b'\n_START_ARTICLE_\nYtterbium\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nYtterbium ble oppdaget av den sveitsiske kjemikeren Jean Charles Galissard de Marignac i 1878. Marignac fant et til da ukjent stoff i en type oksid som den gang ble kalt erbia. Han ga det nye stoffet navnet ytterbia, etter Ytterby gruve ved Stockholm, Sverige, hvor mineralet var funnet. Marignac antok at ytterbia inneholdt et inntil da ukjent grunnstoff som han kalte ytterbium. Ytterbia skulle imidlertid vise seg \xc3\xa5 inneholde to nye grunnstoff._NEWLINE_I 1907 separerte den franske kjemikeren Georges Urbain Marignacs ytterbia i to nye stoffer, som han kalte neoytterbia og lutetia. Neoytterbium ble senere kjent som grunnstoffet ytterbium, og lutetia som grunnstoffet lutetium. Den \xc3\xb8sterrikske kjemikeren Baron Carl Auer von Welsbach isolerte disse grunnstoffene fra ytterbia omtrent samtidig, og uavhengig av Marignac, og kalte dem aldebaranium og cassiopeium, men disse navnene ble senere avvist._NEWLINE_Ytterbiums kjemiske og fysiske egenskaper ble ikke fastsl\xc3\xa5tt f\xc3\xb8r i 1953, da man for f\xc3\xb8rst gang greide \xc3\xa5 framstille tiln\xc3\xa6rmet rent ytterbium.\n_START_SECTION_\nEgenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nYtterbium er et mykt, smibart og formbart s\xc3\xb8lvglinsende metall som tilh\xc3\xb8rer sjeldne jordmetaller og lantanoidene._NEWLINE_Som sjeldent jordmetall blir det lett angrepet og oppl\xc3\xb8st av uorganiske syrer, reagerer sakte med vann og oksiderer i luft. Avhengig av temperaturen, opptrer ytterbium i tre forskjellige allotropiske tilstander, alfa, beta og gamma. Under -13\xc2\xb0C er det i \xce\xb1-formen, mens det mellom -17\xc2\xb0C og 795 \xc2\xb0C opptrer i \xce\xb2-form med kubisk flatesentrert krystallstruktur. Ved temperaturer over 795\xc2\xb0C f\xc3\xa5r det sin \xce\xb3-form med kubisk romsentrert krystallstruktur. \xce\xb2-ytterbium har elektriske egenskaper som metall, men ved h\xc3\xb8yt trykk over 16\xc2\xa0000 atm (1,6 GPa) f\xc3\xa5r det halvleder-egenskaper.\n_START_SECTION_\nIsotoper\n_START_PARAGRAPH_\nNaturlige forekommende ytterbium best\xc3\xa5r av sju stabile isotoper, \xc2\xb9\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb8Yb, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb0Yb, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xc2\xb9Yb, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xc2\xb2Yb, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xc2\xb3Yb, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb4Yb og \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb6Yb, hvor \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb4Yb er den vanligste med en naturlig forekomst p\xc3\xa5 31,83\xc2\xa0% av isotopene totalt. 27 kunstig fremstilte radioaktive isotoper er kjent, hvor de mest stabile er \xc2\xb9\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb9Yb med en halveringstid p\xc3\xa5 32,026 dager, \xc2\xb9\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xb5Yb med en halveringstid p\xc3\xa5 4,185 dager og \xc2\xb9\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb6Yb med en halveringstid p\xc3\xa5 56,7 timer. Alle de gjenv\xc3\xa6rende radioaktive isotopene har halveringstider p\xc3\xa5 mindre enn to timer, og majoriteten av disse har halveringstider p\xc3\xa5 mindre enn 20 minutter._NEWLINE_Isotopene av ytterbium varierer i atomvekt fra 147,9674 u (\xc2\xb9\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xb8Yb) til 180,9562 u (\xc2\xb9\xe2\x81\xb8\xc2\xb9Yb)._NEWLINE_CAS-nummer: 7440-64-4\n_START_SECTION_\nForekomst\n_START_PARAGRAPH_\nYtterbium forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes i mineraler som monazitt, euxenitt og xenotim sammen med andre sjeldne jordmetall. Kommersiell utvinning foreg\xc3\xa5r i hovedsak fra monazitt-sand som inneholder 0,03\xc2\xa0% ytterbium. Ytterbium er vanskelig \xc3\xa5 separere fra andre sjeldne jordmetaller p\xc3\xa5 grunn av de kjemiske likhetstrekkene, men nye teknikker innen ionebytting utviklet p\xc3\xa5 50-tallet har gjort separasjon lettere. Kjente ytterbium-forbindelser er sjeldne, og man vet ikke s\xc3\xa5 mye om dem.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb9\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb9Yb (halveringstid 32 dager) har blitt brukt som gammastr\xc3\xa5le-kilde i b\xc3\xa6rbare radiografiske instrumenter for materialinspeksjon p\xc3\xa5 utilgjengelige steder. Ytterbium kan ogs\xc3\xa5 brukes i st\xc3\xa5llegeringer, hvor det forbedrer materialets styrke, kornst\xc3\xb8rrelse og andre egenskaper. Ytterbiumfluorid YbF\xe2\x82\x83 brukes i tannfyllinger som beskytter mot karies ved utskillelse av fluor. Legeringer med ytterbium, kobolt, jern og mangan kan brukes til \xc3\xa5 lage sterke permanentmagneter.\n_START_SECTION_\nForholdsregler\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om ytterbium er relativt stabilt, b\xc3\xb8r det uansett lagres i lukkede beholdere for \xc3\xa5 beskytte det mot luft og fuktighet. Alle forbindelser med ytterbium m\xc3\xa5 behandles som om de er sv\xc3\xa6rt giftige, selv om enkelte studier av stoffet indikerer at faren er begrenset._NEWLINE_Metallisk st\xc3\xb8v fra ytterbium er brann- og eksplosjonsfarlig.'