b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85rstad\n_START_SECTION_\nBydelsgrenser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85rstad bydel ble opprettet i \xc3\xa5ret 2000, da bydelen Land\xc3\xa5s ble sl\xc3\xa5tt sammen med den nordlige del av bydelen L\xc3\xb8vstakken. L\xc3\xb8vstakkens s\xc3\xb8rlige del ble samtidig sl\xc3\xa5tt sammen med bydelen Fyllingsdalen._NEWLINE_Grensen mellom Laksev\xc3\xa5g i nord og \xc3\x85rstad i s\xc3\xb8r g\xc3\xa5r ved Puddefjordsbroen. Frydenb\xc3\xb8lien ligger i Laksev\xc3\xa5g, Gyldenprisveien i \xc3\x85rstad._NEWLINE_Grensen mellom Bergenhus i nord og \xc3\x85rstad i s\xc3\xb8r g\xc3\xa5r ved Damsg\xc3\xa5rdsundet og Store Lungeg\xc3\xa5rdsvannet \xc3\xb8stover til M\xc3\xb8llendal kirkeg\xc3\xa5rd, _NEWLINE_Haukeland sykehus og Haukelandsbakken, som alle ligger i Bergenhus bydel, alt s\xc3\xb8r og vest for dette ligger i \xc3\x85rstad._NEWLINE_Grensen mellom Fyllingsdalen og Fana i s\xc3\xb8r og \xc3\x85rstad i nord g\xc3\xa5r ved Krambua p\xc3\xa5 Fj\xc3\xb8sanger, slik at Gr\xc3\xb8nnest\xc3\xb8len og Kristianborgvannet h\xc3\xb8rer til \xc3\x85rstad, Storetveit kirke og Storetveit hovedg\xc3\xa5rd til Fana. Grensen f\xc3\xb8lger s\xc3\xa5 Storetveitveien s\xc3\xb8rover til Fantoftveien og opp til s\xc3\xb8renden av Fantoft studentby, derfra \xc3\xb8stover til s\xc3\xb8renden av Nattlands\xc3\xa5sen, Lerkerinden og S\xc3\xb8ndre Furudalen, som alle h\xc3\xb8rer til \xc3\x85rstad, alt s\xc3\xb8r og vest for dette h\xc3\xb8rer til Fana. Fantoft og Nattland studentbyer, Birkelundstoppen og hele Nattlandsfjellet h\xc3\xb8rer dermed til \xc3\x85rstad.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet \xc2\xab\xc3\x85rstad\xc2\xbb kommer fra \xc2\xabAlrekstad\xc2\xbb som var navnet p\xc3\xa5 kongsg\xc3\xa5rden som l\xc3\xa5 i omr\xc3\xa5det \xc3\x85rstad (n\xc3\xa5 del av Bergenhus bydel). Alrekstad har en historie som er eldre enn Bergen by, med spor tilbake til en kong Alrik som skal ha bodd der p\xc3\xa5 400-tallet. Alrekstad nevnes flere ganger i kongesagaene._NEWLINE_Etterhvert kom Alrekstad inn under Nonneseter kloster, og i 1528 ble eiendommen overdradd til Vincens Lunge og innlemmet i Lungeg\xc3\xa5rdsgodset, inntil presten Ole Storm kj\xc3\xb8pte den i 1701. Siden den gang har g\xc3\xa5rden hatt ulike eiere, frem til den ble solgt til Bergen kommune i 1898. Dette ble blant annet gjort for \xc3\xa5 skaffe byen en sikker drikkevannskilde._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det var f\xc3\xb8rst og fremst et jordbruksomr\xc3\xa5de, og g\xc3\xa5rdsdrift var hovedn\xc3\xa6ringsveien utover p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet. \xc3\x85rstad g\xc3\xa5rd hadde en sentral plass. B\xc3\xa5de Haukeland g\xc3\xa5rd og M\xc3\xb8llendal g\xc3\xa5rd l\xc3\xa5 i lengre perioder under \xc3\x85rstad. I en topografisk-statistisk samling fra 1779 nevnes b\xc3\xa5de \xc3\x85rstad, Haukeland, M\xc3\xb8llendal, Kalvedalen, Bj\xc3\xb8rndalen, Tarleb\xc3\xb8, Hardbakke og Kobbeltvedt som eksisterende g\xc3\xa5rder i omr\xc3\xa5det. I samlingen fra 1779 omtales ogs\xc3\xa5 kvegpesten som plaget \xc3\x85rstad og Fj\xc3\xb8sanger. Friske dyr ble i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xa5 timer syke og d\xc3\xb8de, uten synlige tegn p\xc3\xa5 skade \xe2\x80\x93 men i en fotnote bemerkes at en \xc3\x85rstad-beboer fortalte forfatteren at n\xc3\xa5r han parterte det selvd\xc3\xb8de kveget, fant han alltid en blodunderl\xc3\xb8pt, bl\xc3\xa5 flekk p\xc3\xa5 dyrekroppen. En svensk botaniker hadde unders\xc3\xb8kt beitene uten \xc3\xa5 finne noe galt. Det var s\xc3\xa6rlig den nyryddete plassen Ny-Damsgaard som var plaget av kvegpesten. Her bemerker forfatteren at g\xc3\xa5rdens utmark opp mot Haukelands- og Solheimsvannet best\xc3\xa5r av myr og v\xc3\xa5tmark._NEWLINE_I 1808 anla stiftsamtmann Bull Fj\xc3\xa6reveien fra Fl\xc3\xb8en til Damsg\xc3\xa5rd. Slik ble omr\xc3\xa5det ved Ulrikens fot \xc3\xa5pnet for g\xc3\xa5ende og kj\xc3\xb8rende trafikk, og det ble popul\xc3\xa6rt \xc3\xa5 skaffe seg landsted der. Samme \xc3\xa5r ble omr\xc3\xa5det mellom Solheim og Damsg\xc3\xa5rd lagt inn under politiet i Bergen, men det var et problem at lovbrytere lett kunne ta seg derfra til \xc3\x85rstad, hvor bergenspolitiet ikke hadde noen myndighet. Fra 1826 fikk bergenspolitiet derfor myndighet rundt hele Store Lungeg\xc3\xa5rdsvann i 2\xc2\xa0000 alens avstand fra strandbredden.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rstad sogn\n_START_PARAGRAPH_\nMan regner med at det alt i H\xc3\xa5kon den godes dager ble bygget en trekirke p\xc3\xa5 kongsg\xc3\xa5rden Alrekstad. Senere st\xc3\xa5r det en steinkirke, Helligkorskirken, p\xc3\xa5 kongsg\xc3\xa5rden, omtalt f\xc3\xb8rste gang i 1349 men antatt bygget p\xc3\xa5 1100-tallet. Dette var den f\xc3\xb8rste menighetskirken i \xc3\x85rstad sogn. Kirken ble revet p\xc3\xa5 1600-tallet, deler av klebesteinen ble brukt til reparasjon av Bergen domkirke etter bybrannen i 1702. Sognet kommer under Birkeland sogn i Fana prestegjeld, men menigheten skilles ut igjen i 1749, og underlegges St. J\xc3\xb8rgens Hospitalspresteembede i Bergen, slik at hospitalspresten ogs\xc3\xa5 blir sogneprest i \xc3\x85rstad menighet. Det r\xc3\xa5der da en viss usikkerhet om hvilke omr\xc3\xa5der som h\xc3\xb8rer inn under sognet, og et ting holdes i 1752 i M\xc3\xb8llendal, der representanter for alle g\xc3\xa5rdene i omr\xc3\xa5det f\xc3\xa5r velge om de vil tilh\xc3\xb8re Birkeland eller St. J\xc3\xb8rgen i Bergen.  Hospitalkirken foretrekkes av representantene fra Slettebakken, \xc3\x85rstad, Land\xc3\xa5s, Haukeland, M\xc3\xb8llendal, Kronstad, Solheim, Harebakken, Kobbeltvedt og Tarleb\xc3\xb8 med deres underliggende plasser. Slik blir det nye \xc3\x85rstad sogn skapt, og i 1886 blir det vedtatt at \xc3\x85rstad skal utgj\xc3\xb8re et eget prestegjeld i Midthordland prosti, alts\xc3\xa5 uavhengig av Hospitalkirken. \xc3\x85rstad kirke vedtas bygget p\xc3\xa5 Kronstadh\xc3\xb8yden i 1888, og innvies 26. november 1890 av biskop F. W. Hvoslef. Andreas Christie p\xc3\xa5 Haukeland g\xc3\xa5rd avga grunn og vei til kirkebygget. Ved innlemmelsen av \xc3\x85rstad herred i Bergen kommune i 1915, opptas  \xc3\x85rstad sogn som bymenighet og overf\xc3\xb8res fra Midthordland prosti til  Bergen Domprosti. Folketallet i \xc3\x85rstad sogn vokser fra 5000 i 1900 til 20 000 i 1925 og 45 000 i 1950, og ble med det landets st\xc3\xb8rste menighet._NEWLINE_M\xc3\xb8llendal kirkeg\xc3\xa5rd ble innviet 7. september 1874. Solheim kirkeg\xc3\xa5rd ble innviet i 1917, og i 1920 ble Solheim kapell oppf\xc3\xb8rt, tegnet av Sigurd Lunde. Gyldenpris ble utskilt som egen menighet i 1928, og 12. februar 1939 ble St. Markus kirke vigslet p\xc3\xa5 Gyldenpris av biskop Andreas Fleischer. 6. mai 1937 ble Fridalen kirke vigslet som en kombinert interrimkirke og menighetshus for s\xc3\xb8ndre deler av \xc3\x85rstad sogn. Menigheten ble skilt ut som eget prestegjeld i 1957, og fikk da et femkantet tilbygg i s\xc3\xb8r med sakristi og prestekontor. 23. september 1956 ble Solheim kirke vigslet av biskop Ragnvald Indreb\xc3\xb8. Land\xc3\xa5s kirke ble innviet i 1966, tegnet av Ola Kielland, og Slettebakken kirke ble innviet 20. desember 1970, tegnet av Tore Svearm.'