b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Gausdal\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nGausdal ankom India i november 1915 \xe2\x80\x93 og giftet seg fire \xc3\xa5r senere med misjon\xc3\xa6r Ingrid Gausdal (f. 1893). Deres datter, Elisabeth D\xc3\xb8rdal (f. 1922), har selv videref\xc3\xb8rt sine foreldres misjonsgjerning. Johannes og Ingrid Gausdal arbeidet ved misjonsstasjonene i Kaerabani, Basetkundi, Chondorpura, Grahampur, Koroya, Mohulpahari, Dumka og Benagaria i den delstaten som n\xc3\xa5 kalles Jharkhand i nord\xc3\xb8st-India. _NEWLINE_Ved inngangen til Andre verdenskrig etterfulgte Gausdal Rasmus Rasmussen Rosenlund som f\xc3\xb8rstesekret\xc3\xa6r for The Santal Mission of the Northern Churches. Allerede fra f\xc3\xb8rste stund hadde Gausdal et m\xc3\xa5l om \xc3\xa5 bygge opp en selvstendig luthersk santalkirke i omr\xc3\xa5det. Denne m\xc3\xa5lsettingen hadde allerede kommet klart fram i en publikasjon kalt Menighetsdannelsen i Santalistan som han utga f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter ankomst p\xc3\xa5 misjonsmarken. I likhet med sin n\xc3\xa6re medarbeider og venn Paul Olaf Bodding \xc3\xb8nsket han at santalene selv skulle f\xc3\xa5 ressurser til \xc3\xa5 lede sin egen kirke. I hele misjonskarrieren hadde Gausdal et st\xc3\xb8rre fokus p\xc3\xa5 kirkedannelse enn p\xc3\xa5 misjon. Etter at han overtok som f\xc3\xb8rstesekret\xc3\xa6r for misjonen ble disse synspunktene l\xc3\xb8ftet fram og tatt opp p\xc3\xa5 bred basis i Santalmisjonen internasjonalt. Like f\xc3\xb8r Verdenskrigens slutt, i april 1945, m\xc3\xb8ttes en bredt anlagt komite (med medlemmer fra Norge, Danmark, Sverige og USA) for \xc3\xa5 dr\xc3\xb8fte mulighetene for etableringen av en egen santalkirke. Dette m\xc3\xb8tet dannet grunnlaget for den senere etableringen av the Northern Evangelical Lutheran Church i 1950 der Gausdal alts\xc3\xa5 ble f\xc3\xb8rste biskop.'