b'\n_START_ARTICLE_\nKaren Sundt\n_START_SECTION_\nBarndom og ungdom\n_START_PARAGRAPH_\nSundt ble f\xc3\xb8dt i Farsund til skipsf\xc3\xb8rer Lauritz Carl Sundt (1805\xe2\x80\x9389) og Marie Emilie Parnemann (1812\xe2\x80\x9381). Karen Sundt var niese av sosiologen Eilert Sundt (1817\xe2\x80\x9375), og kusine av forretningsmennene Lauritz Sundt (1828\xe2\x80\x9389) og Einar Sundt (1854\xe2\x80\x931917). Familien flyttet til Langesund da faren ble tollbetjent i 1852. Karen Sundt tilegnet seg kunnskaper p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd som barn med tanke p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli forfatter, blant annet spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 reiser i Tyskland og Storbritannia. Moren skal ha v\xc3\xa6rt ivrig grundtvigianer, og Karen Sundt leste ogs\xc3\xa5 Wergeland, Oehlenschl\xc3\xa4ger og Grundtvig hjemme og var dessuten interessert i virket til John Stuart Mill. Hun fikk undervisning ved Sagatun folkeh\xc3\xb8yskole i Hamar og ved flere folkeh\xc3\xb8yskoler i Norge og Danmark.\n_START_SECTION_\nAviskarriere\n_START_PARAGRAPH_\nHun ble publisert i bladet Bud til Menigmand i 1872. I 1876\xe2\x80\x9378 var hun korrespondent for Verdens Gang. Hun var fra 1878 journalist for flere aviser i Skiens-distriktet. Hun ble Norges f\xc3\xb8rste kvinnelige redakt\xc3\xb8r som vikar for J.C.T. Castberg i Varden 1885-86. Hun hadde deretter et kortvarig engasjement som redaksjonssekret\xc3\xa6r i \xc3\x98stlands-Posten i Larvik i 1886.\n_START_SECTION_\nPolitisk engasjement\n_START_PARAGRAPH_\nKaren Sundt engasjerte seg politisk i partiet Venstre. Hun holdt foredrag p\xc3\xa5 Kristiania Arbeidersamfund med radikale ideer blant annet inspirert av John Stuart Mill. Hun ga i 1884 ut heftet Livsbetragtning, der hun gikk inn for full likestilling mellom kj\xc3\xb8nnene. Hun tok en mer konservativ stilling i 1890 med Kvinden i det private og offentlige liv, som er sterkt preget av hennes fornyede kristne tro._NEWLINE_Stortinget innvilget henne i 1918 en \xc3\xa5rlig pensjon etter forslag fra Gunnar Knudsens venstreregjering, til tross for stor motstand fra konservativt hold.\n_START_SECTION_\nForfatterkarriere\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om hun debuterte skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6rt med Eventyr for folket i 1877 og hadde noen utgivelser i l\xc3\xb8pet av 1880-tallet, er det hovedsakelig romanene hun skrev fra 1892 mot et \xc3\xa5rlig vederlag p\xc3\xa5 500 kroner for 800 boksider hun er kjent for. Hun ble mer radikal etter hvert, noe som s\xc3\xa6rlig kommer til syne i romanene Kj\xc3\xa6rlighetens Forvildelser (1895) og Arbeiderliv (1905). Hun tar opp underklassens levek\xc3\xa5r og ber\xc3\xb8rer prostitusjon og alkoholisme, og skildrer tidlige fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 faglig organisering.'