b"\n_START_ARTICLE_\nTakstol\n_START_PARAGRAPH_\nTakstol er en underst\xc3\xb8ttelse for sperrene i en takkonstruksjon. Egentlige takstoler forekommer b\xc3\xa5de enkeltvis og dobbelt, alltid i husets lengderetning. De kan ogs\xc3\xa5 etter tysk forbilde v\xc3\xa6re skr\xc3\xa5stilt parallelt med takflaten, \xc2\xabliegender Stuhl\xc2\xbb (liggende stol). Takstoler er fagverk av grovt dimensjonert skurt\xc3\xb8mmer, sammensatt av bjelker, stolper og skr\xc3\xa5stivere.\n_START_SECTION_\nSperrebind\n_START_PARAGRAPH_\nBetegnelsen 'takstol' har ogs\xc3\xa5, s\xc3\xa6rlig i nyere tid, v\xc3\xa6rt brukt om et selvb\xc3\xa6rende sperrebind eller takbind, som i sin enkleste form best\xc3\xa5r av to sperrer bundet sammen av en horisontal bjelke (bindbjelke, ankerbjelke). Et sperrebind har som hovedfunksjon \xc3\xa5  overf\xc3\xb8re kreftene fra takflaten til ytterveggene. De kan opptre tettstilt (p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet kalt \xc2\xabfotingsr\xc3\xb8st\xc2\xbb), en byggem\xc3\xa5te som trolig er innl\xc3\xa5nt fra tyske hus av murverk eller bindingsverk, som f\xc3\xb8rst ble vanlige i byer hvor innflytelsen fra Tyskland var sterk, s\xc3\xa6rlig Bergen og Christiania. _NEWLINE_I sperrebind av tysk type er sperrene tappet ned i bjelken. For \xc3\xa5 hindre at tappen sprenger ut trevirket i bjelken utenfor tapphullet, m\xc3\xa5 det v\xc3\xa6re en viss avstand til bjelkeenden. Den ytre, horisontale \xc2\xabsperret\xc3\xa5en\xc2\xbb krever p\xc3\xa5foring med en \xc2\xabskalk\xc2\xbb i overgangen, slik at taktekkingen (takstein p\xc3\xa5 lekter festet direkte til sperrene) kan f\xc3\xa5 fall hele veien ut til kanten \xe2\x80\x93 men noe slakere enn p\xc3\xa5 takflaten ovenfor. Denne l\xc3\xb8sningen er opphavet til svaitaket, opprinnelig teknisk betinget, men senere videref\xc3\xb8rt som mote til tak konstruert p\xc3\xa5 andre m\xc3\xa5ter._NEWLINE_Sperrebind opptrer ogs\xc3\xa5 med st\xc3\xb8rre avstand som underst\xc3\xb8ttelse (sperrebukk) for et \xc3\xa5stak med lange spenn mellom de b\xc3\xa6rende tverrveggene._NEWLINE_Slike sperrebind kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re mer sammensatte; ofte ved at det settes inn enda en horisontal hanebjelke h\xc3\xb8yere oppe som trykkledd for \xc3\xa5 hindre nedb\xc3\xb8yning av lange sperrer. I tillegg kan de ha parallelle eller slakere undersperrer (saksesperrer) og vertikale ledd. De fleste norske stavkirkene hadde karakteristiske takbind med saksesperrer og hanebjelker som bar langsg\xc3\xa5ende \xc3\xa5stak. Senere kirketak kan ha mer kompliserte takbind. Blant de mest kompliserte er hammerbeam-konstruksjonen fra engelsk middelalder."