b'\n_START_ARTICLE_\nVestskogen\n_START_PARAGRAPH_\nVestskogen er et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y i F\xc3\xa6rder kommune i Vestfold. Det best\xc3\xa5r av et stort sett sammenhengende boligomr\xc3\xa5de som ble anlagt i en skog vest p\xc3\xa5 N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y i 1960-\xc3\xa5ra, og har om lag 3000 innbyggere. Vest i Vestskogen er det et skogsomr\xc3\xa5de ned mot Vestfjorden, med en rekke mindre sandstrender med svaberg. I \xc3\xb8st ligger Presteg\xc3\xa5rdsskogen, mens Hella utgj\xc3\xb8r den s\xc3\xb8rlige grensa. I nord\xc3\xb8st vokser Vestskogen sammen med Teie._NEWLINE_I Vestskogen ligger blant annet Vestskogen skole og en Steinerskole. Vestskogen er et eget poststed, og har postnummeret 3142. Postkontoret i Vestskogen er lagt ned, og kundene m\xc3\xa5 n\xc3\xa5 bruke Borgheim postkontor.\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det fikk navnet Vestskogen i 1963, samtidig som disposisjonsplanen for utbygginga av skogen ble presentert. Navnet kommer av at det var et skogsomr\xc3\xa5de vest p\xc3\xa5 N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y. F\xc3\xb8r dette hadde ikke skogen noe offisielt navn, og ble som vanligvis omtalt som Skauen. Enkelte kalte den Fosaas-skauen, etter en av g\xc3\xa5rdeierne i omr\xc3\xa5det. Et annet navn var Presteskauen, p\xc3\xa5 grunn av den n\xc3\xa6rliggende N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y presteg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nVestskogen befinner seg nordvest p\xc3\xa5 N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y. Omr\xc3\xa5det avgrenses av Vestfjordveien i nord og nord\xc3\xb8st, Presteg\xc3\xa5rdsskogen i \xc3\xb8st og s\xc3\xb8r\xc3\xb8st, Hella i s\xc3\xb8r og Vestfjorden i vest._NEWLINE_Vestskogens sentrum ligger p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsida av Kjern\xc3\xa5sveien, som krysser Vestskogen fra \xc3\xb8st til vest. Her er det en dagligvarehandel, en bensinstasjon, en \xc3\xa5tteetasjers h\xc3\xb8yblokk med eldreboliger kjent som H\xc3\xb8yblokka, og fem treetasjers boligblokker. Den st\xc3\xb8rste delen av Vestskogen befinner seg nord for sentrum, og best\xc3\xa5r av en rekke sm\xc3\xa5veier, hovedsakelig med eneboliger, hvorav de fleste har navn etter fugler, og er derfor kjent som \xc2\xabfugleveiene\xc2\xbb. Dette omr\xc3\xa5det var det f\xc3\xb8rste som ble bygd ut, og her ligger ogs\xc3\xa5 Vestskogen skole. I nord\xc3\xb8st vokser Vestskogen sammen med Teie, og i nordvest g\xc3\xa5r det over i Munkerekka nede ved kysten._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det av Vestskogen som befinner seg umiddelbart s\xc3\xb8r for sentrum, heter Labakken. S\xc3\xb8rvest for dette ligger de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabblomsterveiene\xc2\xbb, tre sl\xc3\xb8yfeveier med blomsternavn med innkj\xc3\xb8ring fra Amundr\xc3\xb8dveien, som g\xc3\xa5r parallelt med kystlinja og forbinder Vestkogen med Munkerekka i nord og Hella og Borgheim i s\xc3\xb8r. Nesten nede ved kysten vest for Amundr\xc3\xb8dveien ligger T\xc3\xb8rkopp, samt sj\xc3\xb8mannsboligene i Niels Werrings vei. Den s\xc3\xb8rligste veien i Vestskogen er Hellalia, som befinner seg s\xc3\xb8r for blomsterveiene og ble anlagt i 1990-\xc3\xa5ra. Mellom blomsterveiene og Labakken ligger Aronsletta og resten av Presteg\xc3\xa5rdsskogen, som utgj\xc3\xb8r den ubebygde delen av skogen som boligomr\xc3\xa5det ble anlagt i._NEWLINE_Vestskogen er ikke bebygd helt ned til vannet, og kyststripa best\xc3\xa5r av flere mindre strender, svaberg og skog. De mest brukte strendene er de langgrunne sandstrendene p\xc3\xa5 T\xc3\xb8rkopp og Vangen, samt ei lita strand p\xc3\xa5 Skogro. Ved strendene er det grassletter og noe svaberg, og p\xc3\xa5 T\xc3\xb8rkopp kan man dessuten bade fra ei brygge.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet aller meste av omr\xc3\xa5det som i dag er Vestskogen, var dekka av skog fram til 1960-\xc3\xa5ra. Det var noe bebyggelse nord i omr\xc3\xa5det, og kun noen sm\xc3\xa5 jordlapper i Labakken, p\xc3\xa5 Aronsletta og ved T\xc3\xb8rkopp. Skogen hadde to sletter som ble brukt til fotball og andre aktiviteter: Aronsletta, som fins den dag i dag, og den s\xc3\xa5kalte Kuruka, som l\xc3\xa5 omtrent i krysset mellom Kjern\xc3\xa5sveien og Fasanveien._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste veien i omr\xc3\xa5det var Vestfjordveien helt nord Vestskogen, som g\xc3\xa5r fra Kirkeveien vestover til Munkerekka nede ved Vestfjorden. Den er utgangspunktet for veisystemet nord og \xc3\xb8st i Vestskogen, og i 1894 ble de to f\xc3\xb8rste tomtene utparsellert ved den. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet ble det bygd en rekke boliger og veistubber i det som i dag er Gr\xc3\xa5g\xc3\xa5sveien, St\xc3\xa6rveien, Svaleveien og Steindulpveien, som ble forlenga i etapper. De nye veiene fra Vestfjordveien gikk slakt nedover, og ettersom de fikk tildelt fuglenavn, var omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 den tida kjent som Kvidrelia._NEWLINE_Etter andre verdenskrig \xc3\xb8kte innbyggertallet i kommunen kraftig, noe som f\xc3\xb8rte til mangel p\xc3\xa5 boliger. I 1946 ble N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y Boligbyggelag etablert, og det ytra i 1960 \xc3\xb8nske om et stort antall nye tomter p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Dette f\xc3\xb8rte til at kommunen p\xc3\xa5 en pressekonferanse 23. august 1963 la fram et reguleringsprosjekt som skulle bli det mest omfattende i N\xc3\xb8tter\xc3\xb8ys historie. I denne planen fikk det nye omr\xc3\xa5det navnet Vestskogen, og om lag 2000 m\xc3\xa5l skog skulle gj\xc3\xb8res om til boligomr\xc3\xa5de. Prosjektet hadde to forutsetninger, som begge kom p\xc3\xa5 plass: det m\xc3\xa5tte bygges et kloakkrenseanlegg nede ved sj\xc3\xb8en p\xc3\xa5 T\xc3\xb8rkopp, og Munkerekka og Hella m\xc3\xa5tte bindes sammen, med det som ble hetende Amundr\xc3\xb8dveien._NEWLINE_I disposisjonsplanen skulle det i sentrum av Vestskogen anlegges et 14 m\xc3\xa5l stort s\xc3\xb8rvisomr\xc3\xa5de som skulle inneholde \xc2\xabet hybelhus, et kontorbygg med post, bank og legekontor, bensinstasjon prydpark, barnehave med leskur som kunne brukes som paviljong om kvelden, parkeringsplass, lekeplass, bakeri/konditori med uteservering, h\xc3\xa5ndverk og industri\xc2\xbb. Dette skulle ha navnet Vestskogen Torv, og skulle etter hvert fylles med en rekke spesialforretninger. Denne ambisi\xc3\xb8se planen ble imidlertid ikke fulgt, og Vestskogen sentrum framst\xc3\xa5r i dag som mye mer moderat. I 1965 ble det \xc3\xa5pna en n\xc3\xa6rbutikk i Bregneveien 1, s\xc3\xb8r i Vestskogen, som var virksom fram til mars 1969, da den nye matbutikken sto ferdig i sentrum._NEWLINE_De fem boligblokkene langs Kjern\xc3\xa5sveien skulle if\xc3\xb8lge disposisjonsplanen fra 1963 ha over 200 leiligheter til sammen. Planen fikk mye motb\xc3\xb8r, men gikk etter hvert igjennom etter at de var redusert til 177 leiligheter. Bygginga av dem starta opp i 1965, og de sto ferdig to \xc3\xa5r seinere. I samme periode ble Vestskogen skole oppf\xc3\xb8rt. H\xc3\xb8sten 1967 var ogs\xc3\xa5 blomsterveiene fullt utbygd, og det samme var de fleste av fugleveiene. Det var lagt strenge restriksjoner p\xc3\xa5 eneboligene og garasjene n\xc3\xa5r det gjaldt st\xc3\xb8rrelse og avstand fra nabotomtene og fra veien._NEWLINE_To store veier som if\xc3\xb8lge den opprinnelige disposisjonsplanen skulle forbinde Vestskogen med Kirkeveien, ble aldri satt ut i livet. Den ene skulle g\xc3\xa5 fra Labakken via den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Nyhusveien, mens den andre skulle bygges like vest for Prestrud og komme ut p\xc3\xa5 Amundr\xc3\xb8dveien omtrent der Hellalia ligger i dag. Det at disse ikke ble bygd, gjorde at en mye st\xc3\xb8rre del av Presteg\xc3\xa5rdsskogen ble spart enn det som var planen. Andre elementer som aldri ble anlagt, var blant annet en rekke spesialforretninger i h\xc3\xb8yblokka, som opprinnelig skulle v\xc3\xa6re et sjuetasjers hybelhus, minst seks barnehager mellom h\xc3\xb8yblokka og skolen, samt en undergang under Kjern\xc3\xa5sveien._NEWLINE_Labakken, som befinner seg rett \xc3\xb8st for senteret, ble bebygd noe seinere. De fire f\xc3\xb8rste familiene flytta inn i 1972, og to \xc3\xa5r etter var f\xc3\xb8rste del av stedet ferdigbygd. Der etablerte ogs\xc3\xa5 Steinerskolen seg i 1979. \xc3\x98st for denne \xc3\xa5pna det i 1988 et medisinsk senter. I de p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5ra var det en del utbygging rundt sentrum av Vestskogen, og i tillegg ble det anlagt en helt ny vei s\xc3\xb8r for blomsterveiene p\xc3\xa5 grensen mot Hella, som fikk navnet Hellalia.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nPoststedet Vestskogen hadde 3029 innbyggere i 2012. Hos Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 dekkes Vestskogen hovedsakelig av tre statistiske grunnkretser (som ikke stemmer overens med kommunens omr\xc3\xa5deplan): Vestskogen, Vestskogen sentrum og Labakken. De har henholdsvis 1462, 365 og 940 innbyggere (2014), hvilket gir til sammen 2767._NEWLINE_I 1964 hadde N\xc3\xb8tter\xc3\xb8y kommune om lag 14\xc2\xa0200 innbyggere, samtidig som Vestskogen-omr\xc3\xa5det var nesten ubebodd. I l\xc3\xb8pet av de neste 50 \xc3\xa5ra, fram til 2014, \xc3\xb8kte kommunens innbyggertall til rundt 21\xc2\xa0200, og Vestskogen sto dermed for nesten halvparten av denne \xc3\xb8kninga. Per 2014 hadde 190 norske kommuner f\xc3\xa6rre innbyggere enn Vestskogen.\n_START_SECTION_\nBuss\n_START_PARAGRAPH_\nVestfold Kollektivtrafikk har \xc3\xa9i bussrute gjennom Vestskogen: rute 116 mellom Borgheim og Skallevold, via Kaldnes og T\xc3\xb8nsberg. I Vestskogen har den fire stoppesteder: Amundr\xc3\xb8dveien/Fugleveien, Amundr\xc3\xb8dveien/Kjern\xc3\xa5sveien, Bregneveien og Hellalia.'