b'\n_START_ARTICLE_\nOrtler-Alpene\n_START_SECTION_\nDaler\n_START_PARAGRAPH_\nFra Bormio i vest strekker Valfurva seg langt inn i Ortler-Alpene. Her ligger bl.a. vintersportsstedet Santa Caterina Valfurva._NEWLINE_Nord i Ortler-Alpene ligger noen sidedaler av Vinschgau, nemlig Sulden- med Trafoital, Martelltal og Ultental. Val di Rabbi og Val di Pejo, som ligger syd i Ortler-Alpene, er sidedaler av Val di Sole.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrtlermassivet best\xc3\xa5r av et 1000\xc2\xa0meter tykk sedimentlag av kalkstein og dolomitt. Flere steder kommer imidlertid det underliggende krystalline laget til synet, som her hovedsakelig best\xc3\xa5r av kvartsfyllitt, i mindre grad ogs\xc3\xa5 gneis. Helt i nord kommer et enda dypere lag opp i dagen, som inneholder marmor, som blir utvunnet ved Laas i Vinschgau.\n_START_SECTION_\nNatur, kultur og historie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 nordsiden av Ortler-Alpene ligger tregrensen p\xc3\xa5 over 2000\xc2\xa0moh. og utgj\xc3\xb8res hovedsakelig av cembrafuru og edelgran. P\xc3\xa5 sydsiden ligger tregrensen betraktelig lavere. Over tregrensen finner man bl.a. mange s\xc3\xb8terotarter og alperose._NEWLINE_Store deler av Ortler-Alpene er vernet som nasjonalpark._NEWLINE_Ortlermassivet var lenge en uovervinnelig barriere og utgj\xc3\xb8r helt siden folkevandringstiden spr\xc3\xa5kgrensen mellom det retoromanske (og senere tyske) spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det i nord og italiensken i syd. Det eneste veipasset over Ortler-Alpene, Stilfspasset, ble bygget ut p\xc3\xa5 1820-tallet og hadde storpolitiske bakgrunner (Lombardia var blitt \xc3\xb8sterriksk). I\xc2\xa0motsetning til mange andre fjellpass (f.eks. Umbrailpasset vest for Ortlergruppa) har alts\xc3\xa5 Stilfspasset ikke hatt noen historie som lokal handelsrute._NEWLINE_Under den f\xc3\xb8rste verdenskrig passerte sydfronten langs Ortlermassivets h\xc3\xb8yfjell. Det representerte dermed Europas h\xc3\xb8yest beliggende frontavsnitt.'