b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8r-Odal\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8r-Odal ligger i Gl\xc3\xa5mas dal mellom Vinger og Romerike. Gl\xc3\xa5ma, ofte bare kalt \xc2\xabelva\xc2\xbb lokalt, renner f\xc3\xb8rst i nordvestlig retning gjennom bygda Str\xc3\xb8m. Ved Os gj\xc3\xb8r elva en skarp sving og fortsetter \xc3\xa5 renne gjennom bygda Ullern s\xc3\xb8rvestover mot Akershus. P\xc3\xa5 Os renner ogs\xc3\xa5 Oppstad\xc3\xa5a ut i Gl\xc3\xa5ma. Oppstad\xc3\xa5a, som ogs\xc3\xa5 kalles ved det eldre navnet Osa, kommer fra Storsj\xc3\xb8en og kan renne begge veier gjennom bygda Oppstad._NEWLINE_Det meste av bebyggelsen i S\xc3\xb8r-Odal er konsentrert langs Gl\xc3\xa5ma og Oppstad\xc3\xa5a og rundt Storsj\xc3\xb8en. Viktige sideelver til Gl\xc3\xa5ma med n\xc3\xa6rliggende bebyggelse er Sager\xc3\xa5a, Sloa, Oppstad\xc3\xa5a, Dysta, Skyrudbekken, Mellands\xc3\xa5a, Manga, H\xc3\xb8rrjua og S\xc3\xa6ter\xc3\xa5a. I tillegg er det bebyggelse langs St\xc3\xb8rja og Kugga som renner ut i Storsj\xc3\xb8en og rundt D\xc3\xb8lisj\xc3\xb8en som er kilden til elvel\xc3\xb8pet Sloa._NEWLINE_S\xc3\xb8r-Odals h\xc3\xb8yeste punkt er Granberget, som ligger 526 meter over havet. Kommunens st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8 er Storsj\xc3\xb8en. E16 langs nordsida av Gl\xc3\xa5ma og jernbanestrekningen Kongsvingerbanen langs s\xc3\xb8rsida er kommunens viktigste transportruter._NEWLINE_Viktige naturomr\xc3\xa5der i kommunen er Engene, Nygardsmyrene, H\xc3\xb8lmyra og \xc3\x85nerudmyra. Trua r\xc3\xb8dlistearter som finnes er knottblom, myrstjerneblom, sm\xc3\xa5myrull, pastellkjuke og blomsterkjuke. Tidligere fantes ogs\xc3\xa5 r\xc3\xb8dlistearten huldrestry i kommunen. Gjennom kommunen vandrer dyrearter som elg, bever, bj\xc3\xb8rn, ulv og gaupe.\n_START_SECTION_\nSamfunn\n_START_PARAGRAPH_\nKommunen er delt inn i de tre sogna Str\xc3\xb8m, Ullern og Oppstad. Str\xc3\xb8m er hovedsognet og den st\xc3\xb8rste delen av kommunen. Administrasjonssentrumet i S\xc3\xb8r-Odal er Skarnes. Kommunen har travbane p\xc3\xa5 Sandnes og skytefelt ved sj\xc3\xb8en Storb\xc3\xb8rja.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nEn stor andel av kommunens n\xc3\xa6ringsliv best\xc3\xa5r av landbruk. Omtrent 12 prosent av kommunens areal er dyrka mark, mens 70 prosent er produktiv skog. Jordbruket best\xc3\xa5r hovedsakelig av korn-, potet- og grovforproduksjon, men det produseres ogs\xc3\xa5 gr\xc3\xb8nnsaker, frukt og b\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe eldste faste boplassene i S\xc3\xb8r-Odal antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Str\xc3\xb8m, Os og Hamar. Litt senere kom R\xc3\xb8yser i Ullern og \xc3\x98yen i Oppstad opp som tidlige boplasser. De eldste plassene ble bosatt noen \xc3\xa5rhundrer f\xc3\xb8r Kristi f\xc3\xb8dsel. Mange stedsnavn i Odalen b\xc3\xa6rer arv fra den norr\xc3\xb8ne mytologien. Eksempler p\xc3\xa5 dette er Fresvoll (Fr\xc3\xb8ys slette), Sk\xc3\xb8yen (Skades havnegang), \xc3\x98yen (tidligere Ullar\xc3\xb8y, Ulls \xc3\xb8y), Disen (disas havnegang) og Jelsnes (erilens/erulens nes)._NEWLINE_Da Norge ble kristna ble de seks kirkene i Odalen bygd. Disse var Str\xc3\xb8m, Ullern, Oppstad, \xc3\x98yset, Sand og Mo. De to siste ligger i Nord-Odal og \xc3\x98yset kirke ble borte like etter reformasjonen og h\xc3\xb8rer til Vinger. B\xc3\xa5de Str\xc3\xb8m og Ullern kirker ble viet til Sankt Olav, mens Oppstad ble viet til Sankt Hallvard. Sognepresten har bodd p\xc3\xa5 Str\xc3\xb8m (S\xc3\xb8r-Odal prestegard), og den residerende kapellanen har i nyere tid holdt til p\xc3\xa5 Nordre Nust (kalt Prestegarden) i Oppstad. I hundre\xc3\xa5ra fram til svartedauden dukka det opp spredte gardsbruk langs hele Gl\xc3\xa5ma, Oppstad\xc3\xa5a, Storsj\xc3\xb8en og D\xc3\xb8lisj\xc3\xb8en, og flere av de gamle gardene ble delt i mindre parter. I disse tider h\xc3\xb8rte Odalen til \xc3\x98vre Romerike under Oslo stift. I 1349 slo svartedauden til i Odalen og rundt to tredeler av od\xc3\xb8lingene d\xc3\xb8de. Mange garder ble lagt \xc3\xb8de og brukt som jorder for nabogarder. P\xc3\xa5 1600-tallet hadde befolkningen igjen n\xc3\xa5dd den samme mengden som f\xc3\xb8r pesta. I perioden 1350 til 1600 ble derfor nesten ingen nye boplasser rydda. Noen av de nedlagte \xc3\xb8degardene var de f\xc3\xb8rste til \xc3\xa5 bli tatt i bruk igjen. Seinere, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet vokste befolkningen kraftigere enn f\xc3\xb8r og mengden gardsbruk og husmannsplasser \xc3\xb8kte enormt. Gardene ble delt i stadig mindre deler og klasseskillene ble tydeligere._NEWLINE_I begynnelsen av 1700-tallet ble Odalens jernverk, eller Odals Verk som det n\xc3\xa5 heter, grunnlagt. Dette jernverket kj\xc3\xb8pte opp flere av de store gardene i Taulbygda med store omr\xc3\xa5der tilh\xc3\xb8rende skog. Verket danna en stor oppgangstid for kommunen og skapte grunnlaget for mange arbeidsplasser. Denne virksomheta var grunnen til at blant annet Kjaberg skole og Sander bru ble bygd. P\xc3\xa5 1800-tallet ble gruvedrifta nedlagt, men Verket var i 1950 fortsatt den h\xc3\xb8yest skyldsatte eiendommen i kommunen._NEWLINE_I 1862 kom jernbanen til S\xc3\xb8r-Odal. Flere stasjoner ble bygd p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsida av elva. Disse var Disen\xc3\xa5 stasjon, Skarnes stasjon, Mangbakken stasjon, Sander stasjon, Mellandsmoen stasjon og Galterud stasjon. Skarnes var tidligere et naturlig knutepunkt for b\xc3\xa5ttransporten som foregikk langs Gl\xc3\xa5ma til Kongsvinger og Akershus og Oslo og langs Oppstad\xc3\xa5a og Storsj\xc3\xb8en til Sand og Mo. Etter at jernbanestasjonen ble bygd p\xc3\xa5 Skarnes vokste det fram et tettsted der som tok over mye av sentrumsoppgavene som omr\xc3\xa5det ved Str\xc3\xb8m kirke tidligere hadde hatt. Midt p\xc3\xa5 1900-tallet vokste tettstedet seg ogs\xc3\xa5 utover Tronb\xc3\xb8l i s\xc3\xb8r og Korsmo p\xc3\xa5 andre sida av elva. I dag befinner blant annet skoler, barnehager, lensmannskontor, butikker og et kj\xc3\xb8pesenter seg i administrasjonssentret._NEWLINE_Skoler har i det siste hundre\xc3\xa5ret blitt satt opp blant annet p\xc3\xa5 Nordset (Sl\xc3\xa5stad skole), Sander, Sk\xc3\xb8yen (Disen\xc3\xa5 og Ullern skoler) og Korsmo og har skapt nye kretser som delvis har erstatta de gamle kirkesogna og tradisjonelle bygdene i kommunen.\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet p\xc3\xa5 landskapet har i mange hundre \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt Odal eller Odalen. I et oldbrev datert 1386 dukker formen i Odali opp. Etter preposisjoner som i og p\xc3\xa5 bruktes dativ p\xc3\xa5 gammalnorsk. Odali representerer nominativformen \xc3\x93dalr. Navnet betyr \xc2\xab\xc3\xa5-dalen\xc2\xbb og er gitt omr\xc3\xa5det fordi dalen med den mektige elva (\xc3\xa5a) begynte her, if\xc3\xb8lge de gamle romerikingene. I de eldste tidene var det nemlig ingen bebyggelse i Sol\xc3\xb8r og oppover \xc3\x98sterdalen. Opprinnelig h\xc3\xb8rer navnet Odalen til den s\xc3\xb8rligste av de to Odals-kommunene, men siden de to h\xc3\xb8rte sammen helt til 1819 fortsatte ogs\xc3\xa5 den nordre delen \xc3\xa5 benytte landskapsnavnet i sitt kommunenavn._NEWLINE_Selv om Odalen er et gammalt navn ble det ikke brukt som navn p\xc3\xa5 kommunen f\xc3\xb8r omgj\xc3\xb8ringa fra prestegjeld til kommuner tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet. F\xc3\xb8r dette het prestegjeldet Str\xc3\xb8m etter hovedsognet, som de fleste andre kommuner i dag. Fram til kommunedelinga den 10. april 1819 fungerte Odalen som \xc3\xa9n enhet. Etter delinga fikk de to nyskapte kommunene navna S\xc3\xb8ndre Odalen og Nordre Odalen. I 1917 ble skrivem\xc3\xa5ten S\xc3\xb8ndre Odalen erstatta med S\xc3\xb8r-Odal. Det er fortsatt vanlig \xc3\xa5 kalle kommunen Odalen i bestemt form og med tykk l. Blant od\xc3\xb8linger h\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 formen sinnre odarn (egentlig Syndre Odalen) for \xc3\xa5 skille fra n\xc3\xb8rdre odarn (N\xc3\xb8rdre Odalen).\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nI kommunens innsj\xc3\xb8er og i Gl\xc3\xa5ma er det muligheter for b\xc3\xa5tliv, fiske og bading. S\xc3\xb8r-Odal har ogs\xc3\xa5 idretts- og aktivitetspark, tur- og skil\xc3\xb8yper, idrettshall, sv\xc3\xb8mmehall, kulturskole, ungdomshus, bibliotek, flere grende- og kulturhus, gamle kirker og prestegard. Av severdigheter finnes Oppstad kirke, Odals Verk, Maarud Gaard, Odalstunet og Galleri Lyshuset._NEWLINE_Kommunens tusen\xc3\xa5rssted er Galleri Lyshuset som er en permanent utstilling av kunstneren K\xc3\xa5re Tveters originalarbeider.\n_START_SECTION_\nKommunev\xc3\xa5penet\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8r-Odals kommunev\xc3\xa5pen best\xc3\xa5r av tre gulln\xc3\xb8kler stilt i trepass p\xc3\xa5 r\xc3\xb8d bunn. V\xc3\xa5penet ble vedtatt av kommunestyret 7. mai 1991 og godkjent ved kongelig resolusjon 10. januar 1992. N\xc3\xb8klene har dobbel symbolikk og representerer b\xc3\xa5de de tre sogna kommunen best\xc3\xa5r av og de tre vannveiene; Gl\xc3\xa5ma, Oppstad\xc3\xa5a og Storsj\xc3\xb8en. N\xc3\xb8kkelen er ogs\xc3\xa5 et symbol som \xc3\xa5pner, stenger, binder og l\xc3\xb8ser og kan representere rettferdighet, kunnskap og noe positivt. Motivet ble tidligere benyttet av b\xc3\xa5de historielaget og realskolen f\xc3\xb8r det ble valgt som offisielt kommunev\xc3\xa5pen. Om v\xc3\xa5penet ikke kan trykkes eller produseres med de riktige fargene skal det alltid gjengis som hvite n\xc3\xb8kler p\xc3\xa5 svart bakgrunn._NEWLINE_Som rektangul\xc3\xa6rt flagg, n\xc3\xa5r kommunestyret har m\xc3\xb8ter, kan de samme n\xc3\xb8klene benyttes i gul farge i samme m\xc3\xb8nster p\xc3\xa5 varmr\xc3\xb8d bakgrunn. Til dekorativ bruk kan v\xc3\xa5penet brukes som tverrsk\xc3\xa5rede bordflagg, vimpler og hengende bannere. Som med andre kommunev\xc3\xa5pen er v\xc3\xa5penet i utgangspunktet reservert til bruk av den sentrale administrasjonen og kommunale institusjoner. Navnet p\xc3\xa5 en kommunal etat eller institusjon kan innskrives i en ring langs kanten i stedet for \xc3\xa5 bruke skjoldinnfatningen.'