b'\n_START_ARTICLE_\nNordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem\n_START_SECTION_\nGenerelt\n_START_PARAGRAPH_\nRamsaromr\xc3\xa5det best\xc3\xa5r av et innlandsdeltaomr\xc3\xa5de som omfatter meandersj\xc3\xb8ene Lamyra, Synneren og Juveren i nedre del av Storelva, samt Aver\xc3\xb8ya naturreservat (elvedeltaet ved Storelvas utl\xc3\xb8p til Nordfjorden) og Karlsrudtangen naturreservat (elvedeltaet ved Sognas utl\xc3\xb8p til Nordfjorden). Disse fem naturreservatene utgj\xc3\xb8r de et areal p\xc3\xa5 cirka 323 hektar._NEWLINE_Nordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem har en sv\xc3\xa6rt rik flora, men best\xc3\xa5r av relativt f\xc3\xa5 sjeldne arter. Det inneholder mange dammer, sumpskog og rikmyr. Tyrifjorden regnes i seg selv som en moderat n\xc3\xa6ringsrik innlandsfjord. Det var i 2005 registrert 235 ulike fuglearter i forbindelse med omr\xc3\xa5det._NEWLINE_I Tyrifjorden finnes bestander av 15 fiskearter, blant annet en stor\xc3\xb8rretbestand (Salmo trutta lacustris) som gyter i Randselva. Karlsrudtangen og nedre del av Sogna er dessuten viktig som gyteomr\xc3\xa5de for kr\xc3\xb8kle (Osmerus eperlanus) og gjedde (Esox lucius). Det er dessuten p\xc3\xa5vist en rekke sjeldne og r\xc3\xb8dlistede planter, sopp (knyttet til skogmilj\xc3\xb8er), moser, kransalger og amfibier i tilknytning til de fem reservatene._NEWLINE_Nest etter Nordre \xc3\x98yeren v\xc3\xa5tmarkssystem er Nordre Tyrifjord-omr\xc3\xa5det det viktigste innlandsomr\xc3\xa5det for trekk- og overvintrende vade- og sv\xc3\xb8mmefugler i Norge. Det regnes blant annet som et av de viktigste omr\xc3\xa5dene for rastende og overvintrende ender og svaner. Dessuten er det et viktig hekkeomr\xc3\xa5de om sommeren, blant annet for spurvefugl._NEWLINE_Nordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem ligger i et omr\xc3\xa5de som har innlandsklima, med relativt varme sommere og kalde vintre. Den \xc3\xa5rlige nedb\xc3\xb8ren er omkring 600 mm. Soknavassdraget (ca. 640\xc2\xa0km\xc2\xb2) og Begnavassdraget (ca. 8\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2) drenerer omkring 8\xc2\xa0600\xc2\xa0km\xc2\xb2 inn mot Tyrifjorden.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til flere sjeldne og trua arter er en rekke andre arter registrert i det omr\xc3\xa5det som utgj\xc3\xb8r Nordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem. Blant annet er alle arter med hakkespetter som er registrert i Norge ogs\xc3\xa5 registrert ved Aver\xc3\xb8ya naturreservat.\n_START_SECTION_\nFugler\n_START_PARAGRAPH_\nNordre Tyrifjorden (spesielt Nordfjorden/Karlsrudtangen) er en viktig raste- og hvileplass under v\xc3\xa5rtrekket, spesielt for Svalbardbestanden av kortnebbg\xc3\xa5s (Anser brachyrhynchus). P\xc3\xa5 det meste er det registrert opp mot 4\xc2\xa0500 kortnebbg\xc3\xa5s i omr\xc3\xa5det i april. Totalt trekker 25\xc2\xa0000-30\xc2\xa0000 gjess gjennom dette omr\xc3\xa5det i v\xc3\xa5rtrekket, samt ogs\xc3\xa5 storskarv._NEWLINE_Reservatene er ogs\xc3\xa5 raste- og overvintringsomr\xc3\xa5de for flere nasjonalt sjeldne arter og r\xc3\xb8dlistearter. Opp mot 400 sangsvaner (Cygnus cygnus) er registrert der f\xc3\xb8r isleggingen bebgynner p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten, og nesten like mange p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten. Det er ogs\xc3\xa5 registrert  toppdykker (Podiceps cristatus, som hekker der), s\xc3\xa6dg\xc3\xa5s (Anser fabalis), svartand (Melanitta nigra), lappfiskand (Mergus albellus), trane (Grus grus), stjertand (Anas acuta), skjeand (Anas clypeata) og myrhauk (Circus cyanus) der. I tillegg til toppdykker hekker ogs\xc3\xa5 tidvis knekkand (Anas querquedula), soth\xc3\xb8ne (Fulica atra), dverglo (Charadrius dubius), makrellterne (Sterna hirundo) og dvergspett (Dendrocopos minor) der, samt trolig myrrikse (Porzana porzana) og vannrikse (Rallus aquaticus) n\xc3\xa5r forholdene er gunstige. _NEWLINE_Knoppsvane (Cygnus olor) er en karakterart for omr\xc3\xa5det gjennom hele \xc3\xa5ret, og flere par hekker i og rundt kroksj\xc3\xb8ene. Mange overvintrer dessuten p\xc3\xa5 grunne isfrie strekninger p\xc3\xa5 elva. Det er dessuten registrert at flere par med fiske\xc3\xb8rn (Pandion haliaetus) bruker omr\xc3\xa5det i sine n\xc3\xa6ringss\xc3\xb8k, samtidig som lerkefalk (Falco subbuteo) og sivhauk (Circus aeruginosus) jevnlig registreres i omr\xc3\xa5det i hekketiden.\n_START_SECTION_\nAmfibier\n_START_PARAGRAPH_\nAv trua amfibier finnes liten salamander (Triturus vulgaris) og spissnutefrosk (Rana arvalis).\n_START_SECTION_\nFisk\n_START_PARAGRAPH_\nAv trua fiskearter finnes det to stammer med stor\xc3\xb8rret (Salmo trutta lacustris) i Tyrifjorden. En som vandrer opp i Storelva via deltaomr\xc3\xa5det ved Aver\xc3\xb8ya til gyteplassene i Randselva, og en som gyter i \xc3\xb8vre del av Drammenselva. Kr\xc3\xb8kle (Osmerus eperlanus) gyter dessuten ved Karlsrudtangen og i nedre del av Sogna. Her finnes dessuten \xc3\xb8rekyt som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 norsk svarteliste som en u\xc3\xb8nsket art i Norge.\n_START_SECTION_\nKrepsdyr\n_START_PARAGRAPH_\nNordre Tyrifjorden (spesielt Karlsrudtangen og langs vestsiden av Nordfjorden) har en sparsom bestand av r\xc3\xb8dlistearten edelkreps (Astacus astacus).\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nMudderbankene og gruntvannsomr\xc3\xa5dene b\xc3\xa5de i Tyrifjorden og i kroksj\xc3\xb8ene har godt utviklede pusleplantesamfunn, med flere sjeldne og truete arter. Det finnes fortsatt firling (Crassula aquatica)  ved Karlsrudtangen, p\xc3\xa5 Aver\xc3\xb8ya og i Synneren, og trefelt evjeblom (Elatine triandra) og korsevjeblom (Elatine hydropiper) i Synneren, mens vasskryp (Lythrum portula) og h\xc3\xb8stvassh\xc3\xa5r (Callitriche autumnalis) som fantes i Juveren tidligere trolig n\xc3\xa5 er g\xc3\xa5tt tapt p\xc3\xa5 grunn av gjengroing. I Lamyra vokser nikkebr\xc3\xb8nsle (Bidens cernua), bunkestarr (Carex elata), huldrestarr (C. heleonantes), vasstelg (Dryopteris cristata), myrtelg (Thelypteris palustris), kranstusenblad (Myriophyllum verticilliatum), blanktj\xc3\xb8nnaks (Potamogeton lucens), myrstjerneblom (Stellaris palustris), sm\xc3\xa5ull (Eriphorum gracile), knottblom (Malaxis monophyllos) og vrangbl\xc3\xa6rerot (Urticularia australis). Det vokser dessuten dvergglattkrans (Nitella confervacea) ved Juveren, nikkebr\xc3\xb8nsle (Bidens cernua) ved Juveren og Karlsrudtangen, og bleikfiol (Viola persicifolia) ved Juveren og Aver\xc3\xb8ya. Tidligere er det ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5vist Elvemarigras (Hierochlo\xc3\xab hirta) spp. (hirta) ved Onsakervika (Sandtangen) p\xc3\xa5 R\xc3\xb8yse (tvers over elva for Aver\xc3\xb8ya), samt barkl\xc3\xb8s sm\xc3\xa5krans (Chara braunii) i Juveren. Den siste er trolig g\xc3\xa5tt tapt)_NEWLINE_I Juveren finnes det ogs\xc3\xa5 trua mosearter, blant annet snurpkrypmose (Amblystegium humile). I Lamyra er det tidligere gjort funn av alvemose (Hamatocaulis vernicosus). Det er dessuten funnet trua sopparter i gr\xc3\xa5orskogen (Alnus incana) ved fire av reservatene, blant annet gulbrun narrevokssopp (Camarophyllopsis schulzeri).\n_START_SECTION_\nPlaner\n_START_PARAGRAPH_\nFylkesmannen startet arbeidet med en verneplan for v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5der og vannfugl i Tyrifjorden p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten i 2007. Det er store verneverdier i dette omr\xc3\xa5det, s\xc3\xa6rlig knyttet til fugl. For \xc3\xa5 fange opp helheten i v\xc3\xa5tmarkssystemet skal det n\xc3\xa5 vurderes ytterligere vern i hele Tyrifjorden og Bergsj\xc3\xb8en (ei stille i Drammenselva mellom Vikersund og Geithus), men med hovedvekt p\xc3\xa5 Nordre Tyrifjorden-omr\xc3\xa5det. Ogs\xc3\xa5 de fem omr\xc3\xa5dene med ramsarstatus vil bli vurdert p\xc3\xa5 nytt.'