b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget p\xc3\xa5 Stiklestad\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nOm lag 1028 m\xc3\xa5tte kong Olav Haraldsson, etter 13 \xc3\xa5r i Norge, g\xc3\xa5 i eksil etter at Knut den mektige og Ladejarlen hadde inng\xc3\xa5tt en allianse. Han flyktet til Gardarike (Russland), og oppholdt seg der et \xc3\xa5rs tid. _NEWLINE_Da H\xc3\xa5kon Eiriksson ladejarl druknet i 1029 \xc3\xb8ynet Olav igjen muligheten til \xc3\xa5 komme til makten i Norge. Han vendte tilbake gjennom Sverige og kom fram til Verdal, nord for Nidaros. _NEWLINE_Olav hadde p\xc3\xa5 dette tidspunktet ingen vesentlige st\xc3\xb8ttespillere i Norge. Han hadde gjort seg upopul\xc3\xa6r hos stormennene gjennom sin tyranniske opptreden hos b\xc3\xb8ndene og ved \xc3\xa5 utrydde konkurrenter til tronen. _NEWLINE_Lite tyder p\xc3\xa5 at slaget hadde noen nevneverdig betydning for kristningen av Norge, men like fullt regnes dette som en sentral begivenhet i kristendommens historie i Norge. Kristendommen kan imidlertid ha blitt innf\xc3\xb8rt i lovene p\xc3\xa5 Vestlandet p\xc3\xa5 Mostratinget i 1024.\n_START_SECTION_\nEtterspill\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Olavs d\xc3\xb8d ble liket balsamert. Per Holck mente det kunne v\xc3\xa6re ved en utt\xc3\xb8rkingsprosess, der liket ble lagt p\xc3\xa5 et t\xc3\xb8rt og kaldt sted. En kan ogs\xc3\xa5 ha fjernet innvollene. Etter en tid vil det se ut som om neglene og h\xc3\xa5ret hadde vokst fordi kroppen var skrumpet inn. Slike mumifiseringsopgaver er kjent flere steder i verden, og vi vet ogs\xc3\xa5 at Olavs forgjenger som konge, den danske-norske kongen Svein Tjugeskjegg ble balsamert i 1014._NEWLINE_I Passio Olavi er det fortellinger om Olavs lik som trolig er kopiert fra b\xc3\xb8ker om de engelske Edmund martyren og sankt Oswald. Liket til Olav skal ha blitt lagt inn i et skur. En blind mann skal ha g\xc3\xa5tt inn dit om natta og gnidd seg i \xc3\xb8ynene med Olav sitt blod slik at han fikk tilbake synet. Bonden p\xc3\xa5 Stiklestad tok med seg liket og gravla det ved Nidaros. Det ble p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt at liket ble gravd opp \xc3\xa5ret etter og at negler, h\xc3\xa5r og skjegg skulle ha grodd. Med dette som grunnlag ble Olav erkl\xc3\xa6rt som helgen. Om fortellingene har noen historisk kjerne eller er fri dikting for \xc3\xa5 fremme kirkepolitiske m\xc3\xa5l er det ulike oppfatninger om._NEWLINE_Etter at Olav ble helgen ble det som vanlig produsert en rekke fortellinger (legender) for \xc3\xa5 styrke oppfatningen. Kirken benyttet anledningen til \xc3\xa5 fremme Olav som en lokal hellig mann, som det var vanlig der kirken hadde etablert seg. Den eldste beskrivelsen av Olav som helgen, kan v\xc3\xa6re kvadet Gl\xc3\xa6lognskvida av Torarinn Lovtunge. Det kan v\xc3\xa6re laget i England allerede omkring 1052 etter opplysninger fra Grimkjell, som da var tilbake i England som biskop. Som dokumentasjon ble det ogs\xc3\xa5 laget s\xc3\xa5kalte vitaer. St\xc3\xb8rst utbredelse fikk helgenvitaen Passio Olavi fra ca. 1170. Den ble en del av Gammelnorsk homiliebok og ble i en kortversjon spredt over store deler av Europa. Blant andre tekster er diktet Geisli (\xc2\xabSolstr\xc3\xa5len\xc2\xbb), som f\xc3\xb8rst ble fremf\xc3\xb8rt i 1153, ved innvielsen av erkebiskopsetet i Nidaros._NEWLINE_I senmiddelalderen reiste mange pilegrimer til Nidarosdomen, som ble reist til \xc3\xa6re for Olav. Kirken oppmuntret til pilegrimsreiser fordi pilegrimene betalte for mange tjenester, og det ga gode inntekter til kirken. Sankt Olav ble periodevis ogs\xc3\xa5 en viktig helgen i de andre nordiske landene, og St. Olavs skrin i Nidaros ble et betydningsfullt pilegrimsm\xc3\xa5l._NEWLINE_I Snorre Sturlasons oppdiktede beretning snudde stemningen i bondeh\xc3\xa6ren etter at han d\xc3\xb8de, f\xc3\xb8rst hos h\xc3\xb8vdingene og siden hos b\xc3\xb8ndene. Olav ble gravlagt ved elvekanten i Nidaros, og rykter begynte \xc3\xa5 g\xc3\xa5 om at han var en helgen. Etter et \xc3\xa5r ble hans lik gravet opp, og man fant ut at det var like friskt som da han d\xc3\xb8de. Dette ble sett som et sikkert tegn p\xc3\xa5 hans hellighet, og liket (fra da av sett som et viktig relikvie) ble flyttet til Nidaros og oppbevart i St. Olavs skrin, den viktigste og mest kostbare gjenstanden som eksisterte i Norge i middelalderen.\n_START_SECTION_\nSlagstedet\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge tradisjonen er Stiklestad kirke satt opp p\xc3\xa5 det stedet der Olav den hellige falt under slaget p\xc3\xa5 Stiklestad. Steinen som han if\xc3\xb8lge sagaen skal ha lent seg mot da Tore Hund ga ham banes\xc3\xa5ret, Olavssteinen, skal ha blitt bygd inn i alteret._NEWLINE_Den katolske kirke kj\xc3\xb8pte i 1875 en tomt rett ved slagstedet for \xc3\xa5 bygge kapell der. Dette sto ferdig akkurat i tide til feiringen av 900-\xc3\xa5rsdagen for slaget, 29. juli 1930. Kapellet, som naturlig nok heter St. Olavs kapell, er fortsatt i bruk, og i jubel\xc3\xa5ret 2000 velsignet pave Johannes Paul II de som deltok i liturgiske feiringer der i forbindelse med olsokfeiringen._NEWLINE_29. juli 1954 hadde teaterstykket F\xc3\xb8re slaget urpremiere p\xc3\xa5 friluftsscenen p\xc3\xa5 Stiklestad. Spelet om Heilag Olav ble fra 1960 et \xc3\xa5rvisst fenomen, og er det st\xc3\xb8rste utend\xc3\xb8rsdrama i Skandinavia, sett av mer enn 800\xc2\xa0000 bes\xc3\xb8kere.\n_START_SECTION_\nSlagdatoen\n_START_PARAGRAPH_\nDatoen 29. juli 1030 er i henhold til den julianske kalenderen som var i bruk i middelalderen. Etter v\xc3\xa5r tids kalender (se Gregoriansk kalender) ville slaget ha falt p\xc3\xa5 den 4. august 1030. Slaget fant alts\xc3\xa5 sted noe senere p\xc3\xa5 sommeren enn datoen 29. juli gir inntrykk av._NEWLINE_Noen har ogs\xc3\xa5 hevdet at en annen datering av slaget er mulig. \xc3\x85rsaken er henvisninger i Heimskringla til Sigvat Skald som forteller om en solform\xc3\xb8rkelse under slaget. Den fant sted 31. august i 1030, og dette har gitt opphav til spekulasjonar om hvorvidt ikke slaget stod sist i august.  Imidlertid er det i moderne litteratur- og sagaforskning vanlig \xc3\xa5 betrakte referansen til solform\xc3\xb8rkelsen som ett av flere imitatio Christi-motiv i Sagaen om Olav den hellige. Referansen til solform\xc3\xb8rkelsen er ikke en gjengivelse av et historisk faktum, men snarere som et litter\xc3\xa6rt grep som gj\xc3\xb8r at fortellingen om Olav den hellige i Heimskringla etterlikner Kristi liv. Motivet en har etterliknet er m\xc3\xb8rket som falt over Golgata ved den niende time da Jesus d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 korset.'