b'\n_START_ARTICLE_\nNorge\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nIvar Aasen valgte Norig som standardform i landsm\xc3\xa5let p\xc3\xa5 1800-tallet. I 1917 ble formene Norig og Norge sidestilt i landsm\xc3\xa5l, men ved rettskrivingsreformen i 1938 ble Noreg eneform i nynorsk. P\xc3\xa5 bokm\xc3\xa5l og riksm\xc3\xa5l har Norge alltid v\xc3\xa6rt eneform. Landet heter Norga p\xc3\xa5 nordsamisk, Vuodna (\xc2\xabFjord\xc2\xbb) p\xc3\xa5 lulesamisk, N\xc3\xb6\xc3\xb6rje p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsamisk og Norja p\xc3\xa5 kvensk._NEWLINE_\xc2\xabNorge\xc2\xbb ble i Ottars beretning brukt om kysten fra Agder og nordover til H\xc3\xa5logaland. Da riket ble utvidet ble den gamle betegnelsen nordmenn og nordafjells brukt videre om kystomr\xc3\xa5dene, mens det p\xc3\xa5 andre siden av fjellet, p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, bodde \xc2\xabaustmenn\xc2\xbb. Ottar identifiserte samer ved deres nomadiske livsform; mens danskene holdt til rundt Kattegat og Skagerrak, holdt nordmennene til langs kysten av Nordsj\xc3\xb8en og Nord-Atlanteren.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nNorges hovedland utgj\xc3\xb8r sammen med Sverige og deler av Finland Den skandinaviske halv\xc3\xb8ya, og grenser ogs\xc3\xa5 mot Russland. Landet er langt og smalt. Kysten strekker seg langs Nord-Atlanteren i nesten hele sin lengde. Tre havomr\xc3\xa5der utgj\xc3\xb8r kystlinjen: Nordsj\xc3\xb8en og dens avstikker Skagerrak i s\xc3\xb8rvest og s\xc3\xb8r, Norskehavet i vest og Barentshavet i nord\xc3\xb8st. Til havs har Norge delelinjer med Sverige, Danmark, Storbritannia, F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island, Gr\xc3\xb8nland og Russland. Kontinentalsokkelen i Skagerak, Nordsj\xc3\xb8en, bankene langs kysten nord for Stad og i Barentshavet inneholder Norges petroleumsforekomster og viktige fiskefelter, og inng\xc3\xa5r i Norges \xc3\xb8konomiske sone til havs._NEWLINE_Norges hovedland deles vanligvis i fem landsdeler: \xc3\x98stlandet, S\xc3\xb8rlandet (Agder), Vestlandet, Tr\xc3\xb8ndelag og Nord-Norge, i tillegg regnes alt s\xc3\xb8r for Nordland som S\xc3\xb8r-Norge. Denne inndelingen er delvis reflektert i administrative inndelinger og grensene er til dels flytende og har endret seg over tid. S\xc3\xb8rlandet ble tidligere regnet som en del av Vestlandet. Frem til omkring 1800 var landet delt i nordenfjells (Vestlandet, Tr\xc3\xb8ndelag og Nord-Norge) og s\xc3\xb8nnenfjells. Idag regnes nordafjells alt nord for Dovrefjell (i praksis Tr\xc3\xb8ndelag og Nord-Norge)._NEWLINE_17\xc2\xa0% av hovedlandets areal er vernet blant annet som nasjonalpark, mens 65\xc2\xa0% av Svalbard er vernet (tall for 2018). Mesteparten av Jan Mayen er vernet som naturreservat.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6rmere beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nNorges landskap er generelt forrevet og fjellrikt, mer enn halve arealet er fjell, v\xc3\xa5tmark, ferskvann og vidde. Kun 8\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 er oppdyrket og 37\xc2\xa0% er skogkledd. Omkring halvparten av arealet er over skoggrensen og omkring halvparten av skogen er av kommersiell verdi. St\xc3\xb8rst andel produktivt areal har \xc3\x98stlandet med 41\xc2\xa0% og Tr\xc3\xb8ndelag med 27\xc2\xa0%. Av Norges areal er 7\xc2\xa0% \xc3\xb8yer i saltvann hovedsakelig i Nord-Norge.  Norges berggrunn er sv\xc3\xa6rt gammel, men landformene er preget av forhold som geologisk sett er langt nyere. _NEWLINE_Norges landformer er preget av berggrunnen ligger h\xc3\xb8yest i vest mot Atlanterhavet og vannskillet ligger derfor n\xc3\xa6r vestkysten. I S\xc3\xb8r-Norge strekker h\xc3\xb8yfjellet seg som et bredt belte fra Agder i s\xc3\xb8r til Tr\xc3\xb8ndelag i nord, dette h\xc3\xb8yfjellet er det viktigste vannskillet og et v\xc3\xa6rskille samt et hovedskille mellom landsdelene. I dette beltet er det b\xc3\xa5de alpine fjell som Jotunheimen og vide plat\xc3\xa5er som Hardangervidda og Dovrefjell. Dype daler og fjorder er sk\xc3\xa5ret ned i fjellmassivet. I s\xc3\xb8r og \xc3\xb8st der fallet er slakt er ogs\xc3\xa5 dalene lange, slake og ofte U-formede. Dalene blir i lavere h\xc3\xb8yder som regel \xc3\xa5pnere og med lavere fjell rundt f\xc3\xb8r de munner ut i sletteaktig landskap som Romerike. P\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet g\xc3\xa5r dalene nesten helt til kysten. I Tr\xc3\xb8ndelag g\xc3\xa5r dalene stort sett i nordvestlig-s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlig retning. P\xc3\xa5 Vestlandet g\xc3\xa5r daler og fjorder ofte parallelt med kysten eller vinkelrett p\xc3\xa5 denne. P\xc3\xa5 Vestland anes restene av en fjellvidde som spisse tinder eller bratte, smale fjell. Dalene rett vest for vannskillet er som regel betydelig brattere enn i \xc3\xb8st og har form som elveeroderte V-daler, mens lavere mot fjorden er dalene ofte slakke, breeroderte U-daler. Fjordene er undersj\xc3\xb8iske fortsettelser av dalene. _NEWLINE_Den store h\xc3\xb8ydeforskjellen over kort avstand (blant annet i forbindelse med hengende daler) og store nedb\xc3\xb8rsmengder er grunnlaget for gunstige forhold for vannkraftproduksjonen p\xc3\xa5 Vestlandet og i Nordland. I Nordland og Troms g\xc3\xa5r de store dalene som regel parallelt med kysten, og landskapet er sterkt oppsk\xc3\xa5ret med daler, fjorder, sund og \xc3\xb8yer samt bratte, h\xc3\xb8ye tinder som Lyngsalpene, Okstindan og omkring Narvik. I Finnmark g\xc3\xa5r et lagdelt plat\xc3\xa5 (omkring 300 m.o.h.) fra og med Finnmarksvidda helt ut til kysten der det stort sett ender som stup ned mot havet. Den flate kystbremmen ved Lista er et s\xc3\xa6regent innslag i landskapet p\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet. Beerenberg er p\xc3\xa5 Jan Mayen er landets eneste aktive vulkan._NEWLINE_Mesteparten av landets bosetning er p\xc3\xa5 den sjettedel av landet som er under 150 m.o.h.. Omkring halvparten av landets areal ligger mellom 300 og 900 meter, og en femtedel av landet er over 900 meter. Skoggrensen g\xc3\xa5r opp til 1000-1200 meter p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og synker mot vest (under 500 meter p\xc3\xa5 Vestlandet) og mot nord (ned til havniv\xc3\xa5 i Finnmark)._NEWLINE_Kystlinjen uten fjorder og bukter (grunnlinjen) er 2\xc2\xa0532\xc2\xa0km, medregnet fjord og bukter har fastlandet en kystlinje p\xc3\xa5  28\xc2\xa0953 km (if\xc3\xb8lge SSB). Fastlandets kystlinje avbrytes av steile fjorder samt et mangfold av \xc3\xb8yer og holmer \xe2\x80\x93 i alt 239\xc2\xa0057 registrerte \xc3\xb8yer, noe som gj\xc3\xb8r at den samlede kystlinje er 100\xc2\xa0915\xc2\xa0km lang. Av verdens stater har kun Canada lengre kystlinje enn Norge. I tillegg finnes det flate vidder, samt brede daler, spesielt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, men ogs\xc3\xa5 i Tr\xc3\xb8ndelag. Nord-Norge er ogs\xc3\xa5 kjent som midnattssolens land, da landet delvis ligger nord for polarsirkelen. Her g\xc3\xa5r ikke solen under horisonten i en periode om sommeren, og om vinteren er disse omr\xc3\xa5dene i en tilsvarende lang periode uten sollys._NEWLINE_Norges h\xc3\xb8yeste punkt p\xc3\xa5 fastlandsnorge er Galdh\xc3\xb8piggen med sine 2469 meter over havet. Norges (og Europas) nordligste punkt p\xc3\xa5 fastlandet ligger p\xc3\xa5 Kinnarodden i Finnmark. Det s\xc3\xb8rligste punktet i Norge ligger p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8ya Lindesnes. Norges geografiske midtpunkt ligger i Steinkjer.\n_START_SECTION_\nBerggrunn\n_START_PARAGRAPH_\nNorges berggrunn best\xc3\xa5r av fire hoveddeler: prekambrisk grunnfjell, den kaledonske fjellkjede, devoniske avsetninger p\xc3\xa5 Vestlandet og i Tr\xc3\xb8ndelag, og Oslofeltet. Jan Mayen har en aktiv vulkan og \xc3\xb8yen best\xc3\xa5r av unge vulkanske bergarter. Minst halvparten av Norges areal er grunnfjell. Grunnfjellsomr\xc3\xa5det fra Sognefjorden til Trondheimsfjorden er dominert av gneis med innslag av marmor, olivin og titanjern som utnyttes kommersielt. Grunnfjellsomr\xc3\xa5det mellom Oslofeltet og Hardanger inkludert S\xc3\xb8rlandet og Rogaland best\xc3\xa5r av gneis og granitt med innslag av blant annet anortositt, pegmatitt, gabbro og nikkelholdig jernmalm. Ved Kongsberg har forekomst av s\xc3\xb8lv gitt grunnlag for langvarig gruvedrift. _NEWLINE_Norges fjellgrunn er generelt sv\xc3\xa6rt gammelt sammenlignet med berget lenger s\xc3\xb8r i Europa. De eldste bergartene er omkring 2700 millioner \xc3\xa5r og finnes i Finnmark og Lofoten-Vester\xc3\xa5len. Gneis, granitt og amfibolitt er vanligst. Innlandet er preget av skog, myrer og vann i tillegg noe dyrket jord der klima og jordsmonn er egnet. Istiden etterlot ferske l\xc3\xb8smasser i form av morener som er en blanding sm\xc3\xa5 (sand og leir) og stor partikler (steiner og blokker). Sortert materiale er avsatt under havniv\xc3\xa5 og danner blant annet leirjord som kom til syne etter landhevningen. Blant annet i omr\xc3\xa5dene rundt Oslofjorden opp til 200 meter over havet er det mye sand- og leirjord. Moreneavsetningene i raet er et s\xc3\xa6rpreget landskapselement i dette omr\xc3\xa5det. Morenemassene danner oftest en varmere jord (som er bedre egnet til dyrking) enn elveavsetninger og dette er en av grunnen til at g\xc3\xa5rdene i de \xc3\xb8vre \xc3\xb8stlandsdalene ofte ligger i liene og ikke i dalbunnen. I nedre del av vestlandsdalene er dalbunnen som regel slakk og bred med store elveavsetninger og landhevingen har etterlatt h\xc3\xb8ye terrasser som er grunnlag for jordbruk og bosetning. J\xc3\xa6ren er en stor slette som er spesielt gunstig jordbruksland. Rundt Trondheimsfjorden er det st\xc3\xb8rre sammenhengende omr\xc3\xa5der av lavland for en stor del dekket av marine avsetninger av leire.\n_START_SECTION_\nFerskvann og is\n_START_PARAGRAPH_\nNorges vassdrag flyter hovedsakelig ut i Norskehavet/Nordsj\xc3\xb8en (vest og nord for hovedvannskillet) eller ut i Oslofjorden/Skagerak. \xc3\x98st for vannskillet (\xc3\x98stlandet) er elvene lange og relativt slakke, p\xc3\xa5 Vestlandet er elvene generelt korte og bratte med stor vannf\xc3\xb8ring p\xc3\xa5 grunn av rikelig nedb\xc3\xb8r. I Agder er elvene generelt lite forgrenet og har lang, rette l\xc3\xb8p. I Tr\xc3\xb8ndelag og Nord-Norge har elvene samme preg som elvene p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og i Agder, med unntak s\xc3\xa6rlig av kyststr\xc3\xb8kene i Nordland der elvene minner mer om de korte og bratte elvene p\xc3\xa5 Vestlandet. Glommavassdraget har st\xc3\xb8rste nedb\xc3\xb8rsfelt og er landets lengste elv. Elvene i \xc3\x98st-Finnmark drenerer til Barentshavet. _NEWLINE_Norges vassdrag er rike p\xc3\xa5 fosser og er spesielt h\xc3\xb8ye p\xc3\xa5 Vestlandet og i Nordland, der blant andre Mardalsfossen og Vettisfossen er kjent for sine h\xc3\xb8ye, frie fall. Fossene p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet er lavere men med st\xc3\xb8rre vannf\xc3\xb8ring. Flere av verdens h\xc3\xb8yeste fosser finnes i Norge (s\xc3\xa5 mye som fem av de ti h\xc3\xb8yeste if\xc3\xb8lge noen beregninger), i Norge er det flere fosser med over 600 meter fall. En lignende kombinasjon av vassdrag og landformer som den norske finnes stort sett bare i New Zealand, deler av Alaska og Chile._NEWLINE_P\xc3\xa5 Norges hovedland finnes det plat\xc3\xa5breer (for eksempel Jostedalsbreen og Svartisen), dalbreer (med forbindelse til plat\xc3\xa5bre eller uten som i Jotunheimen) og sm\xc3\xa5 botnbreer. Isbreer og varig sn\xc3\xb8 dekker 1\xc2\xa0% av hovedlandets areal. Over 60\xc2\xa0% av Svalbard er dekket av isbre._NEWLINE_Arealet av alt ferskvann utgj\xc3\xb8r 17\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 eller 5,2\xc2\xa0% av landets areal. SSB oppgir at Norge har 440\xc2\xa0000 innsj\xc3\xb8er, av disse er 178\xc2\xa0950 i Finnmark. Norge har 1242 innsj\xc3\xb8er st\xc3\xb8rre enn 1\xc2\xa0km\xc2\xb2. Europas fire dypeste innsj\xc3\xb8er er i Norge: Hornindalsvatnet, Salvatnet, R\xc3\xb8ssvatnet og Mj\xc3\xb8sa - Mj\xc3\xb8sa er ogs\xc3\xa5 landets st\xc3\xb8rste i utstrekning og i volum.\n_START_SECTION_\nPlanteliv\n_START_PARAGRAPH_\nPlantelivet er relativt fattig p\xc3\xa5 grunn av nordlig beliggenhet, det finnes for eksempel omtrent 2000 arter av blomsterplanter. Det er store forskjeller i planteveksten mellom lavlandet og h\xc3\xb8yfjellet, og fra S\xc3\xb8rlandet til Finnmark. Forskjeller i klima (temperatur og nedb\xc3\xb8r) fra kysten til innlandet, samt det geoglogiske underlaget, spiller en stor rolle for planteveksten. Ved kysten finnes mange arter som er helt frav\xc3\xa6rende inne i landet. I \xc3\x98st-Finnmark finnes arktiske planter som polarflokk. Tregrensen varierer med klima og terreng og er lavere ved kysten og jo lenger nord man kommer. Langs kysten fra Lindesnes og nordover er det en skogfri stripe ytterst mot havet, mens det ved Skagerak vokser barskog helt til havet. Varmekj\xc3\xa6r l\xc3\xb8vskog som ask, eik og alm er lite utbredt og finnes i hovedsak s\xc3\xb8r for Mj\xc3\xb8sa til Skiensfjorden og langs kysten til Tr\xc3\xb8ndelag. Furu er utbredt over hele landet og vokser nord til Kistrand. Gran vokser naturlig hovedsakelig p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, i Tr\xc3\xb8ndelag og s\xc3\xb8r i Nordland. Norges barskoger er den vestligste delen av den eurasiske taiga. Skoggrensen dannes i Norge hovedsakelig av bj\xc3\xb8rk som vokser h\xc3\xb8yere enn barskogen og vokser p\xc3\xa5 det h\xc3\xb8yeste som kratt, p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet til omkring 1100 meter, i Rana til 650 meter og i Finnmark 300 meter. P\xc3\xa5 snaufjellet vokser det stort sett bare mose og lav. Kystomr\xc3\xa5dene er sv\xc3\xa6rt varierte med alt fra blankskurte, golde klipper til frodige kroker der varmekrevende planter lever.\n_START_SECTION_\nDyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nNorges dyreliv er preget av nordlige eller arktiske dyrslag (som rein, jerv og lemen), av dyreslag av sentraleuropeisk opphav som hjort og elg, og av dyreslag som er vanlig i europeiske kystomr\xc3\xa5der. Landets store utstrekning i nord-s\xc3\xb8r-retning (hovedlandet dekker 13 breddegrader), forskjeller i klima (s\xc3\xa6rlig sn\xc3\xb8mengde) og landskap som er sterkt oppdelt av fjell, daler og fjorder gir et variert dyreliv. Jo lenger s\xc3\xb8r i landet, desto h\xc3\xb8yere til fjells lever nordlige arter som reinsdyr, lemen og rype. Blant de store hjortedyrene dominerer elgen i skogene p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og i Tr\xc3\xb8ndelag, hjorten p\xc3\xa5 Vestlandet og langs kysten av Tr\xc3\xb8ndelag, og reinsdyr p\xc3\xa5 snaufjellet. Store rovdyr som bj\xc3\xb8rn, gaupe og ulv var i begynnelsen av det 19. \xc3\xa5rhundret vanlige arter, men etter intensiv, offentlig st\xc3\xb8ttet jakt gjenst\xc3\xa5r sv\xc3\xa6rt lave bestander, og alle tre arter er vernet. R\xc3\xb8drev finnes i stort antall over hele landet. Mindre m\xc3\xa5rdyr som grevling og m\xc3\xa5r finnes mange steder i landet. Svalbard og Jan Mayen har dyreliv som skiller seg klart fra hovedlandet. _NEWLINE_I saltvann forekommer i nord blant annet hvithval, storkobbe og gr\xc3\xb8nlandssel, mens s\xc3\xb8r for Lofoten har dyrelivet i havet mindre arktisk preg. Steinkobbe og nise finnes langs hele kysten. Spekkhogger er utbredt langs kysten mellom Lofoten og Stad. Amfibier og krypdyr er vekselvarme og trives derfor ikke s\xc3\xa6rlig i Norges klima. Norge har bare fem amfibier: To arter frosk, padde og to lite utbredte arter vannsalamandre. Det finnes fem arter krypdyr: vanlig firfisle er utbredte over store av landet, st\xc3\xa5lorm finnes noen steder, huggorm er utbredt og den eneste giftige slangen, buorm finnes i S\xc3\xb8r-Norge, og slettsnok er sjelden.\n_START_SECTION_\nFisk\n_START_PARAGRAPH_\nLaks og \xc3\xb8rret er utbredte arter i ferskvann, mens r\xc3\xb8ye er typisk for arktisk klima - disse tre artene dominerer i vassdragene med utl\xc3\xb8p til havet fra Stavanger til Finnmark. P\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet og \xc3\x98stlandet finnes flere arter ferskvannsfisk blant annet harr, sik, abbor og lake. Gjedde har trolig blitt innf\xc3\xb8rt av munker i katolsk tid. Brugde, en haiart, og flere medlemmer av makrellfamilien er eksempel p\xc3\xa5 fisk som gjester Norges kyst om sommeren. Vanlig makrell blir h\xc3\xb8stet i betydelig mengde i S\xc3\xb8r-Norge._NEWLINE_Torsk finnes i store mengder og fisket har siden vikingtiden eller tidligere v\xc3\xa6rt sentralt i landets \xc3\xb8konomi, s\xc3\xa6rlig i form av det \xc3\xa5rlige Lofotfisket. Lodde er en arktisk fisk trekker mot kysten av Finnmark i store mengder. Sildefisket har hatt stor \xc3\xb8konomisk betydning langs kysten i vest, i enkelte perioder viktigere enn torskefisket.\n_START_SECTION_\nFugler\n_START_PARAGRAPH_\nDet er observert omkring 350 fuglearter i Norge, av disse ruger 170 arter regelmessig i landet og 130 tilh\xc3\xb8rer ordenen spurvefugler. Blant spurvefuglene er det omkring 80 arter som regelmessig ruger i Norge. Kattuglen er den vanligste uglen. Blant alkefugler finnes seks arter etter at geirfuglen ble utryddet: Alkekonge og polarlomvi ruger p\xc3\xa5 Svalbard, alke, lomvi, teist og lundefugl ruger p\xc3\xa5 hovedlandet. Det er observert over 40 arter vadefugler, hvor blant annet tjeld og strandsnipe er vanlig. Tretten arter falkefugler og haukefugler hekker i Norge, inkludert store fugler som hav\xc3\xb8rn og konge\xc3\xb8rn. L\xc3\xb8vsangeren er trolig landets mest tallrike fugl med omkring 2 millioner hekkende par. Kystomr\xc3\xa5denes varierte planteliv og et n\xc3\xa6ringsrikt hav gj\xc3\xb8r at kysten har et s\xc3\xa6rlig rikt og sammensatt fugleliv.\n_START_SECTION_\nBiland og territorialgrenser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98ya Jan Mayen i nordvest er administrert som en del av hovedlandet og grenser til havs mot islandsk farvann. \xc3\x98ygruppen Svalbard er under norsk suverenitet med de begrensninger Svalbardtraktaten setter, men er i likhet med Jan Mayen en del av kongeriket. Bouvet\xc3\xb8ya i S\xc3\xb8r-Atlanteren er derimot et norsk biland. Norge gj\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 krav p\xc3\xa5 Peter 1.s \xc3\xb8y i det s\xc3\xb8rlige Stillehavet og territoriet Dronning Maud Land i Antarktis, men begge disse omfattes av Antarktis-traktaten, som legger territoriale krav i Antarktis p\xc3\xa5 is.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nNorges folketall passerte 5 millioner i mars 2012, den f\xc3\xb8rste millionen ble passert i 1822. Kj\xc3\xb8nnsfordelingen var ved inngangen til 2012 p\xc3\xa5 50,1\xc2\xa0% menn og 49,9\xc2\xa0% kvinner. Dette var f\xc3\xb8rste gang det er mannsoverskudd i Norge siden det ble gjort folketelling fordelt p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8nn f\xc3\xb8rste gang i 1769. Aldersfordelingen er 25\xc2\xa0% fra 0 til 20 \xc3\xa5r, 62\xc2\xa0% fra 20 til 66 \xc3\xa5r, og 13\xc2\xa0% fra 66 \xc3\xa5r og oppover. _NEWLINE_Omkring 34\xc2\xa0% av landets befolkning bor i de fire sm\xc3\xa5 Oslofjord-fylkene Akershus, \xc3\x98stfold, Vestfold og Oslo, som kun dekker 3,6\xc2\xa0% av landets areal. Spredt bosetning p\xc3\xa5 landsbygda har historisk v\xc3\xa6rt det vanlige i Norge. I 1801 sto byene for mindre enn 10\xc2\xa0% av befolkningen. Byene vokste s\xc3\xa6rlig fra midten av 1800-tallet og omkring andre verdenskrig var halvparten av innbyggerne bosatt i byer og tettsteder. I 2019 bodde 82\xc2\xa0% av i byer og andre tettsteder. Andel av befolkningen bosatt i byer og tettsteder er lavest i Sogn og Fjordane, Hordaland, Oppland og Troms. Endringer i befolkningsutvikling i ulike deler av landet skyldes i hovedsak flytting og ikke forskjeller i naturlig tilvekst. Fra 1801 har s\xc3\xa6rlig andelen bosatt i Oslo/Akershus \xc3\xb8kt (fra 7,5\xc2\xa0% til 24,4\xc2\xa0%), mens andelen bosatt i indre deler av \xc3\x98stlandet har fallt. Andelen bosatt i Sogn og Fjordane har falt fra 6\xc2\xa0% i 1801 til 2\xc2\xa0% i 2019. Befolkningstettheten er st\xc3\xb8rst langs kysten. I tettstedene, som i 2019 omfattet 82\xc2\xa0% av befolkningen, var folketettheten n\xc3\xa6r 2000 per km\xc2\xb2. I Kautokeino kommune med omkring 3000 innbyggere innenfor 9700 km\xc2\xb2 er folketettheten om lag 0,3.\n_START_SECTION_\nForhistorisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har omkring 50\xc2\xa0000 g\xc3\xa5rder med egne navn. G\xc3\xa5rdsnavnene har holdt seg i lang tid, over 1000 \xc3\xa5r, kanskje s\xc3\xa5 mye som 2000 \xc3\xa5r. Navneforskerne har ordnet forskjellige typer g\xc3\xa5rdsnavn kronologisk noe som gir holdepunkt for \xc3\xa5 fastsl\xc3\xa5 n\xc3\xa5r stedet ble tatt i bruk av mennesker eller fikk fast bosetning. Usammensatte landskapsnavn som Haug, Eid, Vik og Berg antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re de eldste. Arkeologiske spor tyder p\xc3\xa5 noen omr\xc3\xa5der har v\xc3\xa6rt bosatt tidligere enn antatt utfra g\xc3\xa5rdsnavnet. Gravhauger tyder ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 fast bosetning. For eksempel ble gravfeltet ved Svartelva i L\xc3\xb8ten brukt fra omkring \xc3\xa5r 0 til \xc3\xa5r 1000 da kristendommen tok over. De f\xc3\xb8rste b\xc3\xb8ndene brukte trolig store omr\xc3\xa5der til innmark og utmark, og nye g\xc3\xa5rder ble trolig etablert med utgangspunkt i noen \xc2\xabmoderg\xc3\xa5rder\xc2\xbb. Navn som By (eller B\xc3\xb8) viser at det er et gammelt bosted. Fra eldre jernalder forteller navn p\xc3\xa5 -heim (et fellesgermansk ord som betyr bosted) og -stad om bosetning, mens -vin og -land forteller om bruken av stedet. G\xc3\xa5rdsnavn p\xc3\xa5 -heim finnes ofte som -um, -eim eller -em som i Lerum og Seim, det er ofte store g\xc3\xa5rder sentralt i bygden. Ny g\xc3\xa5rdsnavn med -stad og -land ble ogs\xc3\xa5 etablert i vikingtiden. De f\xc3\xb8rste b\xc3\xb8ndene tok trolig i bruk de beste omr\xc3\xa5dene. De st\xc3\xb8rste gravfeltene, de eldste arkeologiske funn og de eldste g\xc3\xa5rdsnavnene finnes der \xc3\xa5kerjorden er rikest og romsligst._NEWLINE_Det er uklart om bosetningsutvidelsen i romertid, folkevandringstid og jernalder skyldes innvandring eller indre utvikling og folkevekst. Blant annet er det vanskelig \xc3\xa5 p\xc3\xa5vise hvor i Europa innvandrerne har kommet fra. De fastboende hadde b\xc3\xa5de \xc3\xa5ker (der det ble dyrket korn) og husdyr som beitet i utmark, men det er usikkert hvilke av disse som var viktigst. Folkeveksten fra rundt \xc3\xa5r 200 f\xc3\xb8rte til mer utnyttelse av utmarka blant annet i form av setrer i fjellet. I folkevandringstiden ser det ogs\xc3\xa5 ut til at det i deler av landet ble vanlig med klyngetun eller en form for landsbybebyggelse.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nVed g\xc3\xa5rddeling og nyrydding ble det f\xc3\xb8r svartedauden stadig flere g\xc3\xa5rder i Norge. Bosetningen spredte seg til mer marginale jordbruksomr\xc3\xa5der h\xc3\xb8yere i lendet og lenger mot nord. \xc3\x98stlandet hadde st\xc3\xb8rst arealer \xc3\xa5 ta av og fikk mest befolkningsvekst mot h\xc3\xb8ymiddelalderen. Langs kysten nord for Stad \xc3\xb8kte bosetningen trolig i takt med omfanget av fiske. Den islandske Rimbegla forteller rundt \xc3\xa5r 1200 at grensen mellom Finnmark (samenes land) og bofaste nordmenn inne i landet gikk ved Malangen mens grensen helt ute ved kysten gikk ved Kval\xc3\xb8ya. Fra slutten av h\xc3\xb8ymiddelalderen ble det flere nordmenn langs kysten av Finnmark og Nord-Troms. I de indre skog- og fjelltraktene langs den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende grensen mellom Norge og Sverige utnyttet samer ressursene helt ned til Hedmark._NEWLINE_Det er ingen manntall eller andre fortegnelser over befolkning og bosetning i middelalderen. Ved reformasjonen var folketallet under 200\xc2\xa0000 og f\xc3\xb8rst i 1650 var folketallet p\xc3\xa5 same niv\xc3\xa5 som f\xc3\xb8r svartedauden. Da kristendommen ble innf\xc3\xb8rt etter \xc3\xa5r 1000 var folketallet omkring 200\xc2\xa0000. Etter Svartedauden ble mange g\xc3\xa5rder og bosetninger forlatt og lagt \xc3\xb8de, i de mest marginale jordbruksomr\xc3\xa5dene ble opp mot 80\xc2\xa0% av g\xc3\xa5rdene oppgitt. Steder som Skien, Ve\xc3\xb8y og Borgund (\xc3\x85lesund) gikk ut av bruk som kj\xc3\xb8pstader. Ved \xc3\xa5r 1300 var folketallet et sted mellom 300\xc2\xa0000 og 560\xc2\xa0000 avhengig av beregningsmetode. Vanlige metoder tar utgangspunkt i detaljerte opplysninger om g\xc3\xa5rder i hver bygd og sammenholde dette med situasjonen i 1660 da det finnes gode manntall. Fra 1300 til 1660 skjedde en endring i n\xc3\xa6ringsgrunnlaget slik at kystbygdene fikk en st\xc3\xb8rre andel av folketallet. De indre bygdene p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet hadde relativt st\xc3\xb8rre befolkning i h\xc3\xb8ymiddelalderen enn etter reformasjonen. K\xc3\xa5re Lunden konkluderer med at folketallet ved \xc3\xa5r 1300 var n\xc3\xa6rmere 500\xc2\xa0000, av disse bodde 15000 i byer. Lunden tror at folketallet i 1660 fortsatt var litt lavere enn toppen f\xc3\xb8r svartedauden og peker p\xc3\xa5 at g\xc3\xa5rdsbosetningen i 1660 ikke n\xc3\xa5dde samme utbredelse som i h\xc3\xb8ymiddelalderen. I \xc3\xa5r 1660 var folketallet i Troms og Finnmark henholdsvis 6000 og 3000 (2\xc2\xa0% av samlet folketall), i 1300 hadde disse omr\xc3\xa5dene enda mindre andel av landets bosetning og i Finnmark var det knapt norsktalende innbyggere. I h\xc3\xb8ymiddelalderen var det gunstigere klima for korndyrking i nord. Basert p\xc3\xa5 antall g\xc3\xa5rdsbruk \xc3\xb8kte folketallet 162\xc2\xa0% fra 1000 til 1300, i Nord- og Vest-Europa for \xc3\xb8vrig var veksten 200\xc2\xa0% i samme periode.\n_START_SECTION_\nByene\n_START_PARAGRAPH_\nDe eldste norske byene vokste trolig from fra slutten av 900-tallet. Oslo, Bergen og Nidaros ble bispeseter noe som stimulerte byutviklingen der, og kongen reiste kirker i Borg, Konghelle og T\xc3\xb8nsberg. Hamar og Stavanger ble nye bispeseter og omtales sent p\xc3\xa5 1100-tallet som byer sammen med handelsstedene Ve\xc3\xb8y i Romsdal og Kaupanger i Sogn. I senmiddelalderen ble Borgund p\xc3\xa5 Sunnm\xc3\xb8re, Ve\xc3\xb8y og V\xc3\xa5gan i Lofoten omtalt som sm\xc3\xa5kj\xc3\xb8psteder. Urbanisering i Norge skjedde p\xc3\xa5 f\xc3\xa5 steder sammenlignet med nabolandene, bare 14 steder fremst\xc3\xa5r som byer f\xc3\xb8r 1350. Stavanger ble bispesete rundt 1120-1130, men det er uklart om stedet da allerede var en by. Det gr\xc3\xb8derike J\xc3\xa6ren og ytre Ryfylke var trolig relativt tett befolket p\xc3\xa5 den tiden. I Stavanger og Nord-J\xc3\xa6ren er det funnet en s\xc3\xa6rlig stor konsentrasjon av irske gjenstander fra vikingtiden._NEWLINE_Det har v\xc3\xa6rt vanskelig \xc3\xa5 ansl\xc3\xa5 folketallet i de norske middelalderbyene, men det er regnet som sikkert at byene vokst raskt i middelalderen. Oscar Albert Johnsen anslo bybefolkningen f\xc3\xb8r svartedauden til 20\xc2\xa0000 hvorav 7000 i Bergen, 3000 i Nidaros, 2000 i Oslo og 1500 i Tunsberg. Basert p\xc3\xa5 arkeologiske unders\xc3\xb8kelser ansl\xc3\xa5r Lunden at det i Oslo var omkring 1500 innbyggere fordelt p\xc3\xa5 250 husstander i \xc3\xa5r 1300. Bergen ble tettere bebygd og ble med konsentrasjonen av eksporten der til Norges i s\xc3\xa6rstilling st\xc3\xb8rste by i flere hundre \xc3\xa5r. Knut Helle antyder 20\xc2\xa0000 bybefolkning p\xc3\xa5 det meste i h\xc3\xb8ymiddelalderen, hvorav nesten halvparten i Bergen.  _NEWLINE_Bjark\xc3\xb8yretten regulerte forholdene i byer (s\xc3\xa6rlig Bergen og Nidaros) og p\xc3\xa5 handelsplasser, og hadde for Nidaros mange av de samme bestemmelsene som Frostatingsloven. Magnus Lagab\xc3\xb8tes bylov erstattet bjark\xc3\xb8yretten og regulerte fra 1276 bosetningen i Bergen samt med tilsvarende lover utarbeidet ogs\xc3\xa5 for Oslo, Nidaros og Tunsberg. Byloven gjaldt innenfor byens takmark. Byloven bestemte at byens offentlige gater besto av brede allmenninger (vinkelrett p\xc3\xa5 strandlinjen) og streter parallelt med strandlinjen, tilsvarende i Nidaros og Oslo. Veitene var sm\xc3\xa5gater p\xc3\xa5 opp til 3 alen (1,4 meter) og knyttet til den enkelte eiendom. Fra middelalderen var de norske byene som regel omgitt av plankegjerder. Bybebyggelsen besto i stor grad av lave trehus som sto i kontrast til relativt mange og dominerende kirker og klostre oppf\xc3\xb8rt i stein. _NEWLINE_Byloven og utfyllende bestemmelser fastsatte ofte hvor i byen forskjellige varer kunne omsettes, I Bergen kunne for eksempel naut og sauer bare omsettes p\xc3\xa5 Torget, og fisk bare p\xc3\xa5 Torget eller direkte fra b\xc3\xa5tene ved bryggekanten. I Nidaros ble smedene p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 holde seg unna tettbebyggelsen p\xc3\xa5 grunn av brannfare, mens garverne m\xc3\xa5tte holde seg p\xc3\xa5 avstand fra bebyggelsen p\xc3\xa5 grunn av sterk lukt.  Byloven fors\xc3\xb8kte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 regulere tilstr\xc3\xb8mming av folk til byen (blant annet for hindre tigging i gatene) og hadde bestemmelser om brannsikring. I Oslo var det fra 1200-tallet eller tidligere vanlig med byg\xc3\xa5rder best\xc3\xa5ende av enkeltbygninger p\xc3\xa5 et par etasjer omkring en g\xc3\xa5rdsplass med adgang fra gaten gjennom et portrom. Oslos middelalderske byg\xc3\xa5rder var bosted for en til fire husstander. I byg\xc3\xa5rdene kunne det var husdyrhold med blant griser og kyr, mens beite og \xc3\xa5ker fantes i byens takmark. I byg\xc3\xa5rdene kunne det v\xc3\xa6re flere uthus som forlager, fj\xc3\xb8s og stall. Arkeologiske utgravinger viser at mye av bebyggelsen i middelalderens Oslo, Trondheim og T\xc3\xb8nsberg lignet p\xc3\xa5 de avlange g\xc3\xa5rdene som er bevart p\xc3\xa5 Bryggen i Bergen. Tomtegrensene i Oslo ser ut til \xc3\xa5 ha best\xc3\xa5tt i mange hundre \xc3\xa5r, i Bergen helt fra middelalderen til moderne tid.\n_START_SECTION_\nFolkegrupper\n_START_PARAGRAPH_\nEtnisk sett er st\xc3\xb8rstedelen av den opprinnelige befolkningen nordisk/nord-germansk, mens et lite mindretall med tyngdepunkt i nord er samisk eller finsk/kvensk. Samer har status som urfolk, mens skogfinner, kvener, romanifolk (reisende, tatere), roma (sig\xc3\xb8ynere) og j\xc3\xb8der har status som nasjonale minoriteter. De siste par \xc3\xa5rene har innvandring utgjort mer enn halvparten av befolkningsveksten, og en \xc3\xb8kende andel av befolkningen er innvandrere; 12\xc2\xa0% (600\xc2\xa0900 mennesker) pr 1. januar 2011. Innvandrere blir her definert som alle med to utenlandskf\xc3\xb8dte foreldre (som blant annet inkluderer Norges konge, Harald V). De st\xc3\xb8rste innvandrergruppene etter opprinnelsesland kommer fra Pakistan, Sverige, Irak, Somalia, Danmark, Polen, Vietnam, Bosnia-Hercegovina, Iran og Tyrkia.  Det b\xc3\xb8r anmerkes at innvandrerne fra enkelte land er delt opp i flere etniske grupper. Eksempelvis kommer det b\xc3\xa5de russere og tsjetsjenere fra Russland, tyrkere og kurdere fra Tyrkia, persere og kurdere fra Iran,  og innvandrerne fra Serbia er delt opp i serbere og albanere. Utenlandske statsborgere utgj\xc3\xb8r 4,8\xc2\xa0% av befolkningen med 222\xc2\xa0300 personer. Ser en bort fra de norske og nordiske statsborgerne, er det flest bosatte polske, tyske og irakiske statsborgere. Det har de siste \xc3\xa5rene v\xc3\xa6rt stor arbeidsinnvandring til Norge fra Polen, Tyskland, Sverige og Litauen. Det er ogs\xc3\xa5 stor innvandring fra blant annet Romania, Somalia, Thailand, Filippinene, Russland og Irak.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nDet norske spr\xc3\xa5ket er et nordgermansk spr\xc3\xa5k i den indoeuropeiske spr\xc3\xa5kfamilien. Under unionen med Danmark fortrengte etterhvert dansk skriftspr\xc3\xa5k det opprinnelige norske middelalderspr\xc3\xa5ket som var basert p\xc3\xa5 norr\xc3\xb8nt spr\xc3\xa5k. Etter oppl\xc3\xb8sningen av unionen med Danmark i 1814 oppstod det etterhvert to retninger i arbeidet mot et eget nasjonalspr\xc3\xa5k i det selvstendige Norge (i personalunion med Sverige). Den ene retningen innebar en gradvis fornorskning av det danske skriftspr\xc3\xa5ket, basert p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalt dannet dagligtale, hvorav Knud Knudsen var en viktig p\xc3\xa5driver. Den annen retning var et nytt norsk skriftspr\xc3\xa5k basert p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kalte ubedervede  norske dialektene, alts\xc3\xa5 ikke p\xc3\xa5virket av fremmedspr\xc3\xa5ket dansk, hvilket ble skapt av filologen Ivar Aasen. Som et resultat av dette har Norge i dag to offisielle skriftnormaler eller m\xc3\xa5lformer, bokm\xc3\xa5l som alts\xc3\xa5 stammer fra dansk skriftspr\xc3\xa5k og dansk-norsk talespr\xc3\xa5k, og nynorsk som stammer fra Aasens skriftnorm. I dag normeres disse av Spr\xc3\xa5kr\xc3\xa5det. I tillegg opprettholder riksm\xc3\xa5lsbevegelsen sin egen skriftnormal riksm\xc3\xa5l, som i hovedsak er sammenfallende med moderat bokm\xc3\xa5l. I h\xc3\xb8yere \xc3\xa5rstrinn i grunnskolen og i videreg\xc3\xa5ende skole undervises det i og gis karakter i b\xc3\xa5de bokm\xc3\xa5l og nynorsk. Elever med annet morsm\xc3\xa5l enn norsk kan s\xc3\xb8ke om fritak fra vurdering i sidem\xc3\xa5l. Et annet resultat er den s\xc3\xa5kalte spr\xc3\xa5kstriden mellom forkjempere av de to m\xc3\xa5lformene som i varierende grad har ridd landet siden begynnelsen av 1900-tallet. De to offisielle m\xc3\xa5lformene av norsk ansees som en viktig grunn til at det i Norge er stor aksept for bruk av dialekter i situasjoner hvor det i de fleste andre land er vanlig \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 over til standardspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Majoriteten av den norske befolkningen skriver bokm\xc3\xa5l. Andelen nynorskelever i grunnskolen n\xc3\xa5dde en topp p\xc3\xa5 rundt en tredjedel i 1943, men falt frem mot 1970-tallet til omkring 15%. P\xc3\xa5 den annen side st\xc3\xa5r n\xc3\xa5 nynorsken sterkere i sine kjerneomr\xc3\xa5der enn den gjorde da den nettopp var stemt inn i skolene. Det nynorske skriftspr\xc3\xa5kets tilbakegang i skolene skyldes delvis at bokm\xc3\xa5l ble gjeninnf\xc3\xb8rt i mange skolekretser f\xc3\xb8r nynorsken fikk festet seg, s\xc3\xa6rlig i Nord-Norge og Tr\xc3\xb8ndelag, delvis sammensl\xc3\xa5ing av mindre nynorskbrukende skolekretser med st\xc3\xb8rre bokm\xc3\xa5lskretser, og delvis st\xc3\xb8rre folkevekst i byene, som tradisjonelt har brukt bokm\xc3\xa5l. \xc3\x85rsakene til at nynorsken ikke fikk fotfeste i st\xc3\xb8rre deler av landet er usikker. En medvirkende \xc3\xa5rsak kan v\xc3\xa6re at bokm\xc3\xa5lets stilling ble styrket gjennom sin dominans i massemediene som vokste frem etter krigen. I dag er det ca 12% av elevene i grunnskolen som har nynorsk som hovedm\xc3\xa5l._NEWLINE_Spr\xc3\xa5kreglene i sameloven sl\xc3\xa5r fast at norsk og samisk (herunder s\xc3\xb8rsamisk, lulesamisk, nordsamisk) er offisielt likestilte spr\xc3\xa5k i Norge. Det f\xc3\xb8lger av sameloven at det gjelder s\xc3\xa6rlige bestemmelser i et eget \xc2\xabforvaltningsomr\xc3\xa5de\xc2\xbb for samisk spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Norge ratifiserte i 1993 den europeiske minoritetsspr\xc3\xa5kpakten, og da ble i tillegg kvensk, romanes og romani definert som offisielle minoritetsspr\xc3\xa5k som Norge har et s\xc3\xa6rskilt ansvar for \xc3\xa5 bevare. Kvensk, romanes og romani er truet av utryddelse. Tidligere snakket man ogs\xc3\xa5 pitesamisk og umesamisk, men disse spr\xc3\xa5kene har bare overlevd i Sverige og selv der er det bare noen f\xc3\xa5 som fremdeles mestrer spr\xc3\xa5ket. Tidligere ble ogs\xc3\xa5 skoltesamisk snakket, dette spr\xc3\xa5ket snakkes fortsatt av noen f\xc3\xa5 i Finland og Russland._NEWLINE_Et annet minoritetsspr\xc3\xa5k som har blitt brukt lenge i Norge er norsk tegnspr\xc3\xa5k. Spr\xc3\xa5ket finnes i to hoved-dialekter, som har opphav i milj\xc3\xb8ene ved de to eldste d\xc3\xb8veskolene i Oslo og Trondheim. Spr\xc3\xa5ket ble styrket gjennom spr\xc3\xa5kmeldingen av 2008, der det fikk en offisiell status som spr\xc3\xa5k i Norge, noe D\xc3\xb8veforbundet lenge hadde kjempet for._NEWLINE_Innvandringen til Norge fra den siste halvdel av det 20. \xc3\xa5rhundre har brakt nye folkegrupper til Norge med egne spr\xc3\xa5k som for eksempel urdu, arabisk, vietnamesisk og somali. Disse spr\xc3\xa5kene har ingen offisiell status i Norge.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nSiden reformasjonen i 1536 har luthersk kristendom v\xc3\xa6rt den dominerende religionen i Norge. Inntil dissenterloven ble vedtatt i 1845 var det forbudt for nordmenn \xc3\xa5 melde seg ut av statskirken og ikke-kristne trossamfunn fikk ikke lov til \xc3\xa5 organisere seg f\xc3\xb8r i 1891. I dag er samfunnet blitt mer og mer sekularisert en stor andel anser seg ikke som religi\xc3\xb8se. If\xc3\xb8lge Norsk Monitor er det fra 2015 flere nordmenn som ikke tror p\xc3\xa5 noen gud enn som tror p\xc3\xa5 en gud. I 2017 svarte 46% av voksne nordmenn de ikke trodde p\xc3\xa5 gud og 34% at de trodde p\xc3\xa5 gud. Protestantismen har allikevel hatt en sterk innflytelse p\xc3\xa5 norsk kultur og samfunn og mange av dens verdier og tradisjoner lever videre selv blant ikke-religi\xc3\xb8se i sekularisert form. Fremdeles er de fleste nordmenn medlem av den norske kirken som spiller en viktig rolle som seremonimester ved d\xc3\xa5p, konfirmasjon, bryllup og begravelser. Det finnes ogs\xc3\xa5 mange andre kristne trossamfunn og i det siste har ogs\xc3\xa5 andre religioner, f\xc3\xb8rst og fremst islam, f\xc3\xa5tt fotfeste i Norge, hovedsakelig gjennom innvandring._NEWLINE_Per 1. januar 2014 er 74,9\xc2\xa0% av befolkningen medlemmer i den evangelisk-lutherske norske kirken (1.\xc2\xa0januar 2003: 85,7\xc2\xa0%). Andre kristne trossamfunn utgj\xc3\xb8r cirka 6,2\xc2\xa0%: Det klart viktigste er Den katolske kirken med 121 130 medlemmer (2,4\xc2\xa0%). Staten og kommunene gir st\xc3\xb8tte til ca 750 tros- og livssynssamfunn utenfor den Den norske kirke._NEWLINE_Blant de ikke-kristne religionene er islam sterkest representert i Norge med ca. 200\xc2\xa0000 personer (ca. 4\xc2\xa0%) (2017). Human-Etisk Forbund har ca. 91\xc2\xa0000 medlemmer som tilsvarer ca. 1,7\xc2\xa0% av befolkningen (2019)._NEWLINE_I 2012 vedtok Stortinget med 162 mot 3 stemmer \xc3\xa5 ta begrepet statskirke ut av grunnloven. Den norske kirke velger n\xc3\xa5 selv sine ledere og er organisatorisk fristilt fra staten, men er fremdeles avhengig av \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte over statsbudsjettet.\n_START_SECTION_\nVikingtid til middelalder\n_START_PARAGRAPH_\nDet er bred enighet om at Norge opprinnelig var navnet p\xc3\xa5 skipsleia langs den norske vestkysten. If\xc3\xb8lge Knut Helle viser Ottars beretning at nordmennenes land eller Norge var kysten fra Agder til H\xc3\xa5logaland. Da dette kystriket ble utvidet til \xc3\xa5 omfatte omr\xc3\xa5dene s\xc3\xb8r for Dovre og \xc3\xb8st for Langfjella ble den gamle betegnelsen nordmenn og nordfjells brukt videre om kystomr\xc3\xa5dene, mens det p\xc3\xa5 andre siden av fjellet bodde austmenn. Ottar fra H\xc3\xa5logaland identifiserte samer ved deres nomadiske livsform, mens han skilte dansker fra nordmenn politisk eller geografisk. Danskene holdt til rundt Kattegat og Skagerrak, nordmennene holdt til langs kysten av Nordsj\xc3\xb8en og Nord-Atlanteren._NEWLINE_I vikingtiden fra det 8. \xc3\xa5rhundre til det 11. \xc3\xa5rhundre ble omr\xc3\xa5dene som n\xc3\xa5 utgj\xc3\xb8r Norge, gradvis lagt under en kongemakt. Kong Harald H\xc3\xa5rfagre underla seg de s\xc3\xb8rvestlige delene av Norge ved slaget i Hafrsfjord omkring 880, og etablerte sitt kongesete p\xc3\xa5 Avaldsnes p\xc3\xa5 Karm\xc3\xb8y. \xc3\x98stlandet kom under kontroll av kongemakten p\xc3\xa5 midten av 1000-tallet, mens ladejarl\xc3\xa6tten som hadde herred\xc3\xb8mme i det nordlige Norge d\xc3\xb8de ut p\xc3\xa5 samme tid._NEWLINE_I 995 grunnla kong Olav Tryggvason landets f\xc3\xb8rste kristne kirke p\xc3\xa5 Moster i B\xc3\xb8mlo, og begynte kristningen av landet. Etter slaget ved Stiklestad i 1030 vant kristendommen frem som statsreligion, noe som f\xc3\xb8rte til at kongemakten heretter kunne st\xc3\xb8tte sin makt p\xc3\xa5 en landsomfattende skrivekyndig kirkelig organisasjon med b\xc3\xa5nd til den latinskspr\xc3\xa5klige europeiske kulturen. Etter en hundre\xc3\xa5rig periode med borgerkrig fra 1130-tallet, ble kongemakten igjen konsolidert under Sverre\xc3\xa6tten. H\xc3\xa5kon H\xc3\xa5konsson (1204\xe2\x80\x9363) skapte det riksomfattende enekonged\xc3\xb8mme da borgerkrigene ble avsluttet i 1240. I hans 46 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 tronen oppsto Norgesveldet hvor store oversj\xc3\xb8iske landomr\xc3\xa5der ble tvunget inn under kongemakten. Under kong Magnus Lagab\xc3\xb8te ble Norge det andre landet i Europa som var undergitt \xc3\xa9n samlet lovbok._NEWLINE_En samlet rett for Norge ble etablert med Magnus Lagab\xc3\xb8tes landslov i 1274. Landsloven bygget p\xc3\xa5 de fire landskapslovene (fra Frostatinget, Eidsivatinget, Borgartinget og Gulatinget). Landsloven bygget s\xc3\xa6rlig Gulatingsloven som trolig var muntlig opprinnelig. Landsloven br\xc3\xb8t blant annet med tidligere ideer om blodhevn og tvekamp, og var gjeldende rett til Christian Vs Norske Lov av 1687.\n_START_SECTION_\nNedgang og dansketid\n_START_PARAGRAPH_\nSvartedauden, som herjet fra 1348 til 1350, og senere epidemier, fikk katastrofale f\xc3\xb8lger og f\xc3\xb8rte til at omtrent halvparten av befolkningen d\xc3\xb8de. Mange bygder ble liggende helt \xc3\xb8de og det tok \xc3\xa5rhundrer f\xc3\xb8r folketallet var tilbake p\xc3\xa5 tidligere niv\xc3\xa5. Inntektene fra skatt og jordleie falt med nesten 80% p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundre, noe som rammet den norske staten hardere enn hva som var tilfellet i Sverige og Danmark. Landets samfunnsstyrende elite, den norske adelen, sank fra 600 til 200 familier og var relativt f\xc3\xa5tallig sammenlignet med situasjonen i nabolandene. Med svartedauden mistet adelen store deler av sitt \xc3\xb8konomiske grunnlag, og adelens \xc3\xb8verste organ, Riksr\xc3\xa5det ble etter press fra Oldenburgkongen endelig oppl\xc3\xb8st i 1537. Dynastiske forhold medvirket ytterligere til at tiden som et selvstendig rike ebbet ut. Kongeslekten ble forent med den svenske i 1319, den danske i 1380 og d\xc3\xb8de helt ut i 1387. Norge gikk inn i Kalmarunionen med de andre nordiske land i 1397, og etter dens oppl\xc3\xb8sning i 1450 fortsatte kongefellesskapet med Danmark alene. I 1537 f\xc3\xb8rte reformasjonen til at landets rikeste organisasjon, kirken, ble underlagt kongen i K\xc3\xb8benhavn istedenfor \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ledet fra erkebiskopen i Nidaros._NEWLINE_Den 434 \xc3\xa5r lange unionen med Danmark ble p\xc3\xa5 1800-tallet ofte omtalt som \xc2\xab400-\xc3\xa5rsnatten\xc2\xbb, fordi Norge var den svakere part i unionen og ble styrt fra hovedstaden K\xc3\xb8benhavn. Tiden mellom 1570 og 1721 var preget av h\xc3\xb8ye skatter som f\xc3\xb8lge av langvarige kriger mellom Danmark-Norge og Sverige. Etter Kalmarkrigen ble det nordlige Nord-Norge endelig fastsl\xc3\xa5tt som en del av det norske rike i 1613. To av krigene f\xc3\xb8rte til tap av landomr\xc3\xa5derne Jemtland og Herjedalen (1645) og B\xc3\xa5huslen (1658). I 1660 begikk kongen statskupp, oppl\xc3\xb8ste det danske riksr\xc3\xa5det og innf\xc3\xb8rte kongelig enevelde, en forfatning som vedvarte til 1814. Den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende grenselinjen til Sverige ble trukket i 1751 i fredstiden midt p\xc3\xa5 1700-tallet.\n_START_SECTION_\nDemokratisk forfatning i 1814\n_START_PARAGRAPH_\nFredrik 6. av Danmark-Norge allierte seg med Napoleon og ble dermed en av taperne i Napoleonskrigene. I Kielfreden i 1814 ble Norge avst\xc3\xa5tt til kongen av Sverige. I v\xc3\xa5rm\xc3\xa5nedene 1814 mens den svenske h\xc3\xa6r var i felttog p\xc3\xa5 kontinentet, lyktes det Riksforsamlingen p\xc3\xa5 Eidsvoll \xc3\xa5 gi landet en liberal grunnlov den 17. mai 1814, basert p\xc3\xa5 Folkesuverenitetsprinsippet. Etter en kort krig med Sverige ble det forhandlet frem en personalunion med Sverige.  Norge hadde allerede eget universitet, og  fikk i 1814 egen hovedstad (Christiania), regjering, h\xc3\xa6r, fl\xc3\xa5te, lovverk, valuta, sentralbank og lovgivende nasjonalforsamling. Stemmeretten omfattet nesten halvparten av den myndige mannlige befolkningen. Kun handels- og utenrikspolitikken ble styrt av den felles svensk-norske kongen gjennom det svenske utenriksdepartement._NEWLINE_P\xc3\xa5 1800-tallet ble statsstyret dominert av embetsmenn (universitetsutdannede jurister og prester, samt offiserer), og i motsetning til de fleste europeiske land var ikke adelen dominerende. I l\xc3\xb8pet av 1800-tallet ble en opposisjon mot embetsmennene gradvis organisert p\xc3\xa5 Stortinget, noe som ledet til etablering av det bondedominerte partiet Venstre og senere flere partier. I 1884 ble dagens statsskikk innf\xc3\xb8rt, etter at en riksrettsdom fastslo at regjeringen heretter i realiteten skulle v\xc3\xa6re en Stortingsoppnevnt komit\xc3\xa9 (parlamentarisme) istedenfor \xc3\xa5 v\xc3\xa6re iverksettere av Kongens politikk slik det var tiltenkt i Grunnloven.\n_START_SECTION_\nFra unionsoppl\xc3\xb8sning til n\xc3\xa5tid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98kende norsk misn\xc3\xb8ye med unionen p\xc3\xa5 slutten av  1800-tallet f\xc3\xb8rte i 1905 til oppl\xc3\xb8sningen av den norsk-svenske personalunionen i 1905. Dette ble bekreftet ved en folkeavstemning. Den norske regjeringen tilb\xc3\xb8d den norske tronen til den danske prins Carl. Etter en ny folkeavstemning k\xc3\xa5ret Stortinget ham til konge og han tok navnet Haakon VII. _NEWLINE_Norge f\xc3\xb8rte en vestvendt n\xc3\xb8ytralitet under 1. verdenskrig. I mellomkrigstiden var partipolitikken fragmentert og \xc3\xb8konomien gjennomgikk en serie kriser, noe som f\xc3\xb8rte til store deler av befolkningen b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 ytterste h\xc3\xb8yre og venstre fl\xc3\xb8y mistet troen p\xc3\xa5 parlamentarisk demokrati. Da 2. verdenskrig br\xc3\xb8t ut, \xc3\xb8nsket politikerne \xc3\xa5 holde landet n\xc3\xb8ytralt ogs\xc3\xa5 i denne krigen, men landet ble overrumplet av det tyske angrepet p\xc3\xa5 Norge 9. april 1940. Tyskerne innsatte et milit\xc3\xa6rdiktatur mens den norske regjering og Konge ledet et eksilstyre fra London. Det gradvis \xc3\xb8kende hatet mot det tyske styret sammen med b\xc3\xa5ndene til Storbritannia og USA som krigen skapte, f\xc3\xb8rte til at alliansen ble videref\xc3\xb8rt etter krigens slutt; NATO ble dannet i 1949 med Norge som medlem. Norge var ogs\xc3\xa5 et av landene som bidro til opprettelsen av FN i 1945._NEWLINE_Etterkrigstidens politikk har v\xc3\xa6rt dominert av Arbeiderpartiet. De hadde rent flertall fra 1945 til 1957, men tonet i l\xc3\xb8pet av denne tiden ned sin politiske linje fra sosialistisk plan\xc3\xb8konomi, til konsensuspreget blandings\xc3\xb8konomi. Den norske regjering har ved tre anledninger (1962, 1967 og 1992) s\xc3\xb8kt om landets tilslutning i Den europeiske union (EU) (el. dens forl\xc3\xb8pere). De to sistnevnte s\xc3\xb8knadene munnet ut i ferdigforhandlede medlemskapsavtaler, men vant ikke tilslutning i r\xc3\xa5dgivende folkeavstemninger henholdsvis i 1972 og i 1994. Norge er imidlertid tilknyttet EUs indre marked og medf\xc3\xb8lgende regelverk gjennom E\xc3\x98S-avtalen som tr\xc3\xa5dte i kraft i 1994.\n_START_SECTION_\nStatsoverhode og regjering\n_START_PARAGRAPH_\nNorge er et konstitusjonelt monarki med et parlamentarisk regjeringssystem. I henhold til Grunnloven fra 1814 er Kongen statsoverhode og velger selv sitt r\xc3\xa5d, men etter innf\xc3\xb8ringen av parlamentarismen m\xc3\xa5 imidlertid Regjeringen i praksis ha st\xc3\xb8tte fra et flertall i Stortinget. Kongen er den ut\xc3\xb8vende makt, og er \xc3\xb8verstkommanderende for Forsvaret. Grunnloven gir Kongen vidtrekkende rettigheter, men disse ut\xc3\xb8ves ikke i praksis i dag, og hans funksjon er i hovedsak seremoniell. Statsr\xc3\xa5det, eller Regjeringen, best\xc3\xa5r av en statsminister og minst syv statsr\xc3\xa5der, utnevnt av Kongen. Kongen kan i teorien utnevne hvem han vil, men har siden 1905 med f\xc3\xa5 unntak valgt den regjeringen statsministeren foresl\xc3\xa5r. Norge har siden 2010 toppet Economist Intelligence Unit sin indeks over mest demokratiske land.\n_START_SECTION_\nParlament\n_START_PARAGRAPH_\nDet norske parlamentet, Stortinget, har 169 medlemmer, som velges fra 19 fylker for en fire\xc3\xa5rsperiode ut fra et system med proporsjonal representasjon. Det vil si at fylkene med h\xc3\xb8yest innbyggertall har flest representanter, dog slik at de tynnest befolkede fylkene har f\xc3\xa6rre stemmer bak hver representant. Dette gj\xc3\xb8res ved at antallet representanter fra hvert fylke beregnes ut ifra b\xc3\xa5de folketall og areal, samt at valgordningen har utjevningsmandater som fordeles p\xc3\xa5 de partiene som har f\xc3\xa5tt forholdsvis f\xc3\xa5 representanter i forhold til stemmeandelen p\xc3\xa5 landsbasis. Det er ett utjevningsmandat pr fylke, totalt 19._NEWLINE_Stortinget har elleve ulike fagkomiteer, for eksempel (justiskomiteen, finanskomiteen, n\xc3\xa6ringskomiteen m.v.), der det meste av saksbehandlingen i Stortinget foreg\xc3\xa5r. Stortingets 12. fagkomit\xc3\xa9 heter Kontroll- og konstitusjonskomiteen. I tillegg kommer spesialkomiteene Stortingets utvidede utenrikskomit\xc3\xa9, Fullmaktskomiteen, Europautvalget og Valgkomiteen. Komiteene har fra 11 til 18 medlemmer, og alle stortingsrepresentanter m\xc3\xa5 sitte i minst \xc3\xa9n komite.\n_START_SECTION_\nAdministrativ inndeling\n_START_PARAGRAPH_\nNorge er delt inn i 18 fylker samt Svalbard og Jan Mayen.  Fylkene er inndelt i totalt 422 kommuner. Begge disse administrasjonsniv\xc3\xa5ene styres av folkevalgte organ, fylkesting og kommunestyrer. I hovedstaden Oslo fungerer bystyret b\xc3\xa5de som fylkesting og kommunestyre. Fylkesmannen er statens representant overfor de folkevalgte, lokale myndigheter og han skal p\xc3\xa5se at Norges lover og statlige forskrifter blir fulgt, samt gi r\xc3\xa5d og veiledning ved behov. Hver kommune ledes av sitt eget kommunestyre og har en ordf\xc3\xb8rer. Oslo og Akershus har felles fylkesmann, det samme har Aust- og Vest-Agder. P\xc3\xa5 Svalbard finnes ett lokalstyre som tilsvarer kommunestyre p\xc3\xa5 fastlandet. Her er sysselmannen statens \xc3\xb8verste representant og politimyndighet.  Ulike statsorganer deler Norge p\xc3\xa5 andre m\xc3\xa5ter, for eksempel har helsevesenet fire helseregioner._NEWLINE_Fastlandet inndeles gjerne i de fem landsdelene Nord-Norge, Tr\xc3\xb8ndelag, Vestlandet, S\xc3\xb8rlandet og \xc3\x98stlandet. Denne inndelingen baserer seg p\xc3\xa5 geografiske, historiske og spr\xc3\xa5klige kriterier, men har ingen formell politisk betydning._NEWLINE_Norge har tre biland: Bouvet\xc3\xb8ya, Peter I \xc3\x98y og Dronning Maud Land.\n_START_SECTION_\nRettsvesen\n_START_PARAGRAPH_\nDe ordin\xc3\xa6re rettsinstansene best\xc3\xa5r forliksr\xc3\xa5dene (behandler bare sivile tvistesaker), tingrettene, lagmannsrettene og H\xc3\xb8yesterett. Det er ett forliksr\xc3\xa5d i hver kommune, 65 tingretter og seks lagmannsretter (Borgarting, Eidsivating, Agder, Gulating, Frostating og H\xc3\xa5logaland). H\xc3\xb8yesterett har 19 dommere og ledes av en h\xc3\xb8yesterettsjustitiarius. I tillegg er det enkelte s\xc3\xa6rdomstoler som Arbeidsretten.  Den s\xc3\xa6rskilte Riksretten behandler anklager om embedsforbrytelser beg\xc3\xa5tt av medlemmer fra Stortinget, regjeringen eller H\xc3\xb8yesterett, men denne har ikke v\xc3\xa6rt i bruk siden 1927._NEWLINE_Dommerne i tingrettene, lagmannsrettene og H\xc3\xb8yesterett er alle jurister og utnevnes av Kongen i statsr\xc3\xa5d etter innstilling fra justisdepartementet og Innstillingsr\xc3\xa5det for dommere, og de er embetsmenn som etter Grunnloven bare kan avskjediges ved dom.\n_START_SECTION_\nPoliti og p\xc3\xa5talemakt\n_START_PARAGRAPH_\nPolitiet er en riksdekkende statlig etat underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. Etaten er organisert i geografiske distrikter, sentrale organer og fellestjenester. Sikkerhetstjenesten (PST) med ansvar blant for \xc3\xa5 bekjempe terrorisme og spionasje er en del av etaten. S\xc3\xa6regent for Norge er at laveste ledd i p\xc3\xa5talemyndigheten er en del av politiet, mens den h\xc3\xb8yere p\xc3\xa5talemyndigheten (statsadvokatene og riksadvokaten) er en egen myndighet utenfor politiet.\n_START_SECTION_\nForsvar\n_START_PARAGRAPH_\nNorges milit\xc3\xa6rvesen best\xc3\xa5r av h\xc3\xa6ren, luftforsvaret og sj\xc3\xb8forsvaret samt heimevernet og fellestjenester. Forsvaret er en etat under Forsvarsdepartementet og ledes i det daglige av forsvarssjefen. Kongen er etter grunnlovens \xc2\xa7 25 \xc3\xb8verstkommanderende. Norge sluttet seg i 1949 til Atlanterhavspakten og landets forsvar ble da samordnet med NATO. Stortinget bestemte da at andre land ikke skulle ha baser p\xc3\xa5 norsk jord i fredstid. Atomv\xc3\xa5pen skulle heller ikke lagres i Norge. I krigstid stilles de norske styrkene under NATOs kommando.\n_START_SECTION_\nUtenrikspolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har ambassader i 81 land, og 60 land har sine ambassader i Norge, hvorav samtlige holder til i Oslo._NEWLINE_Norge deltok i opprettelsen av De forente nasjoner (FN), Den nordatlantiske allianse (NATO), Europar\xc3\xa5det og Det europeiske frihandelsforbund (EFTA). Norge fulgte etter da nordiske naboland henholdsvis i 1962, 1967 og 1992 s\xc3\xb8kte medlemskap i Den europeiske union (EU) eller dens forgjengere. Til tross for at b\xc3\xa5de Danmark, Sverige og Finland ble innlemmet, forble Norge utenfor, ved at den fremforhandlede tilslutningsavtalen ble forkastet i r\xc3\xa5dgivende folkeavstemninger b\xc3\xa5de i 1972 og 1994. Siden 1992 har Norge tatt del i Det europeiske \xc3\xb8konomiske samarbeidsomr\xc3\xa5de (E\xc3\x98S), et avtaleverk som sikrer adgang til mesteparten av Unionens indre marked, mot at landet implementerer all den lovgivning som ansees for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re relevant for de deler av Det indre marked som omfattes av avtalen. I 2010 utgjorde dette tilsammen omkring 7000 rettsakter. Norge har siden 1994 blitt innvilget deltagelse uten stemmerett i ytterligere deler av EUs samarbeid, eksempelvis i unionens felles utenriks-, sikkerhets-, asyl-, utdannings- og politisamarbeid, Schengen-avtalen, samt 19 ytterligere programmer._NEWLINE_Norge bidro til fremforhandlingen av Oslo-avtalen, et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 l\xc3\xb8se Israel-Palestina-konflikten.\n_START_SECTION_\nNorges forhold til EU\n_START_PARAGRAPH_\nEFTA ble opprettet som et motstykke til EEC (EUs forl\xc3\xb8per) ved Stockholm-konvensjonen av 1960. EFTA ble som EEC opprettet i henhold til GATT-avtalens artikkel XXIV. Form\xc3\xa5let med EFTA var blant annet \xc3\xa5 styrke forhandlingsposisjonen overfor EEC og bidra til et mer omfattende frihandelsomr\xc3\xa5de i Europa. EFTA er en tradisjonell internasjonal organisasjon uten overnasjonalitet og Storbritannia var hovedakt\xc3\xb8ren bak EFTA.\n_START_SECTION_\nMedlemskap\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har s\xc3\xb8kt tre ganger om medlemskap i den europeiske unionen (eller dens forl\xc3\xb8pere) og sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om medlemskap har v\xc3\xa6rt et av de viktigste etter andre verdenskrig._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste s\xc3\xb8knaden i 1962 ble stanset av Frankrikes president Charles de Gaulle da han ensidig la ned veto mot britisk medlemskap, noe som ogs\xc3\xa5 forhindret videre forhandling med Norge, Danmark og Irland. Etter de Gaulles avgang ble det p\xc3\xa5 nytt levert en s\xc3\xb8knad i 1970, denne ble stoppet av en folkeavstemning i 1972 da 53,5% av de som stemte gikk mot, og valgdeltagelsen var p\xc3\xa5 79,2%._NEWLINE_Det ble en ny folkeavstemning i 1994 etter at Norges tredje s\xc3\xb8knad hadde blitt levert to \xc3\xa5r tidligere. Denne gangen var deltagelsen ved avstemningen enda h\xc3\xb8yere, og resultatet enda jevnere. 88,6% av Norges stemmeberettigede m\xc3\xb8tte opp, og bare 126\xc2\xa0806 stemmer skilte ja fra nei i avstemningen som endte med 52,2% flertall for \xc3\xa5 avvise medlemskap. EU-sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let var ikke h\xc3\xb8yt p\xc3\xa5 dagsorden ved valget i 1989, mens det ved Stortingsvalget i 1993 var et EU mer fremtredende. Maastricht-traktaten og s\xc3\xb8knader fra Sverige og Finland om medlemskap (som skjedde p\xc3\xa5 bakgrunn slutt p\xc3\xa5 den kalde krigen) var viktig rammebetingelse for den norske debatten om medlemskap. I Norge var EU-saken like mye et innenrikspolitisk som utenrikspolitisk sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. EU-saken splittet de tradisjonelle alliansene i norsk partipolitikk og skapte nye som ikke fulgte den tradisjonelle h\xc3\xb8yre-venstre-aksen. Nei-siden omfattet Sp, KrF, SV, Venstre og RV; SV og Sp var de mest markerte motstanderne, mens KrF og Venstre var for E\xc3\x98S-avtalen. Blant medlemmer og velgere i de fleste partier var det ulike syn. FrP var det eneste store partiet uten erfaringer fra EF-saken i 1972. Partiet begynte uten standpunkt p\xc3\xa5 slutten av 1980-tallet, Carl I. Hagen gikk etterhvert inn for EF men mot EU og landsstyret endte f\xc3\xb8r folkeavstemningen i 1994 med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 inn for EU-medlemskap. Gro Harlem Brundtland, leder av Arbeiderpartiet, ventet lenge med \xc3\xa5 annonsere sitt syn og anbefaling. P\xc3\xa5 Hordaland Arbeiderpartis m\xc3\xb8te v\xc3\xa5ren 1992 sa hun f\xc3\xb8rste gang tydelig at hun gikk inn for norsk medlemskap og la fram sin begrunnelse. Landsm\xc3\xb8tet i Ap vedtok \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke medlemskap med 182 mot 106 stemmer.\n_START_SECTION_\nE\xc3\x98S og Schengen-avtalen\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har et tett samarbeid med EU gjennom E\xc3\x98S-avtalen som ble signert i Porto i 1992 sikret Norge seg tilgang til EUs indre marked. I tillegg omfatter E\xc3\x98S-avtalen ogs\xc3\xa5 samarbeide innenfor forskning, utdannelse, milj\xc3\xb8vern, sosiale sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l og kultur. Avtalen omfatter imidlertid ikke fisk og landbruk. Selv om det ikke er noen formell kontingent i E\xc3\x98S bidrar Norge \xc3\xb8konomisk til EU og EUs medlemsland. Overf\xc3\xb8ringene bel\xc3\xb8p seg i 2010 til rundt 5 milliarder kroner, men en del midler blir ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8rt tilbake til Norge i form av diverse programmer i EU-regi, s\xc3\xa5 nettokostnadene var p\xc3\xa5 ca. 3,4 milliarder. E\xc3\x98S-midlene g\xc3\xa5r blant annet til prosjekter innen milj\xc3\xb8 og klimatiltak, helse, kulturarv, forskning, trening og utveksling, sivilt samfunn, regionalt og grensekryssende samarbeid._NEWLINE_Schengen-avtalen tr\xc3\xa5dte 25. mars 2001 i kraft for Norge, noe som f\xc3\xb8rte til at norske statsborgere kunne reise uten pass innenfor det som er kjent som Schengen-omr\xc3\xa5det. Avtalen er gjensidig, s\xc3\xa5 statsborgere fra Schengen-omr\xc3\xa5det kan ogs\xc3\xa5 komme inn i Norge uten pass. Avtalen, og dermed ogs\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det, omfatter i dag 26 land og over 400 millioner mennesker._NEWLINE_Som en del av samarbeidet med EU har Norge en egen delegasjon til EU. De ledende tjenestemenn ved delegasjonen er diplomater og stasjonen ledes av en ambassad\xc3\xb8r. Dette er Norges st\xc3\xb8rste utenriksstasjon og har i overkant av 50 ansatte. Tilsvarende har EU en egen delegasjon til Norge med kontorer i Oslo.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv og \xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nNorge har lite dyrket eller dyrkbar jord og skogarealet har stort innslag av produktiv barskog. Fiskeressursene i havet er betydelige ogs\xc3\xa5 i global m\xc3\xa5lestokk. Med unntak av olje og gass er berggrunnen relativt fattig og landet har underskudd p\xc3\xa5 de fleste mineraler og metaller. Vannkraften er blant Norges viktigste naturressurser. _NEWLINE_Norge er et h\xc3\xb8yt utviklet industriland med en levestandard blant de h\xc3\xb8yeste i verden. Norges velstand er i stor grad et resultat av at landet, i likhet med resten av Vest-Europa, ble trukket med i den industrialiseringen som p\xc3\xa5gikk fra rundt 1800. Omfattende handel og annen kontakt med omverdenen ga impulser til \xc3\xb8konomisk utvikling. Fra 1865 til 1890 var den \xc3\xb8kningen i BNP p\xc3\xa5 1,8\xc2\xa0% \xc3\xa5rlig, i mellomkrigstiden 3,2\xc2\xa0% og i etterkrigstiden 4,4\xc2\xa0%. Investering i produksjonsutstyr, bedre utdanning, tekniske fremskritt, og forbedret offentlig forvaltning er trolig blant faktorene som har bidratt til veksten. Den \xc3\xb8konomiske virksomheten har stort sett v\xc3\xa6rt bygd p\xc3\xa5 privat eiendomsrett og private initiativ til utvikling av industri og annen n\xc3\xa6ring. Statlig regulering og statlig n\xc3\xa6ringsvirksomhet i n\xc3\xb8kkelindustrier har gitt Norge preg av blandings\xc3\xb8konomi. Staten har blant annet v\xc3\xa6rt eier av milit\xc3\xa6re bedrifter p\xc3\xa5 Kongsberg og Raufoss, og av de store smelteverkene i \xc3\x85rdal, Sunndal og Mo i Rana. Norge hadde ved inngangen til 1900-tallet en \xc3\xb8konomi p\xc3\xa5 niv\xc3\xa5 med gjennomsnittet i Vest-Europa, og med en andel av befolkningen som utvandret til Amerika kun overg\xc3\xa5tt av Irland. Til tross for fem \xc3\xa5rs okkupasjon under annen verdenskrig opplevde landet i l\xc3\xb8pet av hundre\xc3\xa5ret en rask velstands\xc3\xb8kning, og var ved inngangen til det 21. \xc3\xa5rhundret et av de rikeste landene i verden m\xc3\xa5lt i nasjonalprodukt pr. innbygger. Velstands\xc3\xb8kningen skjedde i en kombinasjon av naturgitte forhold (fiskeri, vannkraft, olje, industri). Gjennom det norske oljefondet er velstanden til kommende generasjoner ogs\xc3\xa5 sikret. Norge har i dag en akutt mangel p\xc3\xa5 arbeidskraft og har siden 1970-tallet hatt en betydelig arbeidsinnvandring._NEWLINE_Den norske \xc3\xb8konomien bygger p\xc3\xa5 et rikt kapitalistisk velferdssamfunn. De fleste sektorer er overlatt til private markedsakt\xc3\xb8rer, dog underlagt en betydelig regulering, blant annet for \xc3\xa5 sikre konkurranse og milj\xc3\xb8hensyn. Myndighetene kontrollerer noen omr\xc3\xa5der som helse, utdanning og vannkraftproduksjon. Staten eier ogs\xc3\xa5 store aksjeposter i st\xc3\xb8rre norske b\xc3\xb8rsnoterte selskapene som Statoil, Norsk Hydro, Telenor og DNB. Verdien av disse postene tilsvarte i 2006 for 31,6\xc2\xa0% av verdien p\xc3\xa5 Oslo B\xc3\xb8rs. Staten opptrer i disse bedriftene som en normal aksjeeier med innflytelse gjennom styre og generalforsamling. Jordbruk og fiske drives i all hovedsak av private, mens staten har eid omkring 10\xc2\xa0% av landets skogareal. Bedrifter der staten er en stor eier drives som tilsvarende privat selskaper. Staten er en stor eier av vannkraft. Det er omfattende statlig regulering av privat n\xc3\xa6ringsvirksomhet, noen reguleringer er generelle (som arbeidsmilj\xc3\xb8loven) andre er spesielle for den enkelte n\xc3\xa6ring. P\xc3\xa5 1800-tallet var prim\xc3\xa6rn\xc3\xa6ringene dominerende med omkring halvparten av arbeidsstyrken, mens tjenesteytende n\xc3\xa6ringer ble dominerende i siste halvdel av 1900-tallet.\n_START_SECTION_\nOlje og mineraler\n_START_PARAGRAPH_\nLandet er rikt p\xc3\xa5 naturressurser som olje, naturgass, vannkraft og fiskerier. Andre naturressurser Norge har er jordbruk, skogbruk, kull og mineraler. De store naturressursene har samtidig gjort landet avhengig av internasjonale r\xc3\xa5varepriser, s\xc3\xa6rlig oljeprisen. I 2016 var eksportverdien av r\xc3\xa5olje, naturgass og kondensat ca 350 milliarder kroner, og utgjorde 47% av eksportinntektene. Norge dekker ca 2\xc2\xa0% av verdens oljeettersp\xc3\xb8rsel. Staten f\xc3\xa5r store deler av oljeinntektene gjennom h\xc3\xb8ye skattesatser for oljeselskaper. Bergfriheten innf\xc3\xb8rt i 1539 ga alle rett til \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke drivverdige mineraler ved muting. Norges f\xc3\xb8rste store gruve var Kongsberg S\xc3\xb8lvverk fra 1623 og denne produserte 1330 tonn s\xc3\xb8lv i l\xc3\xb8pet av over 300 \xc3\xa5r. Kobberfunnet i Kvikne i 1632 var det f\xc3\xb8rste av flere i Tr\xc3\xb8ndelag. Kobberverket i K\xc3\xa5fjord hadde opp til 1000 mann i arbeidet p\xc3\xa5 1800-tallet. Blaafarvev\xc3\xa6rket p\xc3\xa5 Modum sto p\xc3\xa5 det meste for 80\xc2\xa0% av verdens bl\xc3\xa5farge. P\xc3\xa5 1600-tallet var det 12-15 relativt store jernverk i drift og et tilsvarende antall kobberverk. Gull har blitt utvunnet fra gruver ved Eidsvoll, p\xc3\xa5 B\xc3\xb8mlo og i Bindal, og Finnmark fra elvesand. Utenom petroleumsvirksomheten utgj\xc3\xb8r bergverk en beskjeden del av Norges samlede \xc3\xb8konomi. I Finnmark har bergverk utgjort en relativt stor del av \xc3\xb8konomien s\xc3\xa6rlig i Syd-Varanger. P\xc3\xa5 Svalbard er det kullforekomster. Knaben hadde Europas eneste molybdengruve med opp til 400 ansatte.\n_START_SECTION_\nFisk\n_START_PARAGRAPH_\nNorge er et av verdens st\xc3\xb8rste fiskeriland m\xc3\xa5lt i oppfisket mengde. Torsk, sild, makrell, lodde, sei, hyse og kolmule er viktige arter i norske farvann. Den fanges en del reker samt hummer og krabber i mindre volum. Den havg\xc3\xa5ende norske fiskefl\xc3\xa5ten h\xc3\xb8ster ogs\xc3\xa5 langt unna norskekysten. Ferskvannsfiske omfatter innlandsfisk, kreps, laks, sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret og sj\xc3\xb8r\xc3\xb8ye. Kommersielt innlandsfiske drives hovedsakelig i de store innsj\xc3\xb8ene som Mj\xc3\xb8sa og J\xc3\xb8lstravatnet. Fiskeretten i ferskvann h\xc3\xb8rer som hovedregel til grunneier. Artsrikdommen er st\xc3\xb8rst i de s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige delene av landet. Laks, sj\xc3\xb8\xc3\xb8rret og sj\xc3\xb8r\xc3\xb8ye fiskes hovedsakelig i elver med stang og er ettertraktet som rekreasjon blant annet i Alta, Namsen og Gaula. _NEWLINE_Rundt 1860 var det rundt 90.000 fiskere i Norge, etter et fall p\xc3\xa5 slutten av \xc3\xa5rhundret \xc3\xb8kte sysselsetting i fiskeriene til 100.000 rundt 1900 (mest i Europa utenom Storbritannia). Antall fiskere holdt seg til etter krigen, og falt til 35.000 i 1970 og er n\xc3\xa5 (2016) omkring 11.000. _NEWLINE_Oppdrett av laksefisk begynt rundt 1960 og har blitt en av landets viktigste n\xc3\xa6ringer. I 2018 var fisk den st\xc3\xb8rste eksportvaren (m\xc3\xa5lt i verdi) etter olje og gass. Norge eksporterte sj\xc3\xb8mat for 31,4 mrd kroner i 2000, og 94,5 milliarder i 2017. Av den samlede eksportverdien kom 72% fra havbruk (fiskeoppdrett m.m.), mens 28% kom fra fiskeriene. _NEWLINE_Det ble igangsatt privatiseringer i 2000, hvor regjeringen solgte en tredel av det helstatlige oljeselskapet Statoil. Norge st\xc3\xa5r utenfor EU etter folkeavstemningene i 1972 og i 1994, men er medlem av EFTA, en del av Schengenavtalen, og er sammen med Island og Liechtenstein en del av det indre markedet i EU gjennom E\xc3\x98S-avtalen._NEWLINE_Fiske har trolig siden landet ble bosatt v\xc3\xa6rt et viktig n\xc3\xa6ringsgrunnlag. Arkeologiske unders\xc3\xb8kelser viser at befolkningen i steinalderen fisket i saltvann, innsj\xc3\xb8er og elver. Torsk og sild, de to viktigste fiskeslagene, ble eksportert i vikingtiden hovedsakelig t\xc3\xb8rket. T\xc3\xb8rrfisk var et viktig eksportprodukt fra omkring \xc3\xa5r 1000. Salt til konservering ble tatt i bruk sent i Norge sammenlignet med andre land og klippfisk ble eksportert fra rundt 1740. Hvalfangst av betydning ble innledet av Svend Foyn i 1868. Hvalfangst var en stor n\xc3\xa6ring til 1968 da det ble stans i ekspedisjonene til S\xc3\xb8rishavet. Senere ble det bare drevet sm\xc3\xa5hvalfangst i Nord-Atlanteren.\n_START_SECTION_\nHusholdninger og arbeid\n_START_PARAGRAPH_\n38 prosent av husholdningene i Norge besto i 2016 av aleneboende, mot 34 prosent 25 \xc3\xa5r tidligere. Av samboende par var 28 prosent ugifte i 2015, en \xc3\xb8kning fra 11 prosent i 1990. og blant par under 30 er det mer vanlig \xc3\xa5 v\xc3\xa6re samboer enn \xc3\xa5 v\xc3\xa6re gift. Av nye giftem\xc3\xa5l i 2016 var rundt en tredel borgerlige vielser. Det var registrert ca 4600 homofile ekteskap eller partnerskap._NEWLINE_I 2015 var 2,8 millioner, eller 50 prosent av befolkningen i Norge sysselsatt. Kvinner utgjorde 47 prosent av disse. Av kvinner i alderen 15 - 74 var 68 prosent i arbeidsstyrken, mens tilsvarende tall for menn var 74 prosent. Av menn jobber 85 heltid, mens bare 62 prosent av kvinnene jobber heltid. Gjennomsnittlig \xc3\xa5rsl\xc3\xb8nn var 520.000 i 2015, og kvinners m\xc3\xa5nedsl\xc3\xb8nn er ca 86 prosent av menns m\xc3\xa5nedsl\xc3\xb8nn, omregnet til heltidsstilling. Her har det v\xc3\xa6rt en utjevning siden 1960, da kvinner tjente 60 prosent av menns l\xc3\xb8nn._NEWLINE_Antallet elever og studenter var ca 1,1 million i 2015, dette tilsvarer over 20 prosent av befolkningen. Over 90 prosent av ungdom i alderen 16 - 18 \xc3\xa5r g\xc3\xa5r videreg\xc3\xa5ende utdanning, en \xc3\xb8kning fra 65 prosent i 1980.\n_START_SECTION_\nSivilsamfunn\n_START_PARAGRAPH_\nI 2016 var i underkant av 1 814 000 personer registrert som medlem av norske arbeidstakerorganisasjoner. De st\xc3\xb8rste organisasjonene er LO, YS, Unio og Akademikerne, som tilsammen organiserte 93 prosent av alle medlemmene i arbeidstakerorganisasjonene, mot 87 prosent i 1999. LO er st\xc3\xb8rst, med nesten halvparten av alle organiserte. Organisasjonsgraden totalt i Norge var 49\xc2\xa0% i 2016, en liten nedgang fra 2006 da den var 49,5%. Andelen organiserte i offentlig sektor er ca 80\xc2\xa0%, mens den i privat sektor er ca 38\xc2\xa0%. Generelt er kvinner i st\xc3\xb8rre grad organisert enn menn, eldre i st\xc3\xb8rre grad enn unge, og personer med lang utdanning i st\xc3\xb8rre grad enn personer med kort utdanning._NEWLINE_Levek\xc3\xa5rsunders\xc3\xb8kelsen i 2014 viste at nesten 80 prosent av befolkningen var medlem av en eller flere organisasjoner, hvorav fag- og arbeidstakerorganisasjoner var den klart st\xc3\xb8rste gruppen. Men kun 45 prosent svarte at de var i aktive i organisasjonen de var medlem, og blant aktive medlemmer var de i idrettslag den st\xc3\xb8rste gruppen. Sju prosent av befolkningen er medlem av et politisk parti.\n_START_SECTION_\nHelse\n_START_PARAGRAPH_\nNorges helsevesen kan deles inn i prim\xc3\xa6rhelsetjenesten, som hver enkelt kommune har ansvar for, og spesialisthelsetjenesten, som er underlagt fire regionalt helseforetak. Norge innf\xc3\xb8rte fastlegeordningen i 2001, og helse- og sosialsektoren sysselsatte ca 325.000 mennesker i 2016, hvorav ca. 85% var kvinner. Cirka 70% av innbyggerne konsulterer sin fastlege \xc3\xa5rlig._NEWLINE_En gutt f\xc3\xb8dt i Norge i 2015 kunne forvente \xc3\xa5 bli 80,4 \xc3\xa5r, ei jente 84,2. Dette er en markant_NEWLINE_\xc3\xb8kning siden perioden 1946-1950, da tallene var henholdsvis 69,3 og 72,7 \xc3\xa5r. Spedbarsd\xc3\xb8deligheten er ca 3 av 1000, dvs ca 200 d\xc3\xb8dsfall i \xc3\xa5ret pr 2015._NEWLINE_Hjerte- og karsykdommer sto for nesten 40 prosent av d\xc3\xb8dsfallene i den norske befolkningen p\xc3\xa5 begynnelsen av 2000-tallet, etter en nedgang fra 1970-tallet. Dette har sunket videre, og i 2014 skyldte 29,6\xc2\xa0% av d\xc3\xb8dsfall i Norge hjerte- og karsykdommer. D\xc3\xb8dsfall p\xc3\xa5 grunn av kreft har i stedet \xc3\xb8kt og sto for n\xc3\xa6rmere 30 prosent de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene p\xc3\xa5 2000-tallet. I 2014 l\xc3\xa5 denne andelen p\xc3\xa5 27,4\xc2\xa0%. Grunnet nedgang i antall d\xc3\xb8dsfall knyttet til hjerte- og karsykdommer, samt stigende levealder, har andelen d\xc3\xb8dsfall som skyldes demenssykdommer \xc3\xb8kt fra 2,2\xc2\xa0% i 2000 til 7,6\xc2\xa0% i 2014._NEWLINE_Av voldsomme d\xc3\xb8dsfall er det fallulykker, trafikkulykker og selvmord som dominerer, selv om antallet slike d\xc3\xb8dsfall har sunket de siste \xc3\xa5rene._NEWLINE_Antall dagligr\xc3\xb8ykere i Norge har sunket fra 29\xc2\xa0% i 2002 til 12\xc2\xa0% i 2016. Antallet som bruker snus daglig l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 10\xc2\xa0% i 2016. Omsetningen av alkohol har ligget p\xc3\xa5 25 - 26 millioner liter de siste \xc3\xa5rene, der tendensen er noe nedgang i sprit, \xc3\xb8kning i vin og rusbrus, og stabilt volum av \xc3\xb8l.\n_START_SECTION_\nKriminalitet\n_START_PARAGRAPH_\nI levek\xc3\xa5rsunders\xc3\xb8kelsen for 2007 rapporterte rundt 5,5 prosent av befolkningen over 16 \xc3\xa5r \xc3\xa5 ha blitt utsatt for vold eller trusler det siste \xc3\xa5ret, og dr\xc3\xb8yt 10 prosent for tyveri eller skadeverk. Niv\xc3\xa5et er relativt stabilt i forhold til de foreg\xc3\xa5ende 25 \xc3\xa5rene med slike unders\xc3\xb8kelser. 3,6 prosent av befolkningen ble utsatt for noen av de n\xc3\xa6rmere 400 000 lovbruddene registrert anmeldt av politiet samme \xc3\xa5r, f\xc3\xb8rst og fremst tyverier og andre vinningslovbrudd. Drapsratene i Norge har p\xc3\xa5 2000-tallet holdt seg i underkant av ett drap per 100 000 innbygger \xc3\xa5rlig, et av de laveste niv\xc3\xa5ene i verden._NEWLINE_Politiet i Norge har det f\xc3\xb8rste ti\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 2000-tallet tatt rundt 80 000 enkeltpersoner hvert \xc3\xa5r p\xc3\xa5 bakgrunn av de anmeldte lovbruddene, hvorav omtrent 60 prosent pleier \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et forelegg (bot) og n\xc3\xa6rmere 30 prosent ender med \xc3\xa5 bli tiltalt for en domstol. Den vanligste \xc3\xa5rsaken til b\xc3\xa5de b\xc3\xb8telegging og fengsling som straff i Norge er trafikklovbrudd, men dette er ikke lovbrudd som gir de strengeste straffene._NEWLINE_Av de i gjennomsnitt rundt 3 400 personene som satt i fengsel i Norge i 2009 hadde n\xc3\xa6rmere 30 prosent et narkotikalovbrudd som det alvorligste lovbruddet, fulgt av vinningslovbrudd og vold som de nest st\xc3\xb8rste gruppene, begge p\xc3\xa5 over 20 prosent.\n_START_SECTION_\nMusikk\n_START_PARAGRAPH_\nNorges folkemusikktradisjon ble p\xc3\xa5 1800-tallet l\xc3\xb8ftet frem av de nasjonale musikkpionerene Ole Bull og Ludvig Mathias Lindeman og gjort til en viktig del av den norske nasjonsbyggingen. Norges internasjonalt kjente klassiske komponister Edvard Grieg og Johan Svendsen var dypt inspirert av den norske folkemusikken og brakte folketoner og norsk folkemusikkrytmikk inn i sin kunstmusikk. N\xc3\xa5r det gjelder popul\xc3\xa6rmusikk har Norge mange artister som driver med pop, rock eller elektronisk musikk. Blant dem som har gjort mest suksess internasjonalt er A-ha og R\xc3\xb6yksopp, og i nyere tid Kygo og Alan Walker. I tillegg har landet kjente jazzartister som Bugge Wesseltoft og Jan Garbarek. Norge har ogs\xc3\xa5 bidratt i utviklingen og veksten til Black Metal, med Mayhem, Burzum, Dimmu Borgir og Enslaved som kjente band.\n_START_SECTION_\nLitteratur og skriftkultur\n_START_PARAGRAPH_\nNorsk litteratur g\xc3\xa5r tilbake til norr\xc3\xb8ne kvad og kongesagaer som ble nedtegnet av Snorre Sturlason p\xc3\xa5 Island p\xc3\xa5 1200-tallet. Det best kjente middelalderverket er Kongespeilet som er et l\xc3\xa6reverk i form av dialog som ble laget for s\xc3\xb8nnene til Magnus Lagab\xc3\xb8te._NEWLINE_I dansketiden er de to mest ber\xc3\xb8mte skribentene Petter Dass, som skrev salmer og dikt hvorav det mest kjente er Nordlands Trompet, en poetisk skildring av Nordland, og den dansk-norske dramatikeren Ludvig Holberg som ogs\xc3\xa5 skrev romanen Nils Klims reise til den underjordiske verden._NEWLINE_P\xc3\xa5 1800-tallet var det en oppblomstring av norsk litteratur. Den nasjonalromantiske Henrik Wergeland og den mer europeiske Johan Sebastian Welhaven var to fremtredende poeter som sto for hver sin vidt forskjellige tradisjon. Henrik Ibsen er fremdeles regnet som en av verdens fremste dramatikere og den fremste representant for realisme innen teater. Andre fremtredende forfattere p\xc3\xa5 denne tiden var Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, Alexander Kielland og Jonas Lie som sammen med Ibsen ble regnet som de fire store p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet. I tillegg b\xc3\xb8r Arne Garborg og Amalie Skram fremheves som viktige forfattere p\xc3\xa5 denne tiden. Nevnes b\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 Peter Chr. Asbj\xc3\xb8rnsen og J\xc3\xb8rgen Moes utgivelser av norske folkeeventyr, som utkom f\xc3\xb8rste gang i 1840-\xc3\xa5rene. Til forskjell fra mesteparten av kunstlitteraturen, gjenspeilte eventyrene den sterke muntlige  fortellertradisjonen som fantes ute p\xc3\xa5 bygdene. Folkeeventyrenes folkelige spr\xc3\xa5kdrakt og bruk av norsk dagligtale, fikk stor betydning for utviklingen av det norske skriftspr\xc3\xa5ket og den norske litteraturen._NEWLINE_F\xc3\xb8rste halvdel av 1900-tallet ble dominert av Sigrid Undset og Knut Hamsun som begge var konservative og tilbakeskuende politisk selv om de skrev p\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt forskjellig m\xc3\xa5te. Begge disse vant Nobelprisen i litteratur._NEWLINE_I etterkrigstiden har det v\xc3\xa6rt et vidt spenn av forskjellig litteratur fra Jens Bj\xc3\xb8rneboe og Agnar Mykles kulturradikalisme til Dag Solstads venstreradikale modernisme til Erlend Loes naivisme. Jan Kj\xc3\xa6rstad, Lars Saabye Christensen og Erik Fosnes Hansen er kjente n\xc3\xa5levende skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re forfattere. Jon Fosse er den mest spilte norske dramatiker siden Henrik Ibsen, og var p\xc3\xa5 begynnelsen av 2000-tallet den mest spilte samtidsdramatiker i Europa.\n_START_SECTION_\nBilledkunst\n_START_PARAGRAPH_\nNorges folkekunsttradisjon omfatter blant annet brukskunst som rosemaling og treskj\xc3\xa6ring. 1800-tallet anses i ettertid som en gullalder innen norsk bildende kunst. Preget av samtidens r\xc3\xa5dende romantiske kunstideal oppn\xc3\xa5dde en rekke norske kunstnere internasjonal ber\xc3\xb8mmelse, som for eksempel Adolph Tidemand, Hans Gude og J.C. Dahl. Denne norske gullalderkunsten gjenspeiler i sine motiver norsk landskap, historie og folkekultur. Edvard Munch, som arbeidet i en stil kalt ekspresjonisme, er i dag den norske kunstner som er best kjent internasjonalt. I moderne tid er Odd Nerdrum, H\xc3\xa5kon Gullv\xc3\xa5g, Inger Sitter og \xc3\x98rnulf Opdahl blant de mest kjente norske malerne._NEWLINE_Gustav Vigeland er Norges mest kjente skulpt\xc3\xb8r og er mannen bak Vigelandsanlegget i Frognerparken. Fra etterkrigstiden er Arnold Haukeland og Nils Aas sentrale navn.\n_START_SECTION_\nIdrett\n_START_PARAGRAPH_\nSom i mange andre europeiske land er fotball den mest popul\xc3\xa6re sporten. I tillegg er ski- og vintersport sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6rt, og norske toppidrettsut\xc3\xb8vere har tradisjonelt hevdet seg internasjonalt i disse idrettene. Popul\xc3\xa6re vintersporter er langrenn, sk\xc3\xb8yter, skihopping, skiskyting og alpine grener._NEWLINE_Nettstedet Greatest Sporting Nation rangerer \xc3\xa5rlig verdens land ut ifra sportslige resultater, b\xc3\xa5de samlet sett og beregnet pr innbygger (Per Capita Cup). Norge kom der p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rsteplass i 2010 og 2011, og igjen i 2017. Mye av \xc3\xa5rsaken til dette tillegges den satsingen Norge gjorde etter sommer- og vinter-OL i 1984, der Norges medaljefangst ble beskjeden. Norges idrettsforbund og Norges Olympiske Komit\xc3\xa9 etablerte i 1985 \xc2\xabProsjekt 88\xc2\xbb, for \xc3\xa5 bedre resultatene fram mot sommer-OL 1988, og et av tiltakene var etableringen av Olympiatoppen i 1988. Olympiatoppen har til hensikt \xc3\xa5 etablere samarbeid p\xc3\xa5 tvers av de ulike idrettsmilj\xc3\xb8ene, og \xc3\xa5 gi \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte til ut\xc3\xb8vere._NEWLINE_Kjente idrettsut\xc3\xb8vere er blant annet Oscar Mathisen, John Arne Riise, Ole Gunnar Solskj\xc3\xa6r, Sonja Henie, Grete Waitz, Bj\xc3\xb8rn D\xc3\xa6hlie, Ole Einar Bj\xc3\xb8rndalen, Cato Zahl Pedersen, Petter Northug, Kjetil Andr\xc3\xa9 Aamodt, Jon R\xc3\xb8nningen, Andreas Thorkildsen, Petter Solberg, Johann Olav Koss, Marit Bj\xc3\xb8rgen, Kari Traa og hoppukevinnerne fra de senere \xc3\xa5rene Sigurd Pettersen og Anders Jacobsen.\n_START_SECTION_\nUNESCOs verdensarvliste\n_START_PARAGRAPH_\nVerdensarven i Norge best\xc3\xa5r av \xc3\xa5tte steder som er oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 UNESCOs verdensarvliste. Geirangerfjorden og N\xc3\xa6r\xc3\xb8yfjorden er oppf\xc3\xb8rt sammen som vestnorsk fjordlandskap.'