b'\n_START_ARTICLE_\nPeter I \xc3\x98y\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nPeter I \xc3\x98y ble oppdaget 21. januar 1821 av Fabian Gottlieb von Bellingshausens russiske ekspedisjon med fart\xc3\xb8yene \xc2\xabVostok\xc2\xbb og \xc2\xabMirnyj\xc2\xbb. Pakkis forhindret Bellingshausen \xc3\xa5 komme n\xc3\xa6rmere \xc3\xb8ya enn 25 kilometer. Det var til da den s\xc3\xb8rligste observasjon av land, og ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste observasjonen av land s\xc3\xb8r for den s\xc3\xb8rlige polarsirkelen. I januar 1910 bekreftet Jean-Baptiste Charcots andre antarktisekspedisjon \xc3\xb8yas eksistens, men heller ikke denne ekspedisjonen var i stand til \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re en ilandstigning. Pakkisen stoppet ekspedisjonsskipet \xc2\xabPourquoi-Pas?\xc2\xbb fem kilometer fra land._NEWLINE_Den norske hvalfangstrederen Lars Christensen finansierte en rekke ekspedisjoner til Antarktis, b\xc3\xa5de for \xc3\xa5 drive utforskning og for \xc3\xa5 kreve land for Norge. Det sistnevnte var motivert av britisk skattlegging av de landbaserte hvalfangststasjonene i britiske kravomr\xc3\xa5der, og Christensen h\xc3\xa5pet \xc3\xa5 etablere stasjoner p\xc3\xa5 norsk territorium for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 bedre vilk\xc3\xa5r. I 1927 seilte Odd I-ekspedisjonen under ledelse av Eyvind Tofte rundt \xc3\xb8ya og unders\xc3\xb8kte den fra ekspedisjonsskipet \xc2\xabOdd I\xc2\xbb. Ekspedisjonen var imidlertid ikke i stand til \xc3\xa5 komme i land. Den f\xc3\xb8rste ilandstigningen ble utf\xc3\xb8rt av den andre Norvegia-ekspedisjonen under ledelse av Ola Olstad, og med den erfarne Antarktis-kapteinen Nils Larsen som skipsf\xc3\xb8rer. De steg i land 2. februar 1929 og gjorde krav p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya for Norge. Larsen gjorde et nytt fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 ilandstigning i 1931, men ble hindret av pakkis. Den 6. mars 1931 ble anneksjonen stadfestet av myndighetene ved kongelig resolusjon, og siden 24. mars 1933 har den hatt status som norsk biland._NEWLINE_Den neste ilandstigningen ble foretatt 10. februar 1948 av Brategg-ekspedisjonen, ogs\xc3\xa5 denne gangen med Nils Larsen som f\xc3\xb8rer av ekspedisjonsfart\xc3\xb8yet, \xc2\xabBrategg\xc2\xbb. Biologiske, geologiske og hydrografiske unders\xc3\xb8kelser p\xc3\xa5gikk i tre dager f\xc3\xb8r pakkisen tvang ekspedisjonen til \xc3\xa5 forlate \xc3\xb8ya. Det ble bygget en hytte og lagt igjen en kopi av anneksjonsdokumentet fra 1929. Den 23. juni 1961 ble Peter I \xc3\x98y underlagt Antarktistraktatens bestemmelser etter at Norge hadde signert traktaten i 1959. Siden dengang har det v\xc3\xa6rt gjennomf\xc3\xb8rt en rekke landganger p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya av forskere fra ulike nasjoner, og enkelte cruiseskipsanl\xc3\xb8p har lykkes med \xc3\xa5 ilandsette turister p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya._NEWLINE_I 1987 sendte Norsk polarinstitutt fem forskere som tilbragte elleve dager p\xc3\xa5 Peter I \xc3\x98y. Hovedform\xc3\xa5let var \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re flyfotografering og topografisk oppm\xc3\xa5ling for \xc3\xa5 kunne fremstille et n\xc3\xb8yaktig kart over \xc3\xb8ya. Det ble ogs\xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8rt omfattende marinbiologiske unders\xc3\xb8kelser, s\xc3\xa5vel som geologiske, biologiske og andre unders\xc3\xb8kelser. Forskerteamet satte ogs\xc3\xa5 opp en automatisk v\xc3\xa6rstasjon. Per 2005 er det ansl\xc3\xa5tt at f\xc3\xa6rre enn 600 personer har v\xc3\xa6rt i land p\xc3\xa5 Peter I \xc3\x98y.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nPeter I \xc3\x98y er ei vulkansk \xc3\xb8y som ligger s\xc3\xb8r for polarsirkelen, i Bellingshausenhavet 450 kilometer utenfor kysten av Ellsworth Land p\xc3\xa5 det antarktiske kontinentet. Den er den eneste oseaniske \xc3\xb8ya i stillehavssektoren av S\xc3\xb8rishavet. 95\xc2\xa0% av arealet p\xc3\xa5 156 km\xc2\xb2 er dekket av isbreer, mens en 40 meter h\xc3\xb8y isvegg og vertikale klipper danner en barriere rundt \xc3\xb8ya. De store, isdekte flatene er bare avbrutt av enkelte omr\xc3\xa5der med frembrytende fjell. Vestsiden best\xc3\xa5r av et plat\xc3\xa5, mens den nordre og den s\xc3\xb8ndre kysten er dekket av isbremmer. \xc3\x98stsiden er den bratteste, og her finnes den sju kilometer lange og over 1000 meter h\xc3\xb8ye fjellskrenten Auststupet._NEWLINE_Ilandstigning er bare mulig p\xc3\xa5 tre steder, og bare i l\xc3\xb8pet av en kort periode av \xc3\xa5ret n\xc3\xa5r \xc3\xb8ya ikke er omgitt av pakkis. Disse stedene ligger p\xc3\xa5 vestsiden ved Kapp Ingrid, ei halv\xc3\xb8y som skiller Norvegiabukta og Sandefjordbukta. P\xc3\xa5 denne halv\xc3\xb8ya ligger det noen smale strender der ilandstigning er mulig \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re. Stranda i Norvegiabukta er bare fire meter bred og n\xc3\xa5s via den naturlige tunnelen Tsarporten. _NEWLINE_Peter I \xc3\x98y er en skjoldvulkan, og den 1640 meter h\xc3\xb8ye Lars Christensen-toppen best\xc3\xa5r av et 100 meter bredt sirkul\xc3\xa6rt krater. Vulkanen har blitt kategorisert som enten holocen eller historisk, basert p\xc3\xa5 pr\xc3\xb8ver datert til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mellom 0,1 og 0,35 millioner \xc3\xa5r gamle. Det er uvisst om vulkanen fremdeles kan v\xc3\xa6re aktiv. Den \xc3\xb8vre delen har tilsynelatende ikke v\xc3\xa6rt utsatt for bredannelse, noe som indikerer et utbrudd for flere \xc3\xa5rhundrer siden.\n_START_SECTION_\nNatur og klima\n_START_PARAGRAPH_\nDen sparsomme vegetasjonen best\xc3\xa5r utelukkende av mose og lav som har tilpasset seg det ekstreme klimaet i Antarktis. \xc3\x98ya er sv\xc3\xa6rt v\xc3\xa6rutsatt og opplever sterke vinder og lave temperaturer, og stadige sn\xc3\xb8fall legger ytterligere begrensning p\xc3\xa5 vegetasjonen._NEWLINE_Peter I \xc3\x98y er hekkeplass for noen f\xc3\xa5 sj\xc3\xb8fuglarter, i hvert fall s\xc3\xb8rlig havhest og s\xc3\xb8rjo, og muligens ogs\xc3\xa5 wilsonstormsvale og sn\xc3\xb8petrell. I l\xc3\xb8pet av den antarktiske sommeren trekker en mengde r\xc3\xb8dnebbterner inn til \xc3\xb8ya fra S\xc3\xb8rishavet. Pingviner, b\xc3\xa5de adeliepingviner og ringpingviner, bes\xc3\xb8ker \xc3\xb8ya fra tid til annen. Det er sparsommelig med observasjonsdata, men i 1948 ble det registrert 20 par hekkende adeliepingviner og fire par hekkende ringpingviner, mens det i 1990 ble registrert 50 par adeliepingviner, men ingen ringpingviner._NEWLINE_Det er tallrike forekomster av seler, spesielt krabbeetersel og leopardsel, og et mindre antall s\xc3\xb8rlig elefantsel.\n_START_SECTION_\nPolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nPeter I \xc3\x98y er ett av Norges to territorialkrav i Antarktis; det andre er Dronning Maud Land. Peter I \xc3\x98y er det eneste kravet mellom 90\xc2\xb0V and 150\xc2\xb0V, og ogs\xc3\xa5 det eneste som ikke er en geometrisk sektor. \xc3\x98ya ligger s\xc3\xb8r for 60\xc2\xb0 s\xc3\xb8rlig bredde, og er dermed omfattet av Antarktistraktaten. Traktaten sikrer fri adgang til \xc3\xb8ya for vitenskapelig forskning, og stadfester at den bare kan benyttes til fredelige form\xc3\xa5l. Mens traktaten uttrykker at territorialkravene ikke ber\xc3\xb8res av avtalen, er det bare andre nasjoner med egne krav som anerkjenner Norges suverenitet over \xc3\xb8ya._NEWLINE_Den norske administrasjonen over \xc3\xb8ya h\xc3\xa5ndteres av Polaravdelingen i Justis- og politidepartementet. Anneksjonen av \xc3\xb8ya er regulert av Bilandsloven av 24. mars 1933. Den fastsl\xc3\xa5r at norsk privatrett og strafferett og den norske lovgivning om rettspleien er gjeldende p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, i tillegg til andre spesifikke bestemmelser. Den kunngj\xc3\xb8r at grunnen tilh\xc3\xb8rer Staten, og forbyr gjennomf\xc3\xb8ring av atomeksplosjoner eller \xc3\xa5 lagre radioaktivt avfall._NEWLINE_Siden 5. mai 1995 har norsk lov krevd at all norsk aktivitet i Antarktis, inkludert Peter I \xc3\x98y, m\xc3\xa5 f\xc3\xb8lge internasjonale milj\xc3\xb8bestemmelser for Antarktis. Norske borgere som planlegger aktiviteter p\xc3\xa5 Peter I \xc3\x98y, m\xc3\xa5 derfor rapportere til Norsk Polarinstitutt, som kan nekte aktiviteter som ikke er i overensstemmelse med bestemmelsene. Alle bes\xc3\xb8kende til \xc3\xb8ya m\xc3\xa5 f\xc3\xb8lge bestemmelser for bevaring av naturen, avfallsbehandling, utslipp og forsikring for redningsoperasjoner.\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nFabian Gottlieb von Bellingshausen navnga \xc3\xb8ya etter den russiske tsaren Peter den store._NEWLINE_Ansvaret for navnsetting og behandling av stedsnavn i Norges biland Dronning Maud Land, Bouvet\xc3\xb8ya og Peter I \xc3\x98y tilligger Norsk Polarinstitutt, som har opprettet en egen stedsnavnkomite. Navnekomiteen har vedtatt \xc3\xa5 holde p\xc3\xa5 den gamle, innarbeidede skrivem\xc3\xa5ten av navn uten genitivs-s og med store forbokstaver. Lovverket sier at de norske polaromr\xc3\xa5dene er unntatt fra stedsnavnlovgivningen n\xc3\xa5r det gjelder b\xc3\xa5de fastsetting og skrivem\xc3\xa5te av stedsnavn. Spr\xc3\xa5kr\xc3\xa5det mener imidlertid at norsk rettskriving m\xc3\xa5 f\xc3\xb8lges, og vedtok i 1995 \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re skrivem\xc3\xa5ten Peter 1.s \xc3\xb8y (endret fra den tidligere formen Peter Is \xc3\xb8y). Denne tvisten er oppe til avgj\xc3\xb8relse hos de overordnede departementene.'