b'\n_START_ARTICLE_\nGwanggaeto den store\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8dsel og bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nGoguryeo hadde mistet mye av sin tidligere makt og innflytelse da Gwanggaeto ble f\xc3\xb8dt. Like f\xc3\xb8r f\xc3\xb8dselen hadde Geunchogo av Baekje sl\xc3\xa5tt tilbake et angrep fra Goguryeo (slaget om Chiyang) og drept Goguryeo-kongen Gogugwon. Sosurim av Goguryeo som etterfulgte Gogukwon gjennomf\xc3\xb8rte en isolasjonistisk utenrikspolitikk for \xc3\xa5 gjenoppbygge staten som var sterkt svekket av Baekjes angrep i 371. Gogukyang som etterfulgte Sosurim fortsatte denne politikken og fokuserte p\xc3\xa5 gjenoppbygging av h\xc3\xa6ren._NEWLINE_Baekje var p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yden av sin makt etter det vellykkede motangrepet p\xc3\xa5 Goguryeo i 371, og var ogs\xc3\xa5 en av de dominerende maktene i \xc3\x98st-Asia, med en innflytelse som strakk seg ut over Koreahalv\xc3\xb8ya. Kong Geunchogo erobret flere kinesiske kystbyer, de viktigste i Liaoxi og Shandong, for \xc3\xa5 beholde sin overlegenhet overfor Goguryeo og de ulike kinesiske dynastiene som hadde blitt etablert etter flere borgerkriger etter Han-dynastiets fsll i 220. Baekje under Geunchogo hadde tette forbindelser med deler av Japan. Goguryeo var derfor etterhvert omringet av mektige naboer b\xc3\xa5de i s\xc3\xb8r og vest og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 konflikter med Baekje, mens en i vest fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 utvikle forbindelser med Xianbei og Rouran for \xc3\xa5 kunne forsvare seg selv ved en framtidig invasjon.\n_START_SECTION_\nKongemakt\n_START_PARAGRAPH_\nGwanggaeto etterfulgte sin far, kong Gogukyang, ved hans d\xc3\xb8d i 391. Like etter \xc3\xa5 ha blitt kronet til konge av Goguryeo, gav Gwanggaeto seg selv tittelen \xc2\xabYeongnak den store\xc2\xbb for \xc3\xa5 likestille han selv med monarkene i Kina og Baekje. Deretter satte han igang med \xc3\xa5 bygge opp Goguryeos kavaleri og marinestyrke._NEWLINE_Allerede \xc3\xa5ret etter, i 392 ble de tatt i bruk i et angrep mot naboen i s\xc3\xb8r, Baekje. Gwanggaeto ledet angrepet personlig i spissen for 50000 kavaleri og erobret 10 befestede byer langs konged\xc3\xb8mmenes felles grense. Angrepet gjorde Baekjes kong Asin rasende og han satte i gang med \xc3\xa5 planlegge et motangrep mot Gwanggaeto, noe han ble tvunget til \xc3\xa5 oppgi etter at hans styrker ble sl\xc3\xa5tt av Goguryeo i 393. Kong Asin angrep p\xc3\xa5 nytt Goguryeo i 394 og ble p\xc3\xa5 nytt sl\xc3\xa5tt tilbake. Etter flere store tap vaklet staten Baekje og det kom til politisk uro. Det ble ogs\xc3\xa5 stilt sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l ved kong Asins lederskap. Baekje tapte en ny kamp mot Goguryeo i 395 og ble tvunget tilbake til en front som l\xc3\xb8p langs Hanelva der hovedstaden Wiryeseong l\xc3\xa5. Baekje flyttet derfor hovedstaden lengere s\xc3\xb8r._NEWLINE_\xc3\x85ret etter ledet Gwanggaeto sin store marinefl\xc3\xa5te mot i et angrep p\xc3\xa5 Wiryeseong, b\xc3\xa5de fra Hanelva og fra sj\xc3\xb8siden. Asin ventet et angrep fra land og ble tatt til fange uten mulighet til \xc3\xa5 forsvare seg. Gwanggaetos styrker brente ned 58 festninger under Baekjes kontroll og overvant de gjenv\xc3\xa6rende styrkene til kong Asin. Asin overgav seg til Gwanggaeto, og overlot ogs\xc3\xa5 sin bror til Goguryeo som fange i en avtale som sikret at han selv skulle beholde posisjonen som konge av Baekje. Gwanggaeto hadde endelig f\xc3\xa5tt overtaket mot sin rival i makten over Koreahalvya.\n_START_SECTION_\nErobringer i nord\n_START_PARAGRAPH_\nI 395 under felttoget mot Baekje, erobret en Goguryeo-styrke ledet av kongen selv og erobret Beili, en liten del av khitanstammene lokalisert sentralt i Mandsjuria. Eksakt lokalisering er ikke kjent, men det l\xc3\xa5 n\xc3\xa6r Songhuaelva._NEWLINE_I 400 angrep det kinesiske riket Senere Yan Goguryeo. Gwanggaeto svarte raskt, tok tilbake tapt territorium erobret av Xianbei. I 402 valgte \xc3\xa5han \xc3\xa5 angripe Senere Yan, fast bestemt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 beskytte konged\xc3\xb8mmet fra ytterligere trussler derfra. Samme \xc3\xa5r slo Gwanggaeto Xienpei og erobret flere av grensebefestningene. I 404 invaderte han Liaodong og erobret hele Liaodonghalv\xc3\xb8ya._NEWLINE_Xianbei s\xc3\xa5 ikke med blide \xc3\xb8yne p\xc3\xa5 at Goguryeo erobret sitt land. I 405 fikk styrker fra Senere Yan over Liaoelva og angrep Goguryeo men ble sl\xc3\xa5tt tilbake av Gwanggaeto. Xianbei fors\xc3\xb8kte p\xc3\xa5 ny senere samme \xc3\xa5r, men ble p\xc3\xa5 nytt sl\xc3\xa5tt tilbake. Gwanggaeto ledet flere angrep p\xc3\xa5 Xianbei s\xc3\xa5vel som mot khitanerne i Indre Mongolia, som kan til alutt fikk kontroll p\xc3\xa5. I 408 sendte kongen en fredsdelegat til Murong Yun som var keiser i Senere Yan/Nordlige Yan for \xc3\xa5 framforhandle en avtale mellom de to statene, fordi Murong Yun hadde sine aner i fra Goguryeos kongehus. Goguryeo beholdt kontrollen over Liaoning-regionen inntil Tang-Kina erobret omr\xc3\xa5det som en del av krigen mot Goguryeo p\xc3\xa5 600-tallet._NEWLINE_I 410 erobret Gwanggaeto Dongbuyeo. Erobringen gikk greit, ettersom Dongbuyeo ikke hadde noe \xc3\xa5 stille opp mot den enorme Goguryeoh\xc3\xa6ren. Etter \xc3\xa5 ha tapt en rekke kamper, deriblant 64 befestede byer og 1400 landsbyer overgav Dongbuyeo seg. Gwanggaeto erobret ogs\xc3\xa5 flere mohestammer og Ainustammer lengere nord.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8r\xc3\xb8stre felttog\n_START_PARAGRAPH_\nI 400 bad den andre konged\xc3\xb8mmet p\xc3\xa5 Koreahalv\xc3\xb8ya, Silla, Goguryeo om hjelp for \xc3\xa5 st\xc3\xa5 imot en allianse mellom Japan og konged\xc3\xb8mmet Baekje og f\xc3\xb8derasjonen Gaya i s\xc3\xb8rvest. Kong Gwanggaeto svarte ved \xc3\xa5 sende 50000 soldater som slo tilbake kavaleriangrep fra b\xc3\xa5de Japan og Gaya, og b\xc3\xa5de dermed kom b\xc3\xa5de Silla og Gaya under Goguryeo. I 402 returnerte Gwanggaeto Silseong til Silla for \xc3\xa5 etablere et fredelig forhold til naboen i s\xc3\xb8r, mens han selv var mest opptatt med erobringer i nord. Milit\xc3\xa6re styrker fra Goguryeo ble imidlertid st\xc3\xa5ende i Silla.\n_START_SECTION_\nModerne arv\n_START_PARAGRAPH_\nEt fantasi-historisk fjernsynsdrama, Taewang Sasingi er sendt i S\xc3\xb8r-Korea og er basert p\xc3\xa5 livet til Gwanggaeto den store. Dramaet ble en stor suksess i S\xc3\xb8r-Korea p\xc3\xa5 grunn av den h\xc3\xb8yprofillerte skuespilleren Bae Yong-Joon i tittelrollen, samt for sine datagenererte landskap som f\xc3\xb8rte sammen den koreanske legenden med historien. Dramaet ble eksportert til mange asiatske land, men ikke til Kina som forb\xc3\xb8d serien basert p\xc3\xa5 de ulike historiesynene til Kina og Korea.'