b'\n_START_ARTICLE_\nHerrevad kloster\n_START_PARAGRAPH_\nHerrevad kloster (ogs\xc3\xa5 Herrisvad og Herredsvadkloster, svensk Herrevads kloster) var et kloster i Sk\xc3\xa5ne beliggende ved R\xc3\xb6nne \xc3\x85en ca. 40 km \xc3\xb8st for Helsingborg. Foruten \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt et av Danmarks st\xc3\xb8rste klostre, er stedet ogs\xc3\xa5 kjent for astronomen Tycho Brahes observasjon i 1572 av Stella Nova (den nye stjerne) \xe2\x80\x93 en oppdagelse som la grunnlaget for hans senere verdensber\xc3\xb8mte forskerstatus.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKlostret ble grunnlagt av erkebiskop Eskil i 1144 som Danmarks f\xc3\xb8rste cistercienserkloster \xe2\x80\x93 munkene kom fra C\xc3\xaeteaux i Frankrike. Eskil var venn av Bernard av Clairvaux, som var en av ordenens forgrunnsfigurer. Herrevad kloster ble med tiden et av de st\xc3\xb8rste og viktigste middelalderklostre i Sk\xc3\xa5ne. I dets velmaktsdager hadde det inntekter fra mere enn 400 eiendommer, og n\xc3\xb8t st\xc3\xb8tte fra overklasse s\xc3\xa5vel som fra Danmarks kongelige familier. Det har v\xc3\xa6rt antatt at Codex Runicus, middelalderens fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 skrive Sk\xc3\xa5nske lov p\xc3\xa5 runer, ble gjort her. I 1305 innkalte Erik Menved til et forliksm\xc3\xb8te mellom den nyvalgte svenske konge Birger Magnusson og hans stridbare hertugbr\xc3\xb8dre, Erik og Valdemar. At m\xc3\xb8tet nettopp ble lagt til Herrevad, sier noe om klosterets betydning i samtiden.\n_START_SECTION_\nDaglig dont\n_START_PARAGRAPH_\nMunkenes klesdrakt har v\xc3\xa6rt enkel: Den opprinnelige hvite kjortelen skulle b\xc3\xa6res uten underkl\xc3\xa6r, skoene skulle tilvirkes av grovt kuskinn. Maten besto av fisk og gr\xc3\xb8nnsaker, kj\xc3\xb8tt og flesk fikk ikke forekomme. Br\xc3\xb8det ble bakt av grovt mel, hvitt mel ble kun brukt til syke og bes\xc3\xb8kende. Kun ved kirkelig h\xc3\xb8ytider kunne det komme p\xc3\xa5 tale med unntagelser fra den faststilte matordningen._NEWLINE_I begynnelsen gikk det meste av tiden med til \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re klosterbygningene i tillegg til pasningen av de mange andakts\xc3\xb8velser. Siden ble det ogs\xc3\xa5 viet mye tid til studier av Bibelen og bibelb\xc3\xb8kenes og tekstenes historie. Det ser ut som om Herrevad ganske tidlig har oppbygget et anseelig bibliotek, ogs\xc3\xa5 i europeisk sammenheng. I scriptoriet har munkene syslet med kopiering av hellige skrifter, og p\xc3\xa5 det viset skaffet klosteret en omfattende samling pergamenter. Det meste av dette gikk tapt under reformasjonen, og s\xc3\xa5vidt vites, finnes kun \xc3\xa9n eneste bok fra dette fornemme biblioteket bevart. Den befinner seg i Det Kongelige Bibliotek i K\xc3\xb8benhavn med innskriften St Mariae Herrevadensis p\xc3\xa5 tittelbladet. Klosterets nekrologium gikk med da Universitetsbiblioteket i K\xc3\xb8benhavn brant i 1728._NEWLINE_Klosterfolket hadde tatt med seg metoder fra hjemlandet til dyrkning av jord og nyttehaver samt odling av fisk. Munkene innf\xc3\xb8rte biodling, som har v\xc3\xa6rt av stor betydning i en tid hvor s\xc3\xb8tningsmidler var mangelvare.\n_START_SECTION_\nBygningene\n_START_PARAGRAPH_\nEtter som restene av klosteranlegget til dels ligger skjult under det parkanlegg som ble anlagt p\xc3\xa5 1800-tallet, er kunnskapen om det fragmentarisk. Kirkens plassering og form er dog delvis kjent. Den \xc3\xb8stre klosterlengen vet man ogs\xc3\xa5 noe om, da den nordligste delen av denne er bevart i direkte tilknytning til kirkens sydlige tverrskip. _NEWLINE_Kirken ble p\xc3\xa5begynt p\xc3\xa5 midten av 1100-tallet. Den m\xc3\xa5lte 53 m og langhusets bredde var p\xc3\xa5 19 m. Den ble bygget i kvaderhugget sandsten fra H\xc3\xb8r og hadde et enkelt gulv av lerklint gr\xc3\xa5sten. Omkring 1200 begynte man \xc3\xa5 begrave folk i kirken, og kanskje er det samtidig at man begynner \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 hvelv. Litt senere ble det p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt et 10-20 cm tykt lag av sand til nytt gulv av tegl med kvadratiske plater, og veggene ble kalket hvite. Ved utgravninger i den sydlige korsarmen, er det funnet fragment av r\xc3\xb8dmalt vindusglass i fint tegnede m\xc3\xb8nstre. Vinduene har hatt romboidformede blyinnfatninger. Nye gulv er senere kommet til. _NEWLINE_Kirken har i sluttfasen hatt et treskipet langhus, korsarmer og et forlenget kor mot \xc3\xb8st. Sandstenspilarer inndekket i tegl har b\xc3\xa5ret de kalkede hvelvene. Fragmenter av kalkmalerier viser vekstornamenter i farvene m\xc3\xb8rker\xc3\xb8dt og gult. Gr\xc3\xb8nne farvetoner fantes kun i koret. Kirkebygningen har nok gjort et mektig inntrykk ute p\xc3\xa5 den sk\xc3\xa5nske landsbygden, men kirkerommet har samtidig trolig v\xc3\xa6rt preget av det asketiske m\xc3\xb8nster som fulgte cisterciensernes livsform. Med andre ord, ingen overdreven prakt og utsmykning. _NEWLINE_Fra kirkens korsarm oppf\xc3\xb8rtes den \xc3\xb8stlige lengen mot syd. Den vestlige lengen ble oppf\xc3\xb8rt mot syd fra kirkens vestparti. G\xc3\xa5rden som oppsto mellom disse lengene ble mot syd lukket av enn\xc3\xa5 en lenge. Rundt g\xc3\xa5rdens sider fantes en klostergang, som trolig har v\xc3\xa6rt sl\xc3\xa5tt med hvelv. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1200-tallet ble klosteret utvidet, og man gikk over til \xc3\xa5 bruke teglsten fremfor sandsten. P\xc3\xa5 eldre kart og p\xc3\xa5 folkemunne nevnes en liten bakke, ca. 200 m nord for klosteret, for tegeltoften. Gjennom en s\xc3\xb8kesjakt har det v\xc3\xa6rt mulig \xc3\xa5 konstatere at det p\xc3\xa5 denne plassen har ligget en teglovn. Alle typer tegl (unntatt de riflede) som er blitt funnet i kirken, ses ogs\xc3\xa5 blant feilbrent og kassert teglsten ved og omkring teglovnen. Skriftlige kilder forteller at det s\xc3\xa5 sent som p\xc3\xa5 1550-tallet, ble levert tegl fra Herrevad til oppf\xc3\xb8relsen av citadellet i Landscrone.  _NEWLINE_Etter reformasjonen ble de siste munkene boende til 1565, mens det ble holdt lutherske gudstjenester i klosterkirken inntil 1585.\n_START_SECTION_\nBille og Brahe\n_START_PARAGRAPH_\nUnder anklager av fr\xc3\xa5tsing og usedelig livsf\xc3\xb8rsel, ble Herrevad i mai 1565 tatt fra den siste abbeden Lauritz Severinssen, og gitt til adelsmannen Steen Bille og hans kone. Munkene hadde p\xc3\xa5 det tidspunktet mistet kontakten med moderklosteret i C\xc3\xaeteaux, og var avstengt fra utenlandsk bes\xc3\xb8k samt fra pavelige formaninger. Klosteret hadde v\xc3\xa6rt under protestantisk herred\xc3\xb8mme i tredve \xc3\xa5r, og kjempet for \xc3\xa5 tilfredsstille de stadig \xc3\xb8kende krav til leveranser av tegl, laks, flesk, sm\xc3\xb8r og humle til hoffet i K\xc3\xb8benhavn. Imens forfalt bygningene, og klosteret ser i slutten av perioden ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6rt et slags hjemsted for landsstrykere.  _NEWLINE_Det ble ved overtagelsen satt i gang en rekke bygningsarbeider for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re klosteret beboelig for de nye eierne. Den senere ber\xc3\xb8mte astronomen Tycho Brahe var Billes s\xc3\xb8sters\xc3\xb8nn, og da Brahe kom hjem fra utenlandsstudier, oppfordret onkelen ham og hans nye borgerlige kone, Kirsten J\xc3\xb8rgensdatter, til \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 seg ned p\xc3\xa5 Herrevad. Bille kj\xc3\xb8pte og fikk installert et astronomisk observatorium i en av de gamle klosterbygningene, og utenfor murene, et laboratorium med ovner. Steen Bille var selv interessert i kjemiske eksperimenter, og oppmuntret nev\xc3\xb8en til sysle med alkemi. Sammen begynte de omkring 1570 \xe2\x80\x93 som de f\xc3\xb8rste i Skandinavia \xe2\x80\x93 \xc3\xa5 fremstille papir p\xc3\xa5 Klippan m\xc3\xb8lle, i n\xc3\xa6rheten av Herrevad. Det ble ogs\xc3\xa5 konstruert et glassverk.  _NEWLINE_Under sin vandring fra laboratoriet til den ventende aftensmaten innenfor murene den 11. november 1572, observerte Brahe en ny stjerne i stjernebildet Kassiopeia, som han ga navnet Stella Nova. Ved hjelp av en selvlaget sekstant studerte og nedtegnet han i et \xc3\xa5r observasjoner av det man i dag ville kalle en supernova. I 1573 publiserte Brahe sine observasjoner i K\xc3\xb8benhavn, og disse danner grunnlaget for hans senere ber\xc3\xb8mmelse som astronom.\n_START_SECTION_\nSvensk tid\n_START_PARAGRAPH_\nHerrevad skiftet h\xc3\xa5nd mellom flere danske adelsfamilier inntil 1658 da Sk\xc3\xa5ne ble innlemmet i Sverige. Deretter overtok \xe2\x80\x93  for en kort periode \xe2\x80\x93 den tidligere danske riksr\xc3\xa5d Corfitz Ulfeldt eiendommen, inntil han forlot Sverige i 1660. Senere skiftet stedet eiere blant svenske adelsmenn, f\xc3\xb8r det ble underlagt den svenske krone. Klosteret ble plyndret av en dansk h\xc3\xa6r under krigene fra 1709\xe2\x80\x931710, hvoretter Karl XI befalte at klosterruinene skulle rives, og stenene brukes til hans tyske Caroli kirke i Malm\xc3\xb6 (revet i 1879). I dag er de eneste eksisterende rester av klosteret, en del av det gamle sakristiet samt en gravsten over den siste abbed Lauritz. _NEWLINE_N\xc3\xa5v\xc3\xa6rende hovedbygning, Herrevad slott oppf\xc3\xb8rt 1745 med fl\xc3\xb8yer i empirestil som kom til 1816\xe2\x80\x931819, har, etter \xc3\xa5 v\xc3\xa6rt milit\xc3\xa6rt anlegg i mange \xc3\xa5r, fungert blant annet som klosterlosji og restaurant.'