b'\n_START_ARTICLE_\nSkrukketroll\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKroppen har en typisk avlang rund form og kan minne om et skjold. Fargen er gjerne bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5 eller brungr\xc3\xa5. _NEWLINE_Den er flattrykt og bena er plassert godt ut p\xc3\xa5 sidene. Kroppen best\xc3\xa5r av tre kroppssegment, hodet forkroppen (pereion) med 7 ledd og bakkroppen (pleon) med 6 ledd. Bakkroppen avsluttes av en plateformet hale (telson)._NEWLINE_Skrukketroll har to par antenner. Hos de landlevende artene er det andre anntenneparet redusert og det ser ut til at de bare har ett par antenner. Antennene best\xc3\xa5r av sju ledd totalt. De to ytterste er tynnere enn de innenfor og kalles flagella. Leddet helt n\xc3\xa6rt hodet er sv\xc3\xa6rt lite. _NEWLINE_Hodet er vanligvis ovalt og bredere enn det er langt. P\xc3\xa5 hver side av hodet sitter flere sm\xc3\xa5\xc3\xb8yne (ommatider) i en gruppe. Antall \xc3\xb8yne varierer mellom de enkelte artene. Bakre del av hodet dekkes ofte av ryggplaten p\xc3\xa5 det f\xc3\xb8rste forkroppsleddet._NEWLINE_Gangbein finnes p\xc3\xa5 forkroppen, med sju par. Bakkroppens bein er ikke gangbein. Landlevende skrukketroll har en v\xc3\xa6skefylt rugepung (marsupium) p\xc3\xa5 buksiden av forkroppen. Rugepungen er dannet av noen utvekster p\xc3\xa5 beina. Beina til krepsdyr er todelt, og innergrenene p\xc3\xa5 forkroppens bein er plateformet og innovervedte og danner denne rugepungen. Her lever ungene de f\xc3\xb8rste ukene etter f\xc3\xb8dselen og er beskyttet mot \xc3\xa5 t\xc3\xb8rke ut den f\xc3\xb8rste tiden.  _NEWLINE_P\xc3\xa5 undersiden av bakkroppen finnes gjellene. Noen hudutvekster p\xc3\xa5 bakroppbeins hofteledd fungerer som gjeller. Disse ligger godt beskyttet tett innunder buksiden av bakkroppen. De ligger beskyttet i et gjellekammer dannet av bakkroppsbenas innergrener. Hos landlevende arter er bakkroppsbenas yttergrener plateformete og b\xc3\xb8yd opp under buken og beskytter gjellekammeret mot for hurtig utt\xc3\xb8rking. Mange av de landlevende artene puster med gjeller og kan ikke ta opp oksygen direkte fra luft, men bare fra vann. Derfor m\xc3\xa5 vannet i gjellekammeret skiftes n\xc3\xa5r oksygenet er brukt opp. Vann som er fordampet m\xc3\xa5 etterfylles.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nSkrukketroll tilh\xc3\xb8rer leddyrene. Kroppen best\xc3\xa5r av flere ledd. Hvert ledd har hudplater av kitin, og det er disse som holder dyret sammen, omtrent som en soldats rustning. Hudplatene utgj\xc3\xb8r et ytre skjelett eller et hudskjelett. Skrukketroll m\xc3\xa5 gjennom flere hudskift f\xc3\xb8r de kommer til det siste voksne stadiet (imago). De vokser ved \xc3\xa5 skifte hud.  _NEWLINE_Skrukketroll har indre befruktning, og spermiene overf\xc3\xb8res gjennom parring mellom to dyr. De befruktede eggene oppbevares i et rugekammer under i hunnen. I dette rugekammeret klekkes eggene og larven gjennomg\xc3\xa5r noen hudskift. De landlevende skrukketrollene f\xc3\xb8der levende unger. Like etter f\xc3\xb8dselen har skrukketrollet bare seks benpar, det syvende benparet f\xc3\xa5r de etter f\xc3\xb8rste hudskifte, omtrent 24\xc2\xa0timer etter at de ble f\xc3\xb8dt._NEWLINE_Utviklingen frem til kj\xc3\xb8nnsmodent individ g\xc3\xa5r via flere hudskift. For skrukketroll tar utviklingen et \xc3\xa5rs tid, men dette avhenger av levested og temperatur. Noen kan rekke flere generasjoner i \xc3\xa5ret. Levetiden er maksimalt fire \xc3\xa5r, men vanligvis noe kortere. _NEWLINE_Selv etter at de er blitt kj\xc3\xb8nnsmodne fortsetter de \xc3\xa5 skifte hud og vokse. Derfor finnes det noen st\xc3\xb8rre og noen mindre dyr i en koloni. _NEWLINE_Det finnes arter som lever p\xc3\xa5 t\xc3\xb8rre steder som i \xc3\xb8rkenen. Men de fleste arter skrukketroll oppholder seg p\xc3\xa5 m\xc3\xb8rke, fuktige steder. Ofte kommer de til syne hvis man snur p\xc3\xa5 stener. De kan oppholde seg inni fuktige kjellere.  Noen f\xc3\xa5 arter kan gj\xc3\xb8re skade p\xc3\xa5 dyrkede planter.'