b'\n_START_ARTICLE_\nFuge\n_START_PARAGRAPH_\nEn fuge er en type musikkstykke som ble utviklet i barokken, og som f\xc3\xb8lger visse regler. En fuge er alltid polyfon, men antall stemmer kan variere._NEWLINE_Fugen baserer seg hovedsakelig p\xc3\xa5 et hovedtema og et sidetema, som gjentas i de forskjellige stemmene, og som overlapper hverandre.\n_START_SECTION_\nOppdeling\n_START_PARAGRAPH_\nEn fuge best\xc3\xa5r vanligvis hovedsakelig av tre deler.\n_START_SECTION_\nEksposisjon\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rst spilles hovedtemaet i en stemme \xe2\x80\x93 denne f\xc3\xb8rste presentasjonen av temaet kalles dux(leder). S\xc3\xa5 tar en annen stemme over og spiller hovedtemaet i dominanttonearten \xe2\x80\x93 denne andre temapresentasjonen kalles comes (ledsager) \xe2\x80\x93 mens den f\xc3\xb8rste stemmen fortsetter med sidetemaet, som fungerer som et kontrapunkt, en motstemme, til hovedtemaet. Etter at hoved- og sidetemaet er presentert i alle stemmene minst \xc3\xa9n gang, f\xc3\xb8lger et interlude, et mellomspill, hvor det moduleres til en ny toneart.\n_START_SECTION_\nGjennomf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nI gjennomf\xc3\xb8ringen, som regel g\xc3\xa5r i parallelltonearten, blir ogs\xc3\xa5 temaene presentert i de forskjellige stemmene etter tur, men her blir det tematiske materialet gjerne behandlet mye friere. Her forekommer gjerne stretto, eller trangf\xc3\xb8ring, som vil si at nye temainnsatser kommer f\xc3\xb8r den forrige stemmen er ferdig med temaet. Etter gjennomf\xc3\xb8ringen kommer et nytt interlud som modulerer til en ny toneart. En fuge kan ha flere gjennomf\xc3\xb8ringsdeler, skilt fra hverandre ved mellomspill, divertimentos eller episoder, i fri form.\n_START_SECTION_\nAvslutning\n_START_PARAGRAPH_\nAvslutningen(siste gjennomf\xc3\xb8ring) er alltid i hovedtonearten. Stretto kan ogs\xc3\xa5 forekomme her. Avsluttes ofte med en koda._NEWLINE_Johann Sebastian Bach regnes som fugens mester. Das Wohltemperierte Klavier inneholder 48 preludier og fuger i alle dur- og molltonearter, dvs. to av hver i hver toneart.\n_START_SECTION_\nPermutasjonsfuge\n_START_PARAGRAPH_\nI permutasjonsfuger legges det kontinuerlig flere uforandrede kontrapunktiske temaer til hovedtemaet. Komponisten bytter for hver etterf\xc3\xb8lgende temafase bare stemmene mot hverandre. Dette er vanlig i vokale fuger, et eksempel er inngangskoret i J.S. Bachs kantate Himmelsk\xc3\xb6nig, sei willkommen\n_START_SECTION_\nTrippelfuge\n_START_PARAGRAPH_\nEn Trippelfuge har tre temaer. Disse presenteres i atskilte eksposisjoner og kombineres deretter med hverandre. Et eksempel er J. S. Bach, Wohltemperiertes Klavier, del II, Fuge fiss-moll og Kunst der Fuge, Contrapunctus 8 og 11.\n_START_SECTION_\nKvadrupelfuge\n_START_PARAGRAPH_\nEn kvadrupelfuge har fire temaer. Et eksempel er den ufullendte sluttfugen i Bachs syklus Die Kunst der Fuge som er avbrutt etter at det tredje temaet er innf\xc3\xb8rt og kombinert med de to foreg\xc3\xa5ende temaene. Da verkets grunntema passer inn i skjemaet er det sannsynlig at dette er en planlagt kvadrupelfuge.\n_START_SECTION_\nSpeilfuge\n_START_PARAGRAPH_\nI en speilfuge opptrer temaet enten som kontratema eller bearbeides som et andre tema i en dobbeltfuge. Slike fuger er ytterst sjeldne, men Bach har to eksempler i Kunst der Fuge der temaet gjentas tonalt, dvs ikke eksakt speilet.\n_START_SECTION_\nFughetta\n_START_PARAGRAPH_\nFughetta er en fuge av mindre omfang uten en omfattende gjennomf\xc3\xb8ringsdel og med et lettere og mer grasi\xc3\xb8st tema.\n_START_SECTION_\nFugato\n_START_PARAGRAPH_\nFugato eller en fugert sats er fugelignende avsnitt i en sonate, symfoni, konsert eller lignende. Det beh\xc3\xb8ver ikke inneb\xc3\xa6re at temaet gjenfinnes i alle stemmene, det er nok at en fugelignende effekt oppn\xc3\xa5s. Ofte er fugati bare f\xc3\xa5 takter lang. Fra Bachs verker finner en eksempler i de fleste sluttsatsene av cembalosuitene og partitas, i Brandenburgkonsertene nr 2 og 5, og i noen hurtige midtpartier av orkestersuitene. Ogs\xc3\xa5 Beethovens 9. symfoni og Bruckners 5. symfoni inneholder kjente fugati._NEWLINE_Vanlig kanon er en type fugert musikk.'