b'\n_START_ARTICLE_\nNy-\xc3\x85lesund\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nNy-\xc3\x85lesund ligger p\xc3\xa5 Br\xc3\xb8ggerhalv\xc3\xb8ya p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rkysten av Kongsfjorden p\xc3\xa5 nordvestlige del av \xc3\xb8ya Spitsbergen og er den nordligste bosetningen p\xc3\xa5 Svalbard. Br\xc3\xb8ggerhalv\xc3\xb8ya er et fjellandskap med 600-800 meter h\xc3\xb8ye fjelltopper, hvor Br\xc3\xb8ggertinden er det h\xc3\xb8yeste fjellet. Andre fjelltopper i omr\xc3\xa5det er Scheteligfjellet, Botnfjellet, Nobilefjellet, Nielsenfjellet og Dolotoppen._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det som er eid av Kings Bay AS er p\xc3\xa5 300 km\xc2\xb2._NEWLINE_Ny-\xc3\x85lesund ligger 1\xc2\xa0231 km fra Nordpolen, 107 km fra Longyearbyen og 2\xc2\xa0420 km fra Oslo.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nBr\xc3\xb8ggerhalv\xc3\xb8ya preges av skyveforkastninger fra den gang Gr\xc3\xb8nland ble presset mot Svalbard, noe som skjedde i tidlig terti\xc3\xa6r. Resultatet er at eldre grunnfjellslag ble liggende opp\xc3\xa5 yngre lag, blant annet i underkant av Zeppelinfjellets nordside._NEWLINE_Fra Brandalpynten utenfor Ny-\xc3\x85lesund mot Kongsfjordneset og omkring Br\xc3\xb8ggerbreane like s\xc3\xb8r for Ny-\xc3\x85lesund er det r\xc3\xb8dlig sandstein som stammer fra \xc3\xb8rkensand. \xc3\x98rkensanden er fra tiden da Svalbard l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 samme breddegrad som dagens \xc3\xb8rkenstr\xc3\xb8k i Nord-Afrika. Denne r\xc3\xb8dlige sandsteinen er \xc3\xa5rsaken til at breelvene i omr\xc3\xa5det har en sterk r\xc3\xb8dlig farge.\n_START_SECTION_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nI Kongsfjorden og i nabofjorden Krossfjorden er det mange fuglefjell med tilsammen flere hundre tusen sj\xc3\xb8fugler. I fuglefjellene finner man blant annet havhest, krykkje, lundefugl, teist og polarlomvi. I tilknytning til fuglefjellene er det vanlig med polarm\xc3\xa5ke og fjellrev. \xc3\x98yene i Kongsfjorden har en stor hekkebestand av \xc3\xa6rfugl, som i perioden 1982-2002 varierte mellom 1\xc2\xa0000 og 4\xc2\xa0500 par. P\xc3\xa5 \xc3\xb8yene har antallet hekkende hvitkinngjess \xc3\xb8kt til 250-300 par. Gjessene trekker inn til bebyggelsen i Ny-\xc3\x85lesund for \xc3\xa5 beite, noe som tidligere ga det en viss beskyttelse mot fjellrev. Men etter at et fjellrevpar etablerte et hi inne i bebyggelsen i 2003 gikk antall kyllinger br\xc3\xa5tt ned._NEWLINE_Andre fuglearter som er vanlig \xc3\xa5 se i omr\xc3\xa5det er tyvjo, svalbardrype, r\xc3\xb8dnebbterne, prakt\xc3\xa6rfugl, sn\xc3\xb8spurv, fj\xc3\xa6replytt, sm\xc3\xa5lom og havelle._NEWLINE_Ringsel, storkobbe og hvithval finnes i omr\xc3\xa5det. V\xc3\xa5ren 2002 ble det registrert 480 ringsel i Kongsfjorden._NEWLINE_P\xc3\xa5 Br\xc3\xb8ggerhalv\xc3\xb8ya ble det av Norsk Polarinstitutt satt ut 15 svalbardrein i 1978. Bestanden \xc3\xb8kte raskt p\xc3\xa5 grunn av gode beiter og lav vinterd\xc3\xb8delighet og i 1993 hadde bestanden \xc3\xb8kt til 375 dyr. Vinteren 1994 var det mye sn\xc3\xb8 og nedising av beitene, noe som f\xc3\xb8rte til stor vinterd\xc3\xb8delighet og bestanden ble redusert til 75 dyr.\n_START_SECTION_\nSamferdsel og IT\n_START_PARAGRAPH_\nHamnerabben er flyplassen i Ny-\xc3\x85lesund, som har flere avganger ukentlig til Longyearbyen. Ny-\xc3\x85lesund har et kaianlegg p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av Kongsfjorden og 9,8 km med vei._NEWLINE_Maritim Radio har en helautomatisert kystradiostasjon like utenfor Ny-\xc3\x85lesund, og denne er, i likhet med alle de andre norske kystradiostasjonene i Atlanterhavet, styrt fra den bemannede stasjonen i Bod\xc3\xb8._NEWLINE_Telenor har en dobbel (2x) 155 mb/s radiolinje bredb\xc3\xa5ndsforbindelse fra hovedanlegget i Longyearbyen til Ny-\xc3\x85lesund. Denne dekker behovene for tale- og IP-kommunikasjon, og muliggj\xc3\xb8r for eksempel bredb\xc3\xa5ndstilbudet med triple\'play og TV over internett (IPTV) i Ny-\xc3\x85lesund. Det er derimot ikke utbygd mobildekning i tettstedet.\n_START_SECTION_\nLokalpolitikk\n_START_PARAGRAPH_\n6. august 1971 ble Det stedlige svalbardr\xc3\xa5d opprettet som et r\xc3\xa5dgivende organ for den sentrale og lokale offentlige administrasjonen. R\xc3\xa5det bestod av 15 medlemmer, hvor 13 av medlemmene kom fra Longyearbyen og en fra henholdsvis Ny-\xc3\x85lesund og Isfjord radio. R\xc3\xa5det kunne ta opp sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l som var av betydning for befolkningen p\xc3\xa5 Svalbard. Representantene for Ny-\xc3\x85lesund og Isfjord radio deltok kun ved behandlingen av saker som ikke gjaldt Longyearbyen. I 1974 ble sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om lokaldemokrati dr\xc3\xb8ftet p\xc3\xa5 nytt, men Trygve Brattelis andre regjering konkluderte med at tiden fremdeles ikke var moden for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re Svalbard til et eget fylke eller innf\xc3\xb8re kommunalt selvstyre. Som en videref\xc3\xb8ring av Det stedlige svalbardr\xc3\xa5d ble Svalbardr\xc3\xa5det opprettet 12. august 1981 og i 1993 ble det for f\xc3\xb8rste gang stilt politiske lister til Svalbardr\xc3\xa5dsvalget. Svalbardr\xc3\xa5det ble nedlagt ved opprettelsen av Longyearbyen lokalstyre 1. januar 2002.\n_START_SECTION_\nTurisme og vern\n_START_PARAGRAPH_\nNordpolhotellet i Ny-\xc3\x85lesund \xc3\xa5pnet i 1936, men p\xc3\xa5 grunn av utbruddet av andre verdenskrig i 1939 ble hotellet stengt. Sommeren 1965 ble hotellet gjen\xc3\xa5pnet, men stengte allerede \xc3\xa5ret etter grunnet sviktende bes\xc3\xb8kstall. Bygget fungerer i dag som forlegning for bes\xc3\xb8kende forskere, men har av historiske \xc3\xa5rsaker beholdt navnet "Nordpolhotellet"._NEWLINE_Et voksende antall cruiseskip ble sammen med den lokale forurensningen fra kraftstasjonen i Ny-\xc3\x85lesund s\xc3\xa6rlig vektlagt som problematisk i forskningsrapporten \xc2\xabEnvironmental impact assessment of the research activities in Ny-\xc3\x85lesund 2006\xc2\xbb som omhandler forskningsaktiviteten og dens p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 milj\xc3\xb8et i Ny-\xc3\x85lesund. Ny-\xc3\x85lesund ble i 2006 bes\xc3\xb8kt av 26\xc2\xa0000 cruiseturister, en tredobling i forhold til 1996._NEWLINE_Ny-\xc3\x85lesund har Svalbards st\xc3\xb8rste samling av kulturminner og bygninger som er automatisk fredet. Sysselmannen p\xc3\xa5 Svalbard f\xc3\xb8rer utvidet oppsyn og vedlikehold av anlegget, som inng\xc3\xa5r i de 50 mest prioriterte kulturminnene p\xc3\xa5 Svalbard._NEWLINE_Blant severdighetene er Ny-\xc3\x85lesund By- og Gruvemuseum. Museet er lokalisert i den gamle butikken og omfatter blant annet polarferdene til Roald Amundsen midt p\xc3\xa5 1920-tallet, gruvedriften og hverdagslivet i perioden 1917-1963. Museet omfatter ogs\xc3\xa5 en hytte innredet som en gruvearbeiderbolig fra begynnelsen av 1960-tallet.\n_START_SECTION_\nEtablering av kulldrift\n_START_PARAGRAPH_\nDen engelske hvalfangeren Jonas Poole fant kullstykker ved Kongsfjorden i 1610 og anses for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den f\xc3\xb8rste i omr\xc3\xa5det. Mer enn 300 \xc3\xa5r skulle g\xc3\xa5 f\xc3\xb8r det igjen ble funnet kull i omr\xc3\xa5det. Erling Einar Angell Thiis henvendte seg i 1916 til formannskapet i \xc3\x85lesund og tilb\xc3\xb8d byen \xc3\xa5 overta Green Harbour Coal Companys kullfelter i Kongsfjorden. Formannskapet henviste Angell Thiis videre til advokat Trygve Klausen, som satte ham i kontakt med Peter S. Brandal. Peter S. Brandal, Trygve Klausen, Michael Knutsen og Trygve Jervell var p\xc3\xa5 denne tiden kompanjonger og eide selskapet "AS Ishavet" sammen. Disse fire pionerene ble enige om at Brandal, - som hadde en fl\xc3\xa5te av kullfyrte fiskefart\xc3\xb8yer og trengte kull til disse, da han var blitt svartelistet av britiske myndigheter p\xc3\xa5 grunn av handel med Tyskland under f\xc3\xb8rste verdenskrig. - skulle sikre seg forkj\xc3\xb8psrett til kullfeltene ved Kongsfjorden. Samme sommer dro Brandal og Knutsen til Kongsfjorden med en arbeidsstyrke p\xc3\xa5 60 mann for \xc3\xa5 kartlegge og drive fors\xc3\xb8ksdrift. De vendte tilbake med 300 tonn kull. Den 14. desember 1916 stiftet Peter S. Brandal, Trygve Klausen, Michael Knutsen og Trygve Jervell  Kings Bay Kull Company og overtok rettighetene til omr\xc3\xa5det for 250\xc2\xa0000 kroner. Allerede v\xc3\xa5ren 1918 solgte Trygve Jervell alle sine aksjer, likt fordelt til de tre andre eierne. Fra da av var eierne av Kings Bay Kull Company AS h\xc3\xb8yesterettsadvokat Trygve Klausen og fiske- og ishavsrederne Peter S. Brandal og Michael Knutsen._NEWLINE_Like f\xc3\xb8r start trengte selskapet l\xc3\xa5n til videre drift, et l\xc3\xa5n som ble innvilget av Aalesunds Kreditbank. Perioden da kulldriften i Ny-\xc3\x85lesund startet g\xc3\xa5r under navnet jobbetiden, en periode hvor det var lett \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kreditt. _NEWLINE_Anleggsarbeidene ble p\xc3\xa5begynt sommeren 1917. Alt m\xc3\xa5tte bygges opp, slik som gruver, jernbane for \xc3\xa5 frakte kullet fra gruvene til kaien, verksteder, boliger med mer. Den f\xc3\xb8rste vinteren overvintret 62 mann. Agnes var den f\xc3\xb8rste gruven som ble \xc3\xa5pnet og sommeren etter \xc3\xa5pnet gruven Advokaten. Den f\xc3\xb8rste sesongen ble det skipet ut 15\xc2\xa0000 tonn kull._NEWLINE_I 1919 var de samlede l\xc3\xa5nene i Aalesunds Kreditbank oppe i 2,6 millioner kroner og banken ville ikke \xc3\xb8ke l\xc3\xa5nerammen. Kings Bay Kull Company henvendte seg til Handelsdepartementet, hvor selskapet fikk innvilget et tilskudd p\xc3\xa5 en million kroner i mai 1920 og ytterligere en million samme h\xc3\xb8st. Tilskuddene ble gitt som forskudd p\xc3\xa5 kulleveranser til den norske stat. I 1923 var gjelden til den norske stat oppe i 3,6 millioner kroner._NEWLINE_Bel\xc3\xb8pet var betydelig, til sammenligning var den norske stats totale inntekter i 1920 p\xc3\xa5 12,5 millioner kroner. Kings Bay Kull Companys \xc3\xb8konomiske problemer fortsatte utover 1920-tallet, og i 1925\xe2\x80\x931926 ble gruvedriften midlertidig stanset._NEWLINE_I mai 1929 opprettet Handelsdepartementet en kommisjon som skulle vurdere statens interesser i kulldriften p\xc3\xa5 Svalbard. P\xc3\xa5 kommisjonens anbefaling ble gruvevirksomheten i Ny-\xc3\x85lesund lagt ned samme \xc3\xa5r, og i stedet konsentrert om forekomstene rundt Longyearbyen. Den norske stat overtok alle aksjene i Kings Bay Kull Company i 1933 og i 1945 ble kulldriften startet igjen.\n_START_SECTION_\nNordpolekspedisjoner\n_START_PARAGRAPH_\nSom verdens nordligste havn har Ny-\xc3\x85lesund v\xc3\xa6rt startstedet for mange arktiske ekspedisjoner og redningsekspedisjoner Bl.a. Roald Amundsens og Lincoln Ellsworths ferd med luftskipet Norge i 1926 og Umberto Nobiles ferd \xc3\xa5ret etter med luftskipet Italia. Fort\xc3\xb8yningsmasten som ble brukt st\xc3\xa5r fortsatt, mens den store hangaren som ble bygget er revet.\n_START_SECTION_\nFlyferd til Nordpolen\n_START_PARAGRAPH_\nAmundsen var \xc3\xa5pen for bruk av moderne teknikk p\xc3\xa5 polarferder. H\xc3\xb8sten 1913 var Roald Amundsen i USA p\xc3\xa5 foredragsturn\xc3\xa9, og han var samtidig opptatt med forberedelsene til en ny nordpolferd. Etter en flytur i San Francisco fikk han \xc3\xb8ynene opp for flyvningens muligheter. Da han kom hjem til Norge igjen, var han i l\xc3\xb8pet av vinteren p\xc3\xa5 flere bes\xc3\xb8k til Kjeller for \xc3\xa5 bli med Einar Sem-Jacobsen som passasjer. Flyturene interesserte ham og han ba om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 anledning til \xc3\xa5 l\xc3\xa6re \xc3\xa5 fly selv. Forsvarsdepartementet ga tillatelse til dette og 11. juni 1914 tok han det f\xc3\xb8rste sivile flysertifikat i Norge, p\xc3\xa5 Gardermoen._NEWLINE_I 1925 gjorde Amundsen et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 fly over Nordpolen med de to Dornier-Wal-flyb\xc3\xa5tene \xc2\xabN\xe2\x80\x9324\xc2\xbb og \xc2\xabN\xe2\x80\x9325\xc2\xbb. Ekspedisjonen ble sponset med 100\xc2\xa0000 dollar av den velst\xc3\xa5ende gruveeieren James Ellsworth, med betingelse om at hans s\xc3\xb8nn Lincoln Ellsworths fikk delta. I tillegg mottok ekspedisjonen statlig st\xc3\xb8tte, da statsminister Johan Ludwig Mowinckel mente det var viktig \xc3\xa5 \xc2\xabknytte Norges navn til de arktiske \xc3\xb8yene\xc2\xbb._NEWLINE_Den 21. mai 1925 startet de to flyb\xc3\xa5tene fra Ny-\xc3\x85lesund. P\xc3\xa5 \xc2\xabN\xe2\x80\x9325\xc2\xbb var Hjalmar Riiser-Larsen flyger, Roald Amundsen navigat\xc3\xb8r, og Karl Feucht mekaniker. P\xc3\xa5 \xc2\xabN\xe2\x80\x9324\xc2\xbb var Leif Ragnar Dietrichson flyger, Lincoln Ellsworth navigat\xc3\xb8r og Oskar Omdal mekaniker. De landet p\xc3\xa5  87\xc2\xb0 44\' nord og hadde store vanskeligheter med \xc3\xa5 komme i lufta igjen. \xc2\xabN\xe2\x80\x9324\xc2\xbb var skadet og m\xc3\xa5tte etterlates. F\xc3\xb8rst 15. juni hadde de f\xc3\xa5tt laget en provisorisk startbane p\xc3\xa5 500 meter p\xc3\xa5 isen der de maktet \xc3\xa5 ta av med \xc2\xabN\xe2\x80\x9325\xc2\xbb med alle seks om bord. _NEWLINE_De landet samme dag i Brennevinsfjorden p\xc3\xa5 Nordaustlandet. Stedet fikk navnet Amundsenodden og omr\xc3\xa5det ble navngitt Dornier-Walflya. Selfangstskuta \xc2\xabSj\xc3\xb8liv\xc2\xbb fra Balsfjord var i omr\xc3\xa5det og reddet Amundsen og hans menn tilbake til Ny-\xc3\x85lesund.\n_START_SECTION_\nLuftskipet \xc2\xabNorge\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nI 1926 gjorde Amundsen et nytt fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 n\xc3\xa5 Nordpolen med luftskipet \xc2\xabNorge\xc2\xbb. Luftskipet var tegnet og bygget av den italienske ingeni\xc3\xb8ren Umberto Nobile. Nobile f\xc3\xb8rte luftskipet fra den italienske hovedstaden Roma til Ny-\xc3\x85lesund. I forkant hadde det blitt bygd en luftskiphangar p\xc3\xa5 3\xc2\xa0740 kvadratmeter og en fort\xc3\xb8yningsmast. Luftskipet forlot Ny-\xc3\x85lesund 11. mai 1926 med en besetning p\xc3\xa5 16. Sponsoren Lincoln Ellsworth var med som navigat\xc3\xb8r, Jacob Bjerknes var ekspedisjonens meteorolog og Oskar Omdal var mekaniker. \xc2\xabNorge\xc2\xbb passerte den geografiske nordpol neste dag kl 2.20. Ferden fortsatte videre til Teller i Alaska hvor de landet 13. eller 14. mai. _NEWLINE_De tre ekspedisjonene som hevdet \xc3\xa5 ha n\xc3\xa5dd Nordpolen f\xc3\xb8r \xc2\xabNorge\xc2\xbb er alle omdiskutert. Det gjelder ekspedisjonene til amerikanerne Richard E. Byrd og Floyd Bennett som startet noen f\xc3\xa5 dager f\xc3\xb8r \xc2\xabNorge\xc2\xbb fra Ny-\xc3\x85lesund med et Fokker-fly. De andre ekspedisjonene er de til Frederick Cook i 1908 og Robert Peary i 1909. Hvis ingen av disse n\xc3\xa5dde Nordpolen, ledet Amundsen b\xc3\xa5de den f\xc3\xb8rste ekspedisjonen som n\xc3\xa5dde Nordpolen og den som n\xc3\xa5dde Sydpolen. Udiskutabelt er det at Amundsen og rormann Oscar Wisting var de to f\xc3\xb8rste i verden som n\xc3\xa5dde begge polpunktene.\n_START_SECTION_\nLuftskipet \xc2\xabItalia\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nEtter nordpolferden oppstod det en dyp uenighet mellom Roald Amundsen og Umberto Nobile. De hadde forskjellige oppfatninger av sine respektive roller som ekspedisjonens leder og om hvem som hadde \xc3\xa6ren for ferden. I 1928 planla Umberto Nobile fem arktisekspedisjoner med luftskipet \xc2\xabItalia\xc2\xbb med Ny-\xc3\x85lesund som utgangspunkt. _NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste turen startet 11. mai, men etter \xc3\xa5tte timer returnerte luftskipet p\xc3\xa5 grunn av problemer med ising og kontrollsystemene. 15. mai startet en 4\xc2\xa0000 km lang flytur til det da uannekterte Nikolai IIs land, hvor det ble samlet inn meteorologiske-, magnetiske- og geografiske data. _NEWLINE_Den tredje ferden startet 23. mai fra Ny-\xc3\x85lesund og 24. mai kl 00:24 n\xc3\xa5dde luftskipet Nordpolen. Nobile hadde tenkt \xc3\xa5 fire ned vitenskapsmenn p\xc3\xa5 polpunktet, men forverrede v\xc3\xa6rforhold gjorde at de returnerte to timer senere. 25. mai havarerte luftskipet p\xc3\xa5 Nordaustlandet og en av verdens st\xc3\xb8rste internasjonale polarredningsaksjoner ble igangsatt. Flere nasjoner deltok i fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 finne og redde Nobile og hans menn. En av dem som sa seg villig til \xc3\xa5 delta i leteaksjonen var Roald Amundsen, som fikk flyb\xc3\xa5ten \xc2\xabLatham\xc2\xbb til disposisjon av Frankrike. \xc2\xabLatham\xc2\xbb med et mannskap p\xc3\xa5 syv forlot Troms\xc3\xb8 18. juni 1928. Et par timer etter avreisen oppfanget en kullb\xc3\xa5t fra Svalbard svake n\xc3\xb8dsignaler som ble antatt \xc3\xa5 komme fra \xc2\xabLatham\xc2\xbb. Det er antatt at flyet ble tvunget ned som f\xc3\xb8lge av d\xc3\xa5rlig v\xc3\xa6r, og havarerte i n\xc3\xa6rheten av Bj\xc3\xb8rn\xc3\xb8ya. Da det senere drev inn noen vrakdeler, en flott\xc3\xb8r og en bensintank, og det ble bekreftet at disse stammet fra \xc2\xabLatham\xc2\xbb, kunne en ikke lenger h\xc3\xa5pe p\xc3\xa5 at Amundsen hadde berget seg i land et eller annet sted i Ishavet. Bensintanken viste tegn til \xc3\xa5 ha blitt fors\xc3\xb8kt reparert, og dette kan tyde p\xc3\xa5 at noen har overlevd landingen. Hva som egentlig skjedde er fortsatt ubesvart._NEWLINE_Besetningen p\xc3\xa5 luftskipet Italia ble reddet av en russisk isbryter og av svenske og finske fly. Av en besetning p\xc3\xa5 17 d\xc3\xb8de \xc3\xa5tte og ni overlevde, deriblant Nobile. Totalt deltok tyve fly, fjorten skip og 1\xc2\xa0400 mennesker fra seks nasjoner i redningsaksjonen.\n_START_SECTION_\nTelegrafstasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nNy-\xc3\x85lesund fikk tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8s telegrafstasjon i 1918. Gruveselskapet Kings Bay var avhengig av kommunikasjon med verden utenfor og med en tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8s telegrafforbindelse ble forretningene langt mer effektive enn med post. Sikkerheten ble ogs\xc3\xa5 bedre, for arbeidet i gruvene var risikofylt. Det var ofte ulykker, og da var telegrafen god \xc3\xa5 ha. Telegrafstasjonen var eid av Kings Bay, men var underlagt en del retningslinjer fra Norges Telegrafv\xc3\xa6sen for priser, utstyr, oppl\xc3\xa6ring og tilgjengelighet. _NEWLINE_Telegrafstasjonen var sentral under Amundsens ekspedisjoner i 1925 og 1926. Da Nobile og luftskipet \xc2\xabItalia\xc2\xbb forsvant p\xc3\xa5 veg mot Nordpolen i 1928, dro blant andre Amundsen ut med flyet \xc2\xabLatham 47\xc2\xbb for \xc3\xa5 lete etter luftskipet. Flyet med Amundsen forsvant og er aldri blitt funnet. Telegrafen i Ny-\xc3\x85lesund var det siste stedet som h\xc3\xb8rte livstegn fra \xc2\xabLatham 47\xc2\xbb og Roald Amundsen. _NEWLINE_Telegrafstasjonen sto ferdig restaurert v\xc3\xa5ren 2014. Inne p\xc3\xa5 stasjonen har Telemuseet laget en utstilling og nettside fra stasjonens levetid fra 1918\xe2\x80\x931964.\n_START_SECTION_\nEtablering av fiskeristasjon\n_START_PARAGRAPH_\nI seks \xc3\xa5r, fra 1873 til 1883, var det omfattende torskefiske rundt Spitsbergen, men sommeren 1883 vendte fiskefl\xc3\xa5ten p\xc3\xa5 18 b\xc3\xa5ter tomhendt tilbake til fastlandet. Etter femti \xc3\xa5r vendte torsken tilbake til bankene utenfor Spitsbergen og i 1935 ble det etablert en forsyningsbase for fiskerne i Ny-\xc3\x85lesund. Handelsdepartementet bevilget 20\xc2\xa0000 kroner til drift av stasjonen. Kings Bay Kull Companys \xc3\xa5tte mann solgte salt, proviant, bunkers, verkstedtjenester og andre forsyninger til fiskerne. I tillegg ble et lite trandamperi anlagt. Forsyningsstasjonen var popul\xc3\xa6r blant fiskerne, men f\xc3\xb8rste drifts\xc3\xa5r endte likevel med et underskudd. For 1936-sesongen bevilget departementet 50\xc2\xa0000 kroner og Kings Bay Kull Company hadde fjorten mann ansatt. Et hundretalls fiskeb\xc3\xa5ter oppn\xc3\xa5dde god fangst i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene. Fra 1936 var fisket ujevnt og departementet innstilte st\xc3\xb8tten fra 1937. Skipsreder Jacob Kj\xc3\xb8de drev stasjonen videre til 1939, da den ble lagt ned p\xc3\xa5 grunn av mangel p\xc3\xa5 torsk p\xc3\xa5 fiskefeltene utenfor.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nUnder andre verdenskrig ble alle beboerne p\xc3\xa5 Svalbard evakuert. Befolkningen i Ny-\xc3\x85lesund ble f\xc3\xb8rst transportert til Longyearbyen for deretter \xc3\xa5 bli fraktet til Skottland med \xc2\xabEmpress of Canada\xc2\xbb. Kraftstasjonen, radiomasten, jernbanespor og gruveinnganger i Ny-\xc3\x85lesund ble \xc3\xb8delagt for \xc3\xa5 hindre tyskerne i \xc3\xa5 ta noe av det i bruk.\n_START_SECTION_\nGjenopptagelse av gruvedriften\n_START_PARAGRAPH_\nEtter andre verdenskrig var ettersp\xc3\xb8rselen etter kull h\xc3\xb8y og prisene gode. Gruvedriften i Ny-\xc3\x85lesund ble gjenopptatt i 1945 og i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xa5 \xc3\xa5r kom produksjonen opp i 60\xc2\xa0000 tonn, men driftsforholdene var vanskelige med gassutvikling og lekkasjer i gruvesjaktene._NEWLINE_I 1948 ble Ny-\xc3\x85lesund rammet av den f\xc3\xb8rste gruveulykken, som kostet 15 mennesker livet. Til sammen seks eksplosjonsulykker krevde 82 menneskeliv. Modernisering, sikkerhetstiltak og nye anlegg skulle minske risikoen. I 1961 hadde den norske stat investert tilsammen 21,7 millioner kroner. Opptrappingen i Ny-\xc3\x85lesund kom imidlertid p\xc3\xa5 et uheldig tidspunkt, da prisene p\xc3\xa5 kullmarkedet falt kraftig i 1957.\n_START_SECTION_\nKings Bay-saken\n_START_PARAGRAPH_\nDen endelige avviklingen av kullutvinningen skjedde i 1963, etter den store gruveulykken 5. november 1962 i Esthergruven. Ulykken krevde 21 liv og for 11 av disse ble gruven en gravplass. I perioden 1946 til 1962 hadde i alt 76 mennesker mistet livet i gruvene. I 1963 ble Ny-\xc3\x85lesund forlatt. Den offentlige debatten etter ulykken var ladet. I Stortinget ble det fremmet et mistillitsforslag mot regjeringen Gerhardsen av Sosialistisk Folkeparti og de ikke-sosialistiske partiene fordi man mente at sikkerheten ikke var godt nok ivaretatt. Einar Gerhardsen og hans regjering gikk av 28. august 1963 og ble etterfulgt av koalisjonsregjeringen til John Lyng, en regjering som ble felt under en m\xc3\xa5ned etter tiltredelsen, som f\xc3\xb8lge av et mistillitsforslag fra Sosialistisk Folkeparti og Arbeiderpartiet._NEWLINE_Etter gruveulykken i 1962 ble det satt i gang landsomfattende innsamling til de etterlatte. Selskapet hadde i 1958 opprettet Kings Bay D\xc3\xb8dsskadefond, og Arbeiderforeningen hadde tegnet ulykkesforsikring for medlemmene. Rikstrygdeverket utbetalte \xc3\xa5rlige pensjoner til ni enker og 23 barn under 18 \xc3\xa5r etter ulykken i -62._NEWLINE_Kvinneforeningen \xc2\xabPolarklokken\xc2\xbb i Ny-\xc3\x85lesund bevilget penger til \xc3\xa5 reise en bauta til minne om de omkomne i Kings Bays historie. Foreningen ga ogs\xc3\xa5 penger til barna etter de omkomne fra ulykken i 1962. Staten betalte erstatninger.\n_START_SECTION_\nSenter for arktisk forskning\n_START_PARAGRAPH_\nEtter nedleggelsen av gruvedriften var det \xc3\xb8nskelig fra myndighetenes side \xc3\xa5 finne alternative bruksomr\xc3\xa5der for eiendommene og dens bygninger. Blant de alternativene som ble vurdert var forsyningsbase for reketr\xc3\xa5lere og oljeboringsvirksomhet, fiskeforedlingsanlegg, hotellvirksomhet og forskningsvirksomhet._NEWLINE_I 1964 ble bygningene utleid til Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Forskningsr\xc3\xa5d, som p\xc3\xa5 vegne av Den europeiske romfartsorganisasjonen (ESRO) bygget og drev en telemetristasjon. Telemetristasjonen var p\xc3\xa5 plass i 1967 og stasjonen i Ny-\xc3\x85lesund var en av fire i ESROs nettverk. Dataene ble ikke analysert og bearbeidet i Ny-\xc3\x85lesund, men sendt annenhver uke til Darmstadt i Tyskland. Telemetristasjonen ble nedlagt i 1974. I 1966 startet Nordlysobservatoriet i Troms\xc3\xb8 med aktiviteter, og i 1968 installerte Norsk Polarinstitutt seg i en av Ny-\xc3\x85lesunds bygninger. Men virksomheten i Ny-\xc3\x85lesund var likevel liten og i sesongen 1974/1975 overvintret bare syv mann, to var tilknyttet Norsk Polarinstitutts forskningsstasjon og fem var vaktmannskap og ansvarlig for vedlikehold p\xc3\xa5 vegne av Kings Bay Kull Company. _NEWLINE_Betydelige midler fra EUs rammeprogrammer g\xc3\xa5r til forskningen i Ny-\xc3\x85lesund. Fra 1997 til 2002 hadde fem stasjoner i Ny-\xc3\x85lesund EU-status som "large scale facility" (LSF). Stasjonene som er med i programmene forplikter seg til \xc3\xa5 tilby infrastruktur i et uforurenset, nesten uber\xc3\xb8rt omr\xc3\xa5de, til EU-finansierte forskere.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98nske om pr\xc3\xb8veboring etter gull\n_START_PARAGRAPH_\nStore Norske Spitsbergen Kulkompani s\xc3\xb8kte i 2002 om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re pr\xc3\xb8veboringer etter gull i Svansen-omr\xc3\xa5det, ca. 18 km fra Ny-\xc3\x85lesund. Bakgrunnen for pr\xc3\xb8veborings\xc3\xb8nsket var at pr\xc3\xb8ver fra 1988 har p\xc3\xa5vist at det er gullforekomster i omr\xc3\xa5det, hvor en 11 kilometer lang struktur er spesielt interessant. Overflatepr\xc3\xb8ver viste 10 gram gull per tonn over store omr\xc3\xa5der, noe som er relativt h\xc3\xb8yt._NEWLINE_Store Norske Spitsbergen Kulkompani hadde tidligere levert inn en s\xc3\xb8knad om pr\xc3\xb8veboring etter gull, men denne ble nektet behandlet f\xc3\xb8r en konsekvensutredning var gjennomf\xc3\xb8rt. Utredningen konkluderte med at de milj\xc3\xb8messige og samfunnsmessige konsekvensene av pr\xc3\xb8veboringen er ubetydelige. Konsekvensutredningen ble deretter sendt p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ring, hvor h\xc3\xb8ringsuttalelsene stort sett var negative. Motstanden var begrunnet ut ifra at drivverdige funn ville f\xc3\xb8re til \xc3\xb8kt aktivitet og dermed \xc3\xb8kt forurensning av luften, som ikke er forenlig med forskningsprogrammene som overv\xc3\xa5ker luften i Ny-\xc3\x85lesund. I tillegg mente flere at utredningen var mangelfull._NEWLINE_P\xc3\xa5 tross av sterke protester fra det internasjonale forskermilj\xc3\xb8et, ga Sysselmannen p\xc3\xa5 Svalbard i juni 2003 Store Norske Spitsbergen Kulkompani tillatelse til \xc3\xa5 p\xc3\xa5begynne pr\xc3\xb8veboring etter gull ved Svansen p\xc3\xa5 visse vilk\xc3\xa5r. Sysselmannens vedtak ble p\xc3\xa5klaget til Milj\xc3\xb8verndepartementet av Kings Bay AS og samarbeidsorganet for de utenlandske og norske institusjonene som driver forskning i Ny -\xc3\x85lesund (NySMAC). Hvorp\xc3\xa5 milj\xc3\xb8vernminister B\xc3\xb8rge Brende 9. januar 2004 trakk tilbake tillatelsen p\xc3\xa5 bakgrunn av luftutslippene fra pr\xc3\xb8veboringsaktiviteten vil kunne ha negativ innvirkning p\xc3\xa5 forskningsaktiviteten i Ny-\xc3\x85lesund, og da spesielt m\xc3\xa5lingene av langtransportert luftforurensning ved forskningsstasjonen.'