved at han i en \xc3\xa5rrekke har v\xc3\xa6rt utpekt til \xc3\xa5 oppsummere internasjonale vitenskapelige konferanser innen superlederfysikk.\n_START_SECTION_\nFormidling\n_START_PARAGRAPH_\nFossheim har v\xc3\xa6rt en ivrig forkjemper for matematikkens plass i norsk skole, med kronikker og debattinnlegg knyttet til dette. \xc3\x85 ta vare p\xc3\xa5 talentene har ofte v\xc3\xa6rt et tema i hans skriftlige og muntlige framstillinger._NEWLINE_Kristian Fossheim har gjennom store deler av sin karriere v\xc3\xa6rt opptatt av \xc3\xa5 ha en bredere horisont enn den rent faglige, og har demonstrert evnen til dette ved bidrag til den offentlige debatt, gjennom kronikker over et stort spekter av emner, ved popularisering av forskning gjennom aviser, tidsskrifter, radio og TV, og gjennom taler og foredrag i mange fora. En samling av slike trykte framstillinger foreligger redigert av Ingun Kjelsvik Hol\xc3\xb8yen. Eksempler p\xc3\xa5 temaer er biografier og initiativ knyttet til spelet om baron Audun Hugleiksson, feiring av matematikeren Sophus Lie p\xc3\xa5 hans f\xc3\xb8dested Nordfjordeid, biografi over Nobel-prisvinneren Ivar Gi\xc3\xa6ver, foredrag om komponisten Johannes Haarklou osv.\n_START_SECTION_\nVerv i norsk og internasjonal forskning\n_START_PARAGRAPH_\nKristian Fossheim har innehatt en lang rekke verv og posisjoner i norsk og internasjonal forskning. Det kan nevnes bestyrer av Fysikkseksjonen ved NTH, varaordf\xc3\xb8rer i R\xc3\xa5det for Naturvitenskapelig Forskning i Forskningsr\xc3\xa5det gjennom flere \xc3\xa5r, og ledelse av flere underkomiteer der. Fossheim var drivkraften til opprettingen av det f\xc3\xb8rste nasjonale program for forskning innen kondensert materie, som gav en betydelig styrking av dette viktige feltet i Norge. Videre var han f\xc3\xb8rste leder av NTHs komit\xc3\xa9 for Japan-samarbeidet, medlem av SINTEFs R\xc3\xa5d, medstifter av en anvendt fysikkavdeling i SINTEF, og visepresident i Norsk Fysisk Selskap. Han fikk av Kollegiet (dvs Styret) ved Universitetet i Trondheim (UNIT) i oppdrag \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den f\xc3\xb8rste leder av Forskerakademiet ved UNIT, med overordnet ansvar for forskerutdanning og forskningsstrategi for universitetet 1991\xe2\x80\x9393. Dette organet samordnet, utformet og overv\xc3\xa5ket forskningsstrategi og forskerutdanning ved universitetet og samarbeidende institusjoner. Det hadde et r\xc3\xa5d p\xc3\xa5 30 medlemmer og et styre p\xc3\xa5 5, der prorektorene for enhetene ved UNIT satt. Fossheim var dermed i realiteten den f\xc3\xb8rste prorektor for forskning ved Universitetet i Trondheim. Statsr\xc3\xa5d Gudmund Hernes foreslo opprettelsen av Forskerakademier ved universitetene i Norge, og knyttet tittelen prorektor for forskning til dette. I denne perioden ble de nasjonale normene og reglement for moderne doktorgradsutdanning utarbeidet. Forskerakademiet tok ogs\xc3\xa5 flere viktige tiltak som enn\xc3\xa5 i 2010 har betydning ved NTNU._NEWLINE_Fra og med 2005 var Kristian Fossheim valgt som visepreses i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS), et verv han har ut 2010. Her fikk han oppdraget \xc3\xa5 lede planleggingen og gjennomf\xc3\xb8ringen av 250- \xc3\xa5rs jubileet for selskapet i \xc3\xa5ret 2010. Det foreligger omfattende informasjon om dette p\xc3\xa5 DKNVSs hjemmesider. Ett av prosjektene var reising av et monument i Museumsparken ved Vitenskapsmuseet. Monumentet Reflexions som Fossheim ledet komite og jury for, er en ny og moderne attraksjon for Trondheim.\n_START_SECTION_\nPriser\n_START_PARAGRAPH_\nKristian Fossheim har gjennom hele sin karriere konsekvent brukt nynorsk i undervisning, skriftlige framstillinger og taler p\xc3\xa5 norsk spr\xc3\xa5k. For dette mottok han Sogn og Fjordane fylkes M\xc3\xa5lpris f\xc3\xb8rste gang den ble tildelt i 1989, med spesiell vekt p\xc3\xa5 at dette skjedde i et teknologisk milj\xc3\xb8 der nynorsk er lite brukt. Fossheim har ogs\xc3\xa5 mottatt Fridtjof Nansens bel\xc3\xb8nning for yngre forskere i 1977, og Allforskprisen, formidlingspris, fra Trondheim kommune og NTNU i 2003._NEWLINE_I 2015 mottok han, sammen med professor Steinar Supphellen, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs h\xc3\xb8yeste utmerkelse Gunnerusmedaljen, for sitt arbeid med selskapets 250-\xc3\xa5rsjubileum.'