b'\n_START_ARTICLE_\nNever\n_START_PARAGRAPH_\nNever el. bj\xc3\xb8rkenever er betegnelsen p\xc3\xa5 den ytterste del av barken p\xc3\xa5 bj\xc3\xb8rketr\xc3\xa6r. Never best\xc3\xa5r av d\xc3\xb8de celler, s\xc3\xa5kalte korkceller, noe som betyr at den er vanntett og dermed motstandsdyktig overfor r\xc3\xa5te. Never har blitt mye brukt til taktekking som underlag for torvtak, men ogs\xc3\xa5 som materiale for kurvfletting og andre nyttegjenstander.\n_START_SECTION_\nBj\xc3\xb8rkenever til taktekking\n_START_PARAGRAPH_\nDet innarbeidede navnet \xc2\xabtorvtak\xc2\xbb kan villede en til \xc3\xa5 tro at torven er hovedsaken. Men torven er bare den mest synlige delen av torvtaket, som egentlig burde hete \xc2\xabnevertak\xc2\xbb, for bj\xc3\xb8rkenever var i eldre tid den viktigste delen av torvtaket. Never var det aktive, vanntettende laget i tekkingen._NEWLINE_I dag er utseendet poenget ved et torvtak. Hvis et torvtak bare er en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 se ut p\xc3\xa5, er det ikke s\xc3\xa5 viktig hva som ligger under, bare taket ikke lekker. Men gamle dagers torvtak hadde bj\xc3\xb8rkenever som en helt n\xc3\xb8dvendig forutsetning._NEWLINE_Det vitner om neverens betydning at ordet \xe2\x80\x99tak\xe2\x80\x99 betyr never p\xc3\xa5 setesdalsdialekt, mens det som i riksspr\xc3\xa5ket kalles tak, heter \xe2\x80\x99toke\xe2\x80\x99 i Setesdal. Et tak med never og torv kalles der \xe2\x80\x99taktoke\xe2\x80\x99 eller \xe2\x80\x99rett tak\xe2\x80\x99, til forskjell fra andre tekkem\xc3\xa5ter._NEWLINE_Never er varig, vanntett, motstandsdyktig og tilgjengelig overalt i Norge \xe2\x80\x93 et nesten ideelt materiale p\xc3\xa5 tak. Men etter at det er flekket av bj\xc3\xb8rkestammen, vil et neverflak snart kr\xc3\xb8lle seg den motsatte veien. Siden det var umulig \xc3\xa5 spikre begge kantene av neverflaket fast til underlaget, m\xc3\xa5 det finnes andre m\xc3\xa5ter for \xc3\xa5 tvinge det til \xc3\xa5 ligge flatt. Det m\xc3\xa5tte tynges ned for ikke \xc3\xa5 kr\xc3\xb8lle seg eller bl\xc3\xa5se bort. B\xc3\xa5de trevirke og stein har v\xc3\xa6rt brukt til form\xc3\xa5let, men torv var s\xc3\xa6rlig godt egnet. Torv finnes overalt, krever ingen pengeutlegg, og isolerer forholdsvis bra mot b\xc3\xa5de kulde og varme. Men torvens prim\xc3\xa6re oppgave er \xc3\xa5 holde neveren p\xc3\xa5 plass, s\xc3\xa5 den kan oppfylle sin misjon som den egentlig taktekkingen.\n_START_SECTION_\nTorvtakshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nTak kan ha v\xc3\xa6rt tekket med never og jord i uminnelige tider. Langhusene fra forhistorisk tid ble antagelig vanligvis tekket slik, i hvert fall etter at klimaet ble kaldere i eldre jernalder, omkring 500 f.Kr. Da lafteteknikken ble importert \xc3\xb8stfra i vikingtiden og snart fortrengte stavverk som den dominerende byggem\xc3\xa5ten, fortsatte de fleste hus \xc3\xa5 v\xc3\xa6re tekket med torv. I bygdene var torvtak nesten ener\xc3\xa5dende til langt inn p\xc3\xa5 1700-tallet, og bare i sentrale flatbygder n\xc3\xa6r byene fikk tegltak en viss utbredelse. Enn\xc3\xa5 et stykke inn p\xc3\xa5 1800-tallet var mange sm\xc3\xa5hus i noen byer tekket med torv eller bare bord.\n_START_SECTION_\nNeverflekking\n_START_PARAGRAPH_\nBj\xc3\xb8rk finnes overalt i Norge, og neveren lar seg lett flekke av til riktig \xc3\xa5rstid. Neverflekking (l\xc3\xb8yping, fletting) foregikk helst til fjells i setertrakter, fordi den beste neveren var \xc3\xa5 finne der beitende dyr hadde gnaget av kvister og skudd mens tr\xc3\xa6rne var unge._NEWLINE_Tiden f\xc3\xb8r og omkring Jonsok ble mange steder ansett for den beste, avhengig av lokalt klima og h\xc3\xb8yde over havet. Folk i Setesdal mente at neveren l\xc3\xb8snet lettest etter en kald vinter. Flekking m\xc3\xa5tte vente til l\xc3\xb8vet var utvokst, men deretter hadde man 4-5 uker med gode forhold f\xc3\xb8r sevjen t\xc3\xb8rket s\xc3\xa5 mye at neveren ble vanskelig \xc3\xa5 l\xc3\xb8sne. I mange fjellbygder kan never flekkes helt til midten av august._NEWLINE_Never blir tatt fra tr\xc3\xa6r med diameter fra 8 til 30 cm, mest mulig rettvokste, glatte og fri for kvister og s\xc3\xa5r. Med en skarp kniv skj\xc3\xa6res et loddrett snitt, men ikke s\xc3\xa5 dypt at kniven g\xc3\xa5r gjennom bastlaget innenfor og inn i veden. Eggen settes litt p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5, og neverflaket vippes forsiktig l\xc3\xb8s fra basten, slik at man f\xc3\xa5r tak og kan trekke det helt av. Et eget redskap, l\xc3\xb8ypeskeia, har v\xc3\xa6rt brukt til \xc3\xa5 l\xc3\xb8sne neveren. Hvis stammen er litt krumvokst, m\xc3\xa5 snittet gj\xc3\xb8res p\xc3\xa5 ryggen eller \xc2\xabkrylen\xc2\xbb (den konvekse siden). Da kan flaket brukes, selv om det f\xc3\xa5r en dobbeltkrum flate. Flaket blir s\xc3\xa5 bredt som snittlengden og s\xc3\xa5 langt som omkretsen p\xc3\xa5 stammen. Til tekking kan alle formater brukes, fra nesten meterlange flak til sm\xc3\xa5 lapper p\xc3\xa5 st\xc3\xb8rrelse med en h\xc3\xa5ndflate. Men idealet er jevnstore flak med b\xc3\xa5de bredde og lengde fra 30 til 50 cm._NEWLINE_Partier mellom st\xc3\xb8rre grener kan utnyttes hvis avstanden er lang nok til \xc3\xa5 gi en brukbar bredde p\xc3\xa5 neverflaket. Ellers gj\xc3\xb8r sm\xc3\xa5kvister og s\xc3\xa5r liten skade om snittet legges tett inntil. Da vil hullet komme i kanten, hvor det er uten betydning. Men huller eller rifter midt p\xc3\xa5 flaket m\xc3\xa5 unng\xc3\xa5s. Hvis flaket viser tendens til \xc3\xa5 sprekke, er det like godt \xc3\xa5 dele det i to med det samme._NEWLINE_Treet tar ingen skade av inngrepet hvis bastlaget f\xc3\xa5r v\xc3\xa6re i fred. Men det hevdes at flekking setter veksten tilbake to \xc3\xa5r. For resten av livet f\xc3\xa5r treet et skjemmende arr i form av nydannet svart bark som beskytter s\xc3\xa5rflaten. Etter 7-8 \xc3\xa5r kan ogs\xc3\xa5 denne denne nye neveren flekkes av. Den er tykkere og stivere enn f\xc3\xb8rstegangsproduktet. I Setesdal bruktes slik kartnever til de mest utsatte delene av taket, bl.a. som b\xc3\xa6relag for den utstikkende neverkanten p\xc3\xa5 gavlen._NEWLINE_Bare f\xc3\xa5 timer etter flekkingen vil neverflaket rette seg ut og begynne \xc3\xa5 krumme seg motsatt av retningen det hadde p\xc3\xa5 trestammen. Snart vil det kr\xc3\xb8lle seg sammen til en tett og uh\xc3\xa5ndterlig rull med \xc2\xabinnsiden\xc2\xbb ut. Den er vanskelig \xc3\xa5 rette ut etterp\xc3\xa5, uten hjelp av damp eller av kokende vann. Nyflekket never blir derfor, s\xc3\xa5 snart den har rettet seg ut, l\xc3\xb8dd i stabel (lad) og lagt til t\xc3\xb8rk under press. Flakene blir lagt p\xc3\xa5 et plant underlag av bord, hvert lag med fiberretningen p\xc3\xa5 tvers av foreg\xc3\xa5ende lag. Skurkantene (p\xc3\xa5 tvers av fiberretningen, alts\xc3\xa5 p\xc3\xa5 langs av trestammen) m\xc3\xa5 trekkes litt inn for \xc3\xa5 motvirke tendensen til kr\xc3\xb8lling, som er s\xc3\xa6rlig sterk her. Rivekanten (i fiberretningen og p\xc3\xa5 tvers av trestammen) kan legges helt ut til ytterkant av stabelen. I Setesdal hadde en slik takkost vanligvis en flate p\xc3\xa5 60 cm x 80 cm og en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 25 cm. Denne mengden tilsvarte ei lest eller en vanlig b\xc3\xb8r. \xc3\x98verst ble det lagt en lem som ble tynget ned med stein._NEWLINE_Tidligere ble bj\xc3\xb8rkeskog hardere utnyttet ved hogst og beiting. Men mange b\xc3\xb8nder hadde nok bj\xc3\xb8rk til eget bruk og kunne holde seg med et \xc2\xabnevra-lad\xc2\xbb som l\xc3\xa5 klart til neste tekkedugnad. Andre, s\xc3\xa6rlig ytterst langs kysten, m\xc3\xa5tte kj\xc3\xb8pe never. Det var en vanlig handelsvare som ble eksportert sj\xc3\xb8veien fra skogrike fjordbygder. I Bergen og Trondheim ble never solgt p\xc3\xa5 markedene. Fra omkring 1880 kom ogs\xc3\xa5 russisk russenever p\xc3\xa5 markedet, formidlet gjennom pomorhandelen. Never ble pakket i baller og solgt i kipper, vetter eller oftest v\xc3\xa5ger (= 2 kipper). En v\xc3\xa5g (18 kg) kostet omkring \xc2\xbd speciedaler eller 2 kroner, varierende etter kvalitet og tilbud.'