b'\n_START_ARTICLE_\nAngrepet p\xc3\xa5 Danmark i 1940\n_START_SECTION_\nOpptakten\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa5ren 1939 begynte det britiske marinedepartementet \xc3\xa5 anse Skandinavia som en potensiell slagmark i en fremtidig konflikt med Tyskland. Den britiske regjeringen var lite villig til \xc3\xa5 involvere seg i en ny storkonflikt p\xc3\xa5 det europeiske kontinentet og overveide \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re en blokade for \xc3\xa5 svekke Tyskland indirekte. Den tyske rustningsindustrien var avhengig av jernmalm-import fra Kiruna i Nord-Sverige, og om vinteren n\xc3\xa5r Bottenviken var frosset og ufarbar ble jernmalmen skipet ut fra den nordnorske havnebyen  Narvik. Britisk kontroll over norskekysten ville dermed bidra til \xc3\xa5 styrke blokaden av Tyskland._NEWLINE_I oktober 1939 diskuterte sjefen for den tyske kriegsmarine storadmiral Erich Raeder og Adolf Hitler trusselen eventuelle britiske baser i Norge ville medf\xc3\xb8re. Raeder argumenterte med at kontroll over Norge ville gj\xc3\xb8re det mulig \xc3\xa5 kontrollere havomr\xc3\xa5dene i n\xc3\xa6rheten og tjene som et utgangspunkt for fremtidige ub\xc3\xa5toperasjoner mot Storbritannia. P\xc3\xa5 dette tidspunktet var ikke de andre grenene av Wehrmacht interessert i forslaget, og Hitler hadde akkurat utgitt et direktiv som fastslo at hovedoppgaven for Wehrmacht var en bakkeoffensiv gjennom Nederlandene._NEWLINE_Etter utbruddet av vinterkrigen mellom Finland og Sovjetunionen \xc3\xb8kte b\xc3\xa5de vestmaktenes (Storbritannia og Frankrike) og Tysklands interesse for Norden. Storbritannia og Frankrike \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bist\xc3\xa5 Finland og s\xc3\xb8kte om tillatelse fra de n\xc3\xb8ytrale landene Norge og Sverige til \xc3\xa5 transportere tropper og forsyninger gjennom disse landenes territorier. Hitler fryktet at hans motstandere Storbritannia og Frankrike skulle stasjonere tropper i de nordiske landene og true Tyskland derfra. En slik britisk-fransk kontroll over Norden ville stoppe tyskernes import av jernmalm fra Nord-Sverige. Norge og Sverige ville imidlertid ikke frivillig g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 troppetransporter og stasjonering av allierte tropper i Nord-Norge og Nord-Sverige. I tillegg ville den tyske marinen gjerne ha baser for ub\xc3\xa5ter i Norge. Derfra ville de lettere kunne komme ut i Atlanterhavet og true konvoiene med forsyninger til Storbritannia. Dels hadde Hitler ogs\xc3\xa5 et behov for en hurtig overbevisende seier som kunne fjerne motstanden mot ham blant den tyske milit\xc3\xa6re ledelsen. Danmark var strategisk sett ikke viktig for Tyskland med unntak av at Danmark kunne benyttes som et utgangspunkt for operasjoner mot Norge. _NEWLINE_Opprinnelig hadde Hitler kun planer om \xc3\xa5 tvinge Danmark til \xc3\xa5 godta \xc2\xaben begrenset krenkelse av landets suverenitet\xc2\xbb, slik at Wehrmacht kunne benytte Nordjylland som base og \xc3\x85lborg som en mellomlandings- og kampflyplass. Den 1. mars 1940 utga Hitler et direktiv som krevde at b\xc3\xa5de Norge og Danmark skulle invaderes, og den 5. mars fikk general Leonhard Kaupisch kommandoen over invasjonen av Danmark, Weser\xc3\xbcbung-S\xc3\xbcd.\n_START_SECTION_\nDansk-tysk ikke-angrepspakt\n_START_PARAGRAPH_\nDen 31. mai 1939 undertegnet Danmark og Tyskland \xc2\xabDen Dansk-Tyske Ikke-Angrebstraktat af 1939\xc2\xbb. I den sto det at \xc2\xabKongeriket Danmark og det tyske Rike vil i intet tilfelle skride til krig eller noen annen art av maktbruk mot hverandre\xc2\xbb. Traktaten ble inng\xc3\xa5tt mellom Danmarks utenriksminister P. Munch og det tredje rikes riksutenriksminister Ribbentrop og gjaldt i ti \xc3\xa5r med mulighet for forlengelse.\n_START_SECTION_\nDanmarks forsvar i 1940\n_START_PARAGRAPH_\nI 1937 var det \xc3\xa5penbart for den danske regjeringen at det danske forsvaret m\xc3\xa5tte moderniseres og utvides for \xc3\xa5 kunne avskrekke naboen i s\xc3\xb8r. Samme \xc3\xa5r ble en utvidelse av h\xc3\xa6ren p\xc3\xa5begynt. Blant annet ble det opprettet en overkommando, to divisjoner \xe2\x80\x93 en for forsvaret av Sj\xc3\xa6lland og en for forsvaret av Jylland \xe2\x80\x93 en garnison p\xc3\xa5 Bornholm; flyv\xc3\xa5penet ble omstrukturert og det ble opprettet st\xc3\xb8tteenheter innenfor luftvern, ingeni\xc3\xb8rtropper og transportenheter._NEWLINE_H\xc3\xa6rens \xc3\xb8verstkommanderende var den 70-\xc3\xa5rige danske monarken Kong Christian X av Danmark. Generalmajor William Wain Prior var sjef for h\xc3\xa6ren og viseadmiral H. Rechnitzer var sjef for marinen. Den Sj\xc3\xa6llandske Division var under kommando av generalmajor Hans Aage Rolsted og hadde hovedkvarter i K\xc3\xb8benhavn, mens Den Jydske Division under kommando av generalmajor Frederik Christian Essemann hadde hovedkvarter i Viborg._NEWLINE_De to divisjonene bestod av syv infanteriregimenter, to kavaleriregimenter, Den Kongelige Livgarde (kongens garde) og tre feltartilleriregimenter. Men regimentene var egentlig sm\xc3\xa5 administrative staber ansvarlige for opptreningen av 6\xc2\xa0600 vernepliktige hvert \xc3\xa5r, noe som innebar at regimentene var alvorlig underbemannet. I l\xc3\xb8pet av vinteren 1939-1940 ble h\xc3\xa6ren delvis mobilisert, og den 9. april 1940 hadde den danske h\xc3\xa6ren i alt 15\xc2\xa0000 mann, hvor 8\xc2\xa0000 av dem var vernepliktige._NEWLINE_Den danske h\xc3\xa6ren og marinen hadde mye foreldet materiell og ingen eller lite felterfaring. Den danske h\xc3\xa6ren hadde ikke v\xc3\xa6rt i kamp siden 1864 da den kjempet mot Preussen og \xc3\x98sterrike i den andre slesvigske krig. De fleste danske soldatene var utrustet med gev\xc3\xa6ret M.1889 og en sykkel, og enkelte hadde maskingev\xc3\xa6rer av typen Madsen M.1929 eller rekylgev\xc3\xa6rer av typen Madsen M.1924. Soldatenes uniformering besto for det meste av en svart kappe og st\xc3\xa5lhjelm. En av de danske soldatenes f\xc3\xa5 fordeler i den korte konflikten var M.1938 Madsen 20 mm maskinkanon som viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et godt panservernv\xc3\xa5pen. For de tyske panservognene ble m\xc3\xb8tet med dette v\xc3\xa5penet en ubehagelig overraskelse._NEWLINE_H\xc3\xa6ren hadde ogs\xc3\xa5 noen 37 mm Bofors M.1937 panservernskanoner i besittelse. Som luftvern hadde den danske h\xc3\xa6ren luftvernskanonen 75 mm L/49 M.1932. Tre batterier var stasjonert i S\xc3\xb8nderjylland, og klarte \xc3\xa5 treffe flere av tyskernes bombe- og jagerfly i l\xc3\xb8pet av den fire timer lange krigen mot tyskerne._NEWLINE_H\xc3\xa6ren ble st\xc3\xb8ttet av H\xc3\xa6rens Flyvertropper (H\xc3\xa6rens flyv\xc3\xa5pen) som besto av to jagerskvadroner utrustet med 13 Gloster Gauntlet dobbeltdekkere og syv av de moderne nederlandske jagerflyene Fokker D.XXI. I tillegg til disse hadde det danske luftv\xc3\xa5penet 28 rekognoseringsfly og 19 skolefly. De danske luftstyrkene var stasjonert p\xc3\xa5 V\xc3\xa6rl\xc3\xb8se flystasjon n\xc3\xa6r K\xc3\xb8benhavn. _NEWLINE_Den danske marinen hadde sin opprinnelige base i K\xc3\xb8benhavn, men som f\xc3\xb8lge av mobiliseringen hadde fart\xc3\xb8yene blitt utstasjonert p\xc3\xa5 forskjellige steder i landet. Marinen besto av 1\xc2\xa0500 mann og 58 fart\xc3\xb8y (2 artilleriskip, 6 torpedob\xc3\xa5ter, 7 undervannsb\xc3\xa5ter, 3 mineleggere, 9 minesveipere, 4 inspeksjonsskip samt verksteds- og oppm\xc3\xa5lingsskip). De fleste skipene var imidlertid gamle og foreldede. De beste fart\xc3\xb8yene var de to gamle artilleriskipene \xc2\xabPeder Skram\xc2\xbb og \xc2\xabNiels Juel\xc2\xbb. De mest moderne var tre torpedob\xc3\xa5ter bygd i begynnelsen av 1930-\xc3\xa5rene og fire undervannsb\xc3\xa5ter. Marinen hadde sitt eget flyv\xc3\xa5pen (Marinens Flyvev\xc3\xa6sen) som besto av to luftflotiller (p\xc3\xa5 skvadronst\xc3\xb8rrelse), en av dem utrustet med 13 gamle Heinkel H.E.8 sj\xc3\xb8fly med hovedbase i K\xc3\xb8benhavn og en flotille utrustet med \xc3\xa5tte av de eldre Hawker Nimrod Mk. II jagerflyene med base p\xc3\xa5 Avn\xc3\xb8._NEWLINE_Kystforsvarets forter ved K\xc3\xb8benhavn (Middelgrundsfortet, Flakfortet og Drag\xc3\xb8rfortet) var ikke krigsbemannte. P\xc3\xa5 Middelgrundsfortet hadde man i begynnelsen av april 1940 gjort klar til \xc3\xa5 motta 450 nye rekrutter den 9. april. Masned\xc3\xb8fortet ved Storstr\xc3\xb8mmen var ikke operativt og var derfor kun bemannet med en sivil fortmester og to vernepliktige. _NEWLINE_Ved begynnelsen av andre verdenskrig i september 1939 la den tyske marinen ut minefelter i internasjonalt farvann ved inngangene til \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. I november 1939 ble den danske regjeringen fra tysk side presset til ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 utlegge minefelter i dansk territorialfarvann i \xc3\x98resund og i Storeb\xc3\xa6lt og Lilleb\xc3\xa6lt. Tyskerne mente \xc3\xa5 ha konstatert at britiske ub\xc3\xa5ter hadde passert neddykket inn i \xc3\x98stersj\xc3\xb8en gjennom dansk territorialfarvann, til tross for at dette var forbudt i henhold til de danske n\xc3\xb8ytralitetsbestemmelsene. De danske minefeltene ble bevoktet av danske orlogsfart\xc3\xb8yer og de tyske tilsvarende av tyske fart\xc3\xb8yer. I slutten av mars 1940 begynte tyskerne \xc3\xa5 rydde gjennomganger gjennom deres egne minefelter._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 ved innseilingen til K\xc3\xb8benhavns havn var det lagt ut minefelter idet det i henhold til de danske n\xc3\xb8ytralitetsbetemmelsene ikke var tillatt fremmede krigsskip i \xc3\xa5 entre  havnen. Men v\xc3\xa5ren 1940 var minefeltene deaktiverte og bevoktningen inndratt p\xc3\xa5 grunn av store mengder is i \xc3\x98resund.\n_START_SECTION_\nInvasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 8. april ble det beordret allmenn alarmberedskap. Dette innebar at soldatene fikk utlevert skarp ammunisjon, forbindingspakker og identifikasjonsmerker. Hjelmer kunne taes av, mens l\xc3\xa6rt\xc3\xb8yet kun kunne l\xc3\xb8snes. Mannskapet kunne hvile i sengene sine, men lyset m\xc3\xa5tte ikke slukkes og d\xc3\xb8rene skulle st\xc3\xa5 \xc3\xa5pne. Kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yenes motorer skulle varmes opp med passende mellomrom. Ordren l\xc3\xb8d: \xc2\xabVed direkte angrep p\xc3\xa5 dansk territorium skal styrkens oppgave og kampens hensikt v\xc3\xa6re en klar og utvetydig tilkjennegivelse av viljen til forsvar - uansett styrkeforholdene.\xc2\xbb_NEWLINE_Klokken 01:00 om morgenen den 9. april fikk passasjerskipet \xc2\xabHansestadt Danzig\xc2\xbb Helsing\xc3\xb8r i sikte. Skipet hadde med seg en forsterket bataljon og hadde seilt nord om Sj\xc3\xa6lland gjennom Storeb\xc3\xa6lt. En time senere seilte fergene \xc2\xabMecklenburg\xc2\xbb og \xc2\xabSchwerin\xc2\xbb fra Warnem\xc3\xbcnde med de tyske troppene som skulle g\xc3\xa5 i land i Gedser. Samtidig gikk linjeskipet \xc2\xabSchleswig-Holstein\xc2\xbb p\xc3\xa5 grunn p\xc3\xa5 Vengeancegrunden i Storeb\xc3\xa6lt, mens resten av skvadronen med troppene som skulle landsettes i Kors\xc3\xb8r fortsatte sin kurs nordover. Imens i K\xc3\xb8benhavn dr\xc3\xb8ftet general Leonhard Kaupischs stabssjef generalmajor Himer og ambassad\xc3\xb8r Cecil von Renthe-Fink den forest\xc3\xa5ende diplomatiske aksjon._NEWLINE_Klokken 03:30 krysset en tysk patrulje grensen ved Nyhus s\xc3\xb8, og gjemte seg hos en hjemmetysker (tysker boende i Danmark) i landsbyen R\xc3\xb8nsdam. Disse soldatene skulle senere sikre Padborg stasjon f\xc3\xb8r det f\xc3\xb8rste tyske pansertoget rullet over grensen mot nord. Imens snek en gruppe sivilkledde soldater fra Brandenburger-avdelingen seg inn i Padborg. Samtidig mottok Generalkommandoen en melding fra garnisonen i T\xc3\xb8nder og grensegendarmeriet mellom M\xc3\xb8llehus kro og Rens om at man kunne h\xc3\xb8re motorst\xc3\xb8y og kommandorop s\xc3\xb8r for grensen. P\xc3\xa5 grensen ved Krus\xc3\xa5 var derimot situasjonen rolig. Danskene fikk de f\xc3\xb8rste advarslene da S\xc3\xb8v\xc3\xa6rnskommandoen mottok en melding fra torpedob\xc3\xa5ten \xc2\xabGlenten\xc2\xbb om at de hadde berget 32 tyske soldater kvelden f\xc3\xb8r, etter at en tysk bukserb\xc3\xa5t forliste i Storeb\xc3\xa6lt klokken 21:20 etter en kollisjon med et annet tysk skip. Meldingen var forsinket p\xc3\xa5 grunn av at den ikke kunne sendes via radio p\xc3\xa5 grunn av hemmeligholdelse, og forsvarsminister Alsing Andersen og sjefen for den danske marinen, viseadmiral Rechnitzer ble vekket og informert om situasjonen._NEWLINE_Klokken 03:40 beordret kapteinen p\xc3\xa5 inspeksjonsskipet \xc2\xabIngolf\xc2\xbb klart skip fordi de oppfattet situasjonen med stadig flere m\xc3\xb8rklagte tyske skip omkring seg som truende. Fem minutter senere fikk Den Jyske Division melding fra garnisonen i T\xc3\xb8nder om at man kunne h\xc3\xb8re motorst\xc3\xb8y fra Rends til Avntoft._NEWLINE_Klokken 03:55 observerte utkikksmannen p\xc3\xa5 Middelgrundsfortet to skip (isbryteren \xc2\xabStettin\xc2\xbb og passasjerskipet \xc2\xabHansestadt Danzig\xc2\xbb) p\xc3\xa5 vei mot K\xc3\xb8benhavn, og alarmerte vakthavende kystl\xc3\xb8ytnant. Han gav ordre om \xc3\xa5 belyse fart\xc3\xb8yene med lyskastere og heise internasjonalt stoppsignal. Da skipene ikke reagerte ga han ordre om \xc3\xa5 avfyre varselskudd, men kanonen virket ikke, og skipene fortsatte. Samtidig ringte den tyske ambassaden i K\xc3\xb8benhavn til utenriksministeriet og bad ministeriets direkt\xc3\xb8r om \xc3\xa5 meddele utenriksminister Munch at den tyske ambassad\xc3\xb8r \xc3\xb8nsket en samtale med ham kl. 04:20._NEWLINE_Klokken 04:00 i Padborg overrasket tre danske grensevakter tyske soldater fra Brandenburger-avdelingen. Danskene ble skutt ned p\xc3\xa5 stedet og ble de f\xc3\xb8rste danske tapene i invasjonen. Ti minutter senere rapporterte grensevaktene i S\xc3\xa6d til T\xc3\xb8ndergarnisonen at \xc2\xabfire tyske soldater stod og rokket ved den danske grensebommen\xc2\xbb, og p\xc3\xa5 bakgrunn av denne meldingen ble garnisonens soldater alarmert.\n_START_SECTION_\nWesertag\n_START_PARAGRAPH_\nKlokken 04:15 krysset tyske tropper grensen ved Krus\xc3\xa5, Padborg, Rens og S\xc3\xa6d. 170. Infanterie-Divisions hovedstyrke (Infanterie-Regiment 391 og 399) krysset grensen ved Krus\xc3\xa5, 11. Sch\xc3\xbctzenbrigade ved Padborg og Rens, og Infanterie-Regiment 401 av 170. Infanterie-Division ved S\xc3\xa6d. Imens gikk 3 kompanier av Infanterie-Regiment 399 i land i Snogh\xc3\xb8j og Middelfart i n\xc3\xa6rheten av Lilleb\xc3\xa6ltsbroen._NEWLINE_Kl. 04:20 kom ambassad\xc3\xb8r Renthe-Fink og den tyske milit\xc3\xa6rattach\xc3\xa9en til utenriksminister Munchs hjem og fortalte ministeren at han hadde beviser for at britene planla et overfall p\xc3\xa5 Danmark, og at Tyskland ville beskytte Danmark mot dette. Han fortalte at tyske tropper hadde krysset grensen, og bombefly stod klare til \xc3\xa5 bombe K\xc3\xb8benhavn hvis danskene satte seg til motverge, hvorp\xc3\xa5 han gav ministeren et memorandum med tretten krav som tyskerne krevde oppfylt. Utenriksministeren protesterte mot n\xc3\xb8ytralitetskrenkelsen og sa at han m\xc3\xa5tte forelegge kravene for kongen og statsministeren f\xc3\xb8r han kunne gi ambassad\xc3\xb8ren et svar._NEWLINE_Samtidig la \xc2\xabHansestadt Danzig\xc2\xbb til kai ved Langelinie i K\xc3\xb8benhavn. Troppene ombord (en forsterket bataljon av Infanterie-Regiment 308) gikk i land og begynte fremrykningen mot Kastellet i K\xc3\xb8benhavn. En radiosender ble lastet p\xc3\xa5 en ventende lastebil (med seks sivile tyskere) og fulgte troppene til Kastellet._NEWLINE_I S\xc3\xb8nderjylland rykket Haderslevgarnisonen ut etter \xc3\xa5 ha blitt alarmert av S\xc3\xb8gaardlejren. Klokken 04:25 fikk Generalkommandoen melding om at tyskerne hadde krysset grensen. S\xc3\xb8v\xc3\xa6rnskommandoen rapporterte om at tyskerne hadde g\xc3\xa5tt i land i Middelfart og Nyborg. Samtidig rapporterte krigsdepartementets direkt\xc3\xb8r til sjefen for Generalkommandoen, generall\xc3\xb8ytnant William W. Prior, at tyske tropper var g\xc3\xa5tt i land p\xc3\xa5 Fyn og bad ham komme til ministeriet. _NEWLINE_Klokken 04:45 begynte 198. Infanterie-Divisions hovedstyrke (Infanterie-Regiment 305, 308 og 326) landgangen i Kors\xc3\xb8r. I T\xc3\xb8nder trakk  T\xc3\xb8ndergarnisonen seg tilbake nordover samtidig med at tyskerne stod foran kaserneporten, og utenriksminister Munch anmodet Amalienborg om et m\xc3\xb8te med kongen._NEWLINE_Fem minutter senere tok 19 mann fra 1. deling av fodfolkspionerernes afv\xc3\xa6rgekompagni, med to 20 mm Madsen maskinkanoner og et lett maskingev\xc3\xa6r, som de f\xc3\xb8rste danske soldatene opp kampen mot tyskerne ved Lundtoftbjerg p\xc3\xa5 hovedvei 10, tre km nord for Krus\xc3\xa5. Danskene \xc3\xb8dela to panservogner og tre motorsykler. Da tyskerne sendte stridsvogner for \xc3\xa5 omg\xc3\xa5 den danske stillingen, trakk danskene seg tilbake nordover. En dansk soldat ble s\xc3\xa5ret under kampene, og en ble drept i den etterf\xc3\xb8lgende retretten. Samtidig alarmerte Generalkommandoen V\xc3\xa6rl\xc3\xb8se flystasjon om det tyske angrepet._NEWLINE_Klokken 04:55 stormet tyske soldater Kastellet gjennom Sj\xc3\xa6llandsporten, og Norgesporten ble sprengt. Vakthavende offiser p\xc3\xa5 Kastellet, Stenkov, ble vekket av sprengingen og alarmerte Generalkommandoen om at tyskerne var i gang med \xc3\xa5 besette Kastellet. Etter at Kastellet var blitt besatt av tyske tropper, ble radiosenderen satt opp. De fikk kontakt med 198. divisjon i Kors\xc3\xb8r, og med den tyske ambassaden i K\xc3\xb8benhavn. Samtidig ble kongen og dronningen vekket og underrettet om utenriksministerens henvendelse._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha blitt informert om situasjonen av krigsdepartementets direkt\xc3\xb8r ga generall\xc3\xb8ytnant Prior ordre om \xc3\xa5 alarmere og orientere den Sj\xc3\xa6llandske og Jyske Division og Livgarden om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re klar til kamp mot fienden. Klokken 05:15 hoppet 96 tyske fallskjermjegere (fra 4./FJR 1) fra 9 Junkers Ju 52/3m transportfly (fra 8./KGzbV 1) over Masned\xc3\xb8 og Storstr\xc3\xb8msbroen. De erobret Masned\xc3\xb8fortet og broen uten motstand. Livgardens kaserne alarmerte med telefon slottsvakten p\xc3\xa5 Amalienborg at tyskerne hadde besatt Kastellet. Fem minutter senere ankom den danske statsministeren, Thorvald Stauning, Amalienborg._NEWLINE_Ved Hokkerup nord\xc3\xb8st for Krus\xc3\xa5 angrep tyske styrker en dansk veisperring p\xc3\xa5 hovedvei 8. Styrken p\xc3\xa5 34 danske soldater klarte \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge tre panservogner, \xc3\xa9n pansret personellvogn og \xc3\xa9n panservernkanon f\xc3\xb8r de ble omringet og tvunget til \xc3\xa5 overgi seg. Klokken 05:25 begynte 28 Heinkel He 111 bombefly fra I/KG 4 \xc3\xa5 demonstrere sin styrke over K\xc3\xb8benhavn, hvor de ogs\xc3\xa5 droppet flyveblader med teksten \xc2\xabOprop\xc2\xbb. Samtidig hadde tyske tropper besatt Lilleb\xc3\xa6ltsbroen og sikret den mot luftangrep._NEWLINE_Klokken 05:30 oppsto det kamphandlinger mellom danske og tyske soldater ved Abild p\xc3\xa5 hovedvei 11 nord for T\xc3\xb8nder. Danskene klarte \xc3\xa5 oppholde tyskerne lenge nok til at forsvarsstillinger av S\xc3\xb8lsted litt lengre nord kunne ferdigstilles. Tyskerne derimot, m\xc3\xa5tte be om flyst\xc3\xb8tte best\xc3\xa5ende av tre Henschel Hs 126 angrepsfly f\xc3\xb8r de kunne fortsette fremrykningen. Samtidig oppsto det kamper mellom gardister p\xc3\xa5 Amalienborg og tyske soldater i Amaliegade og Bredgade. Gardisten klarte \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 det tyske angrepet tilbake, men 3 gardister ble s\xc3\xa5ret i konfrontasjonen. Dette ga kongen og kronprinsen tid til \xc3\xa5 dr\xc3\xb8fte situasjonen med statsministeren, utenriksministeren og general Prior._NEWLINE_Samtidig gikk en marinel\xc3\xb8ytnant og tolv matroser fra \xc2\xabHansestadt Danzig\xc2\xbb ombord p\xc3\xa5 det danske artilleriskipet \xc2\xabNiels Juel\xc2\xbb og forlangte at kanonene og andre v\xc3\xa5pen ble t\xc3\xb8mt, og at all ammunisjonen skulle l\xc3\xa5ses ned. Kapteinen b\xc3\xb8yde seg for tyskernes krav da de ikke kunne gj\xc3\xb8re noe med overmakten._NEWLINE_P\xc3\xa5 V\xc3\xa6rl\xc3\xb8se flystasjon gjorde de danske skvadronene seg klare til \xc3\xa5 utstasjonere sine fly p\xc3\xa5 forskjellige flybaser rundt om i landet, og et rekognoseringsfly, en Fokker C.V-E med l\xc3\xb8ytnant V. Godtfredsen og sekondl\xc3\xb8ytnant G.F Brodersen ombord, lettet klokken 05:45. Da flyet n\xc3\xa5dde en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 50 meter fl\xc3\xb8y to skvadroner av Messerschmitt Bf 110 angrepsfly fra 1./ZG 1 inn over flyplassen og skj\xc3\xb8t rekognoseringsflyet ned. Deretter fl\xc3\xb8y de tilbake og beskj\xc3\xb8t flyplassen flere ganger og \xc3\xb8dela syv danske fly og p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte ytterligere 14 fly betydelige skader._NEWLINE_Klokken 06:00 besluttet regjeringen og kongen \xc3\xa5 kapitulere for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at K\xc3\xb8benhavn ble bombet som Warszawa i 1939, og oppfordret alle danske milit\xc3\xa6ravdelinger til \xc3\xa5 stoppe kamphandlingene mot tyskerne. Kampene fortsatte i to timer til f\xc3\xb8r alle avdelingene mottok ordren om \xc3\xa5 legge ned v\xc3\xa5pnene. Fem minutter senere fikk den vakthavende offiseren p\xc3\xa5 Amalienborg, kaptein Henningsen, ordre om \xc3\xa5 ta kontakt med tyskerne for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 stanset skytingen. Med kravet om at tyskerne ikke skulle trenge seg inn p\xc3\xa5 Amalienborg, ble skytingen innstilt fra begge sider. Klokken 06:15 hoppet tyske fallskjermjegere fra 4./FJR 1 over \xc3\x85lborg og besatte byens to flyplasser s\xc3\xa5 snart de landet. Kort tid etter ankom 53 Junkers Ju 52/3m transportfly fra I/KGzbV 1 flyplassen med en infanteribataljon (III/IR 159), og innen en time var flyplassene klare for bruk til operasjonene i S\xc3\xb8r-Norge.\n_START_SECTION_\nMotstandens fortsettelse\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for kongens ordre om v\xc3\xa5penhvile fortsatte kampene i S\xc3\xb8nderjylland. Klokken 06:30 angrep tyskerne den danske stillingen i Bjergskov nord for S\xc3\xb8g\xc3\xa5rd, og da de tyske stridsvognene br\xc3\xb8t igjennom veisperringen ble den danske styrken raskt omringet og overgav seg. P\xc3\xa5 hovedvei 11 ved S\xc3\xb8lsted \xc3\xb8dela danskene to panservogner og stanset midlertidig tyskernes fremrykning. Tyskerne besluttet da \xc3\xa5 sende infanteri ut p\xc3\xa5 begge sider av veien for \xc3\xa5 omg\xc3\xa5 den danske maskinkanonstillingen. Fem minutter senere, ved Bredevad lyktes det danskene \xc3\xa5 stanse det tyske angrepet med en 20 mm maskinkanon ved en veisperring, og tre panservogner ble \xc3\xb8delagt._NEWLINE_Klokken 06:45 tok avdelingen, som tidligere hadde kjempet ved Lundtoftbjerg, opp kampen mot tyskerne p\xc3\xa5 gaten i et veikryss s\xc3\xb8r for \xc3\x85benr\xc3\xa5. Tyskerne hadde n\xc3\xa5 stridsvogner i spissen, og danskene klarte kun \xc3\xa5 skyte beltene av en stridsvogn og \xc3\xb8delegge en panservogn f\xc3\xb8r de m\xc3\xa5tte starte motorsyklene sine i liggende stilling, f\xc3\xb8r de klokken 07:00 trakk de seg tilbake nordover. Klokken 07:15 hadde tyskerne n\xc3\xa5dd Slagelse, Vordingborg og \xc3\x85benr\xc3\xa5, og Bredevad-styrken trakk seg tilbake til R\xc3\xb8dekro. Tyske tropper rykket deretter inn i Bredevad fra \xc3\xb8st og tvang den danske styrken til overgivelse._NEWLINE_Halv \xc3\xa5tte om morgenen ble den danske styrken ved S\xc3\xb8lsted tvunget til \xc3\xa5 trekke seg tilbake da den ble angrepet av tyske Messerschmitt Bf-110 angrepsfly, og fem minutter senere ankom avdelingen som hadde kjempet mot tyskerne ved Lundtoftbjerg og \xc3\x85benr\xc3\xa5 til Haderslev. De gikk i stilling nord for kasernen._NEWLINE_Klokken 07:50 angrep tyske stridsvogner den danske stillingen ved Slottsm\xc3\xb8llen i s\xc3\xb8rkanten av Haderslev. En dansk 37 mm Bofors panservernskanon ble nedkjempet etter at den hadde skutt beltene av et par tyske stridsvogner, og kampen fortsatte deretter foran en sperring av melkevogner rett bak kanonstillingen. Fem minutter senere angrep tyskerne danskenes stillinger i Bredebro p\xc3\xa5 hovedvei 11, og ti minutter senere var styrken omringet og overgav seg._NEWLINE_Klokken 08:00 fikk Haderslev-styrken ved Slottsm\xc3\xb8llen ordre fra Jyske Division om \xc3\xa5 innstille motstanden. Den tok deretter kontakt med den tyske divisjonsgeneralen Witte._NEWLINE_Da tyske stridsvogner kj\xc3\xb8rte opp gjennom N\xc3\xb8rregade ble de beskutt av danske soldater p\xc3\xa5 Haderslev kaserne. To stridsvogner ble p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt skader og en motorsyklist drept. Mens tyskerne sendte forsterkinger for \xc3\xa5 nedkjempe danskene p\xc3\xa5 kasernen, ble kampene stanset av en politimester etter \xc3\xa5 ha blitt informert om regjeringens beslutning om kapitulasjon. Klokken var da 08:15._NEWLINE_Imens fortsatte 198. Infanterie-Divisions fremrykking mot K\xc3\xb8benhavn. Selv om general Roettig dagen f\xc3\xb8r hadde gjort sine offiserer oppmerksomme p\xc3\xa5 den naturlige forsvarsstillingen ved V\xc3\xa5rby bakke utenfor Slagelse, hadde ikke de danske soldatene ved garnisonen i Slagelse tid til \xc3\xa5 bemanne stillingene her. Ironisk nok hadde de danske soldatene s\xc3\xa5 sent som dagen f\xc3\xb8r avholdt en \xc3\xb8velse her. Da de tyske soldatene rykket inn i Slagelse kl. 06:45 ble de informert av en dansk l\xc3\xb8ytnant at de danske soldatene hadde f\xc3\xa5tt ordre om \xc3\xa5 ikke yte noen motstand. Garnisonskommandanten mottok tyskerne ved kaserneporten, mens de danske soldatene p\xc3\xa5 ekserserplassen sto oppstilt til parade. Da general Roettig n\xc3\xa5dde frem noen minutter senere ga kommandanten soldatene ordre om \xc3\xa5 presentere gev\xc3\xa6rer._NEWLINE_Deretter fortsatte Roettig langs hovedvei 1. Klokken 8:30 n\xc3\xa5dde de tyske troppene garnisonsbyen Ringsted, og klokken 9:00 n\xc3\xa5dde de garnisonsbyen Roskilde. Klokken 11:45 n\xc3\xa5dde 198. Infanterie-Division K\xc3\xb8benhavns forsteder, og tyskerne hadde da tatt kontrollen over hele Danmark.\n_START_SECTION_\nEtterspill\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for de tyske troppenes lave tapstall var de overrasket over den danske motstanden. De var i s\xc3\xa6rdeleshet overrasket over danskenes 20 mm maskinkanoner som \xc3\xb8dela i alt 12 panservogner, skadet 3 stridsvogner og \xc3\xb8dela et ukjent antall motorsykler i kampene i S\xc3\xb8nderjylland._NEWLINE_I alt d\xc3\xb8de 16 danske soldater: 13 fra h\xc3\xa6ren og 7 fra marinen. 20 soldater ble s\xc3\xa5ret i kamphandlingene, hvorav 21 av dem var fra h\xc3\xa6ren og 11 fra marinen._NEWLINE_B\xc3\xa5de kongen og regjeringen inns\xc3\xa5 at fortsatt motstand var nyttel\xc3\xb8st. Trusselen om bombing av K\xc3\xb8benhavn og tyskernes bombing av Warszawa i 1939 medvirket til valget om kapitulasjon._NEWLINE_De fleste soldatene som ble tatt til fange av tyskerne ble satt fri kort tid etter v\xc3\xa5penhvilen._NEWLINE_Som den eneste danske offiseren nektet oberst Helge Bennike, sjefen for 4. regiment i Roskilde, \xc3\xa5 adlyde ordren om kapitulasjon. Han gikk ut fra at tyskerne ogs\xc3\xa5 hadde angrepet Sverige, og da han regnet med at svenskene ville fortsette kampen besluttet han \xc3\xa5 ta fergen fra Helsing\xc3\xb8r til Helsingborg med sine menn. Klokken 10:05 forlot han Helsing\xc3\xb8r sammen med 1. kompani av 11. battalion over til Sverige, og ti minutter senere reiste en avdeling av 11. battalion med oppm\xc3\xa5lingsskipet \xc2\xabFreja\xc2\xbb, ogs\xc3\xa5 fra Helsing\xc3\xb8r til Helsingborg. Da de ankom Helsingborg fant de ut at Sverige ikke hadde blitt angrepet. De ble avv\xc3\xa6pnet og f\xc3\xb8rt til kasernen i Helsingborg. Mens noen reiste tilbake til Danmark, valgte enkelte \xc3\xa5 bli i Sverige._NEWLINE_Som et resultat av den samarbeidsvillige innstillingen fra de danske myndighetenes side, erkl\xc3\xa6rte den tyske okkupasjonsmakten at Tyskland ville \xc2\xabrespektere den danske nasjonale suvereniteten og territoriale integritet, s\xc3\xa5 vel som n\xc3\xb8ytraliteten\xc2\xbb._NEWLINE_Okkupasjonen av Danmark ble gjennomf\xc3\xb8rt s\xc3\xa5 raskt at mange dansker v\xc3\xa5knet den 9. april uten \xc3\xa5 v\xc3\xa6re klar over at den tyske okkupasjonen allerede var et faktum.\n_START_SECTION_\nDanske tap\n_START_PARAGRAPH_\nUnder er den komplette listen over de danske falne og s\xc3\xa5rede 9. april 1940. Normalt opgis tallet for drepte i kamp til 13, men grensegendarmeriet led imidlertid ogs\xc3\xa5 tap den 9. april. Dermed var de samlede personelltap for Danmark den 9. april 16 drepte og 20 s\xc3\xa5rede.\n_START_SECTION_\nTyske tap\n_START_PARAGRAPH_\nDet har lenge v\xc3\xa6rt usikkerhet omkring de tyske personelltapene i forbindelse med angrepet p\xc3\xa5 Danmark. En rapport med tittelen \xc2\xabKriegserfarungen mit der 2 cm MADSEN Maschinenkanone\xc2\xbb funnet i DISAs arkiver som prim\xc3\xa6rt skulle dokumentere 20 mm Madsen maskinkanonens effektivitet nevner tall p\xc3\xa5 203 drepte og et ukjent antall s\xc3\xa5rede tyske soldater i forbindelse med kampene i S\xc3\xb8nderjylland. En kritisk gjennomgang av alle kilder foretatt av oberstl\xc3\xb8ytnant Hans J\xc3\xbcrgen J\xc3\xbcrgensen og offentliggjort i Krigshistorisk Tidsskrift i 2015 synes \xc3\xa5 vise at de faktiske tyske tapene var 2-3 drepte og 25-30 s\xc3\xa5rede._NEWLINE_Den nevnte DISA-rapport anses som utroverdig, men det var den danske 20 mm maskinkanonen i kombinasjon med tyskernes raske fremrykning som for\xc3\xa5rsakte de tyske tapene. Et Heinkel He 111 bombefly ble skutt ned ved Esbjerg, mens to tyske soldater blev tatt til fange av de danske soldatene. Noen f\xc3\xa5 sivile ble dessuten drept eller s\xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nInvasjonen i popul\xc3\xa6rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nDen 12. mars 2015 utkom filmen \xc2\xab9. april\xc2\xbb regissert av Roni Ezra. Filmen skildrer en dansk sykkeldeling ledet av sekondl\xc3\xb8jtnant Sand (Pilou Asb\xc3\xa6k) i kamp mot den tyske invasjonsstyrken i S\xc3\xb8nderjylland morgenen 9. april 1940. De fleste anmeldelsene fremhevde den filmiske kvalitet, som skapte relevans og n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r i dette korte kapittel i dansk krigshistorie. Filmen mottok flere gode anmeldelser, blant annet Politiken (4 av 5 mulige hjerter), Jyllands Posten (5 av 6 stjerner) og Berlingske Tidende (5 av 6 stjerner).'