b'\n_START_ARTICLE_\nMunker (bakverk)\n_START_PARAGRAPH_\nMunker er et bakverk som stekes i munkepanne/munkejern. P\xc3\xa5 dansk heter de \xc3\xa6bleskiver. Munker kan lages med b\xc3\xa5de gj\xc3\xa6r, natron, bakepulver og/eller egg som hevingsmiddel.\n_START_SECTION_\nNorske munker\n_START_PARAGRAPH_\nSkriftlige kilder fra Norge beskriver at munker var kjent i Arendal allerede i begynnelsen av 1900-tallet.\n_START_SECTION_\nDanske \xc3\x86bleskiver\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x86bleskiver er en dansk delikatesse hovedsakelig best\xc3\xa5ende av pannekakedeig som stekes i en munkepanne. \xc3\x86bleskiver serveres varme, gjerne med melis og syltet\xc3\xb8y og eventuelt et glass gl\xc3\xb8gg. Da fremstillingen av \xc3\xa6bleskiver med munkepanne tar relativt lang tid, er det blitt popul\xc3\xa6rt \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe dypfrosne \xc3\xa6bleskiver til oppvarming i ovnen. P\xc3\xa5 tross av navnet inneholder \xc3\xa6bleskiver i dag typisk ikke epler._NEWLINE_Omkring \xc3\xa5r 1700 betegnet \xc3\xa6bleskiver tynne stykker epler vendt i mel og egg og deretter stekt i sm\xc3\xb8r p\xc3\xa5 en panne. Denne gamle utgave av \xc3\xa6bleskiver er ikke utbredt i dag, men kjennes stadig p\xc3\xa5 Als som stegte \xc3\xa6bleskiver._NEWLINE_Den moderne form for \xc3\xa6bleskiver stekt i munkepanne omtales i Peters Jul (1866), hvor det ogs\xc3\xa5 er en tegning av Pietro Krohn (forfatterens bror) av \xc3\xa6bleskiver som tas ut av en munkepanne. Ogs\xc3\xa5 H.C. Andersen har beskrevet \xc2\xabeplefylte \xc3\xa6bleskiver\xc2\xbb i eventyret Kr\xc3\xb8blingen (1872), hvor han beretter om en julefest p\xc3\xa5 en herreg\xc3\xa5rd. Av tilf\xc3\xb8yelsen eplefyldte ses det at det \xc3\xa5penbart i 1872 ikke var en selvf\xc3\xb8lge at \xc3\xa6bleskiver inneholdt epler. I Frk. Jensens kokebok fra 1901 st\xc3\xa5r det: \xc2\xabN\xc3\xa5r \xc3\xa6bleskiverne er bagte p\xc3\xa5 den ene side, kan der, forinden de vendes, l\xc3\xa6gges enten lidt \xc3\xa6blegr\xc3\xb8d, et stykke kogt \xc3\xa6ble eller rabarberkompot i hver.\xc2\xbb Muligvis skyldes den n\xc3\xa5tidige bruk av ordet \xc2\xab\xc3\xa6bleskive\xc2\xbb om bakverket uten epler at det ved innf\xc3\xb8relsen av steketakken fortsatt ble fylt eplemos i. Ordet er bibeholdt selv om det ikke lenger er alminnelig \xc3\xa5 tilsette noen form for epler._NEWLINE_I S\xc3\xb8nderjylland og p\xc3\xa5 \xc3\x86r\xc3\xb8 er det fortsatt vanlig \xc3\xa5 fylle sviskemos i \xc3\xa6bleskiverne. Denne tradisjonelle \xc3\xa6bleskive er s\xc3\xa5ledes i familie med Berlinere, ogs\xc3\xa5 kjent som Berliner Pfannkuchen.\n_START_SECTION_\nVariasjoner\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige finnes bakverket munkar, men der er et smultring-formet bakverk. Utover navnet er der ikke umiddelbart noen sammenheng med den norske varianten._NEWLINE_De danske \xc3\xa6bleskiver har ogs\xc3\xa5 i Nederland et sidestykke, nemlig poffertjes, som avviker fra den danske utgaven ved at de er flatere og litt mindre. I det sydslesvigske Nordfrisland kalles \xc3\xa6bleskiver futjes. I resten av Tyskland kalles \xc3\xa6bleskiver ogs\xc3\xa5 for Pf\xc3\xb6rtchen eller F\xc3\xb6rtchen.'