b'\n_START_ARTICLE_\nOntologi\n_START_SECTION_\nLovmessighet i samfunnvitenskapen?\n_START_PARAGRAPH_\nEn debatt st\xc3\xa5r sentralt, nemlig debatten om hvorvidt sosiale systemer \xe2\x80\x93 mennesker som samhandler \xe2\x80\x93 best\xc3\xa5r av lovmessigheter, eller om alt vi studerer er unikt. En vitenskapteoretisk retning kalt positivismen, har som grunnleggende antagelse at det finnes noen generelle lover i sosiale systemer, slik det er i for eksempel fysikken. Med et slikt ontologisk utgangspunkt er det naturlig at positivister har fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 avdekke disse lovmessighetene. Den positivistiske antagelsen om lovmessigheter er blitt utfordret fra flere hold. Det motsatte standpunkt er at naturvitenskapens ide om generelle lover ikke kan overf\xc3\xb8res til sosiale systemer._NEWLINE_En kontrast til positivistene finner vi hos de som hevder at vi bare kan forst\xc3\xa5 det unike. If\xc3\xb8lge en slik tankegang kan vi forklare hvorfor en spesiell hendelse fant sted, men vi kan ikke overf\xc3\xb8re erfaring fra den ene hendelsen til andre omr\xc3\xa5der._NEWLINE_Det ontologiske utgangspunktet har dermed betydning for hva man leter etter i analyser og unders\xc3\xb8kelser: generelle lovmessigheter eller forst\xc3\xa5else for det spesifikke og unike._NEWLINE_Et annet viktig ontologisk sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l er forholdet mellom partikularia og universalia, og deres realitet.\n_START_SECTION_\nDet ontologiske gudsbeviset\n_START_PARAGRAPH_\nGudsbeviset som kalles det \xc2\xabontologiske\xc2\xbb \xe2\x80\x93 i dette henseendet vil betegnelsen ontologi gjelde for enhver diskusjon som dreier seg om det v\xc3\xa6rendes vesen \xe2\x80\x93 er det tredje av de store bevisene. Sammen med Det ontologiske gudsbeviset har man Det teleologiske gudsbeviset og Det kosmologiske gudsbeviset. Opphavsmannen til dette beviset synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Anselm (1033\xe2\x80\x931109) som var erkebiskop i Canterbury i 16 \xc3\xa5r._NEWLINE_Forestill deg, sa han, det st\xc3\xb8rste, mest fullkomne vesen som er mulig. Hvis dette vesenet har alle de attributter som er \xc3\xb8nskelige, bortsett fra eksistens, s\xc3\xa5 er det ikke det st\xc3\xb8rste eller mest fullkomne, for det er \xc3\xa5penbart at et vesen som eksisterer, er st\xc3\xb8rre og mer fullkomment enn et som ikke gj\xc3\xb8r det. _NEWLINE_Anselms ontologiske bevis har v\xc3\xa6rt kontroversielt siden det ble publisert rundt 1070. I samtiden ble det utfordret av munken Gaunilo, og senere av Thomas Aquinas, Immanuel Kant og flere andre. Den tidligste kritikken sa seg enig i logikken, men mente at mange andre argumenter som f\xc3\xb8lger samme logikk ikke kan v\xc3\xa6re sanne, og at argumentasjonen derfor ikke kan brukes generelt._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet argumenterte Kant med at eksistens ikke n\xc3\xb8dvendigvis p\xc3\xa5virker essensen, eller tanken om, noe. Kant hevdet derfor at man ikke kan slutte at et fullkomment vesen n\xc3\xb8dvendigvis eksisterer. I nyere tid har filosofer som Norman Malcolm og Alvin Platinga kommet med alternativer til Aneslms bevis  og det ontologiske gudsbeviset har dukket opp i igjen i filosofien._NEWLINE_Blant filosofene er det idag relativt bred enighet om at Guds eksistens ikke kan bevises empirisk. Dette betyr ikke n\xc3\xb8dvendigvis at Gud ikke eksisterer, men bare at det ikke er mulig \xc3\xa5 f\xc3\xb8re empiriske bevis for eksistens av noe som ikke lar seg observere. Det som ikke eksisterer kan ikke skilles fra det som ikke lar seg observere.'