b'\n_START_ARTICLE_\nSuzy (film)\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nI 1914 arbeider den amerikanske korpiken Suzanne \xc2\xabSuzy\xc2\xbb Trent (Jean Harlow) i London, men sliter med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 endene til \xc3\xa5 m\xc3\xb8tes. Hun forelsker seg i den irske ingeni\xc3\xb8ren og oppfinneren Terry Moore (Franchot Tone). En kveld han skal vise henne hva han arbeider med, blir de tilfeldigvis vitne til en tysk sammensvergelse, som Terrys sjef fru Schmidt (Greta Meyer) er innblandet i. Fru Schmidt ser Terry, men vet ikke at han ikke forst\xc3\xa5r tysk, s\xc3\xa5 hun lover ham en forfremmelse for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at han forteller det hun tror han vet. Samme kvelden gifter Suzy og Terry seg. Da de kommer hjem igjen til leiligheten etterp\xc3\xa5, blir Terry skutt, og tilsynelatende drept, av en mystisk kvinne som de s\xc3\xa5 sammen med fru Schmidt. En nabokvinne tror at det var Suzy som skj\xc3\xb8t ham. _NEWLINE_Suzy flykter til sin venninne Maisie (Inez Courtney) i Paris, for \xc3\xa5 ikke bli arrestert. P\xc3\xa5 samme tid starter f\xc3\xb8rste verdenskrig. Suzy f\xc3\xa5r seg arbeid som kabaretsangerinne. Hun m\xc3\xb8ter og forelsker seg i den franske piloten Andre Charville (Cary Grant). De gifter seg kort tid etterp\xc3\xa5. Andres far, baron Edward Charville (Lewis Stone), er ikke forn\xc3\xb8yd med ekteskapet, ettersom han vet at hans s\xc3\xb8nn er en sv\xc3\xa6rt impulsiv kvinnebed\xc3\xa5rer. Suzy bor sammen med baron Charville da Andre m\xc3\xa5 reise ut igjen i krigen. Andre fortsetter \xc3\xa5 ha mange kvinnelige bekjentskaper, til tross for at han er gift, men Suzy mistenker ingenting. _NEWLINE_En dag f\xc3\xa5r Suzy et telegram om at Andre har blitt s\xc3\xa5ret og er p\xc3\xa5 sykehus, s\xc3\xa5 hun reiser for \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke ham. P\xc3\xa5 sykehuset blir hun introdusert for en av Andres venner, som til hennes store sjokk er Terry. Suzy sier ingenting til Andre med en gang, men etter \xc3\xa5 ha snakket med Terry, som anklager henne for \xc3\xa5 bare bry seg om seg selv, bestemmer hun seg for \xc3\xa5 fortelle Andre alt. P\xc3\xa5 sykehuset ser hun imidlertid Andre kysse en annen kvinne og bestemmer seg i stedet for \xc3\xa5 reise hjem igjen. Mens hun senere leser i et magasin, f\xc3\xa5r hun \xc3\xb8ye p\xc3\xa5 et bilde av Andre sammen med Madame Diane Eyrelle (Benita Hume), som hun kjenner igjen som den samme kvinnen som skj\xc3\xb8t Terry. Suzy reiser tilbake for \xc3\xa5 advare Andre. Hun forteller f\xc3\xb8rst Terry hva hun har funnet ut og han blir med henne for \xc3\xa5 snakke med Andre._NEWLINE_Andre er hjemme hos Madame Eyrelle da de kommer og nekter f\xc3\xb8rst \xc3\xa5 tro p\xc3\xa5 dem. Da sannheten til slutt kommer frem, blir Andre skutt av en av Madame Eyrelles medhjelpere, som flykter sammen med henne. Andre har et viktig oppdrag som han ber Terry om \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re i stedet for ham. Han ber deretter Suzy om tilgivelse f\xc3\xb8r han d\xc3\xb8r. Terry ser Madame Eyrelle og hennes medhjelper mens han flyr ut og skyter dem. Oppdraget er vellykket, men Terry krasjlander utenfor huset til Madame Eyrelle. Ettersom Andre er en krigshelt, \xc3\xb8nsker ikke Suzy at han skal f\xc3\xa5 etterm\xc3\xa6let sitt \xc3\xb8delagt av \xc3\xa5 ha hatt et forhold med en spion. Terry hjelper til med \xc3\xa5 legge Andre utenfor flyet, slik at han tilsynelatende d\xc3\xb8de da det krasjet. Etter Andres begravelse, f\xc3\xb8lger Terry Suzy tilbake til Paris.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nMetro-Goldwyn-Mayer kj\xc3\xb8pte filmrettighetene til Herbert Gormans roman Suzy (1934) for 15 000 dollar kort tid etter at den ble utgitt. En rekke manusforfattere arbeidet med manuset f\xc3\xb8r produksjonen startet, men det fullf\xc3\xb8rte manuset er bare kreditert Dorothy Parker, Alan Campbell, Horace Jackson og Lenore J. Coffee. Suzy var den fjerde og siste filmen som Jean Harlow og Franchot Tone spilte i sammen. MGM \xc3\xb8nsket ikke \xc3\xa5 bruke en av de mannlige skuespillerne som de hadde under kontrakt i den mindre rollen som kaptein Andre Charville og l\xc3\xa5nte derfor Cary Grant fra Paramount Pictures. Han avslo f\xc3\xb8rst rollen, men aksepterte den etter at Coffee hadde gjort noen endringer i manuset. _NEWLINE_Innspillingen foregikk fra 6. april til 29. mai 1936. MGM leiet opptak fra Howard Hughes til flyscenene, der en scene er hentet fra krigsdramaet Luftens d\xc3\xa6moner (1930), som ogs\xc3\xa5 var Harlows gjennombruddsfilm. En rekke fly er fremtredende i filmen, inkludert Andres S.E.5-jagerfly, de tyske jagerflyene Fokker D.VII og Thomas-Morse S-4, samt det sjeldne passasjerflyet Sikorsky S-29-A som ble brukt for \xc3\xa5 fremstille det tyske bombeflyet Gotha. Etter at pr\xc3\xb8vevisningene av filmen ble negativt mottatt, fikk Doris Lind i oppgave \xc3\xa5 skrive noen nye scener som ble spilt inn i begynnelsen av juli. Scenene ble lagt til i begynnelsen av filmen og skulle gi rollefiguren Suzy mer personlighet.\n_START_SECTION_\nMottakelse\n_START_PARAGRAPH_\nFilmen ble en kommersiell suksess og tjente 1,8 millioner dollar, det tredobbelte av produksjonskostnadene. Kritikerne var generelt negative. Frank S. Nugent i The New York Times ble ikke imponert og sammenlignet filmen med geiten som er med i en kort scene: \xc2\xabMed polstret horn med dialog og \xc3\xa6rverdig kinnskjegg med handling, kaster den seg over skjermen, skaper litt mild spenning og humper ut igjen, forlater oss med noen f\xc3\xa5 estetiske bl\xc3\xa5merker og en f\xc3\xb8lelse av at litt frisk luft ikke ville skadet.\xc2\xbb Han lot seg heller ikke overbevise av skuespillerprestajonene og trakk frem geiten og Tone som de beste. Harlows rolletolkning ble beskrevet som \xc2\xabblant hennes d\xc3\xa5rligste\xc2\xbb og Nugent mente at hun burde holde seg til komedie. B\xc3\xa5de Richard Watts jr. i New York Herald Tribune og Irene Thirer i New York Post var enig ang\xc3\xa5ende Harlow.\n_START_SECTION_\nPriser og nominasjoner\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Donaldson og Harold Adamson ble nominert til Oscar for beste sang for \xc2\xabDid I Remember (To Tell You I Adore You)?\xc2\xbb, men Jerome Kern og Dorothy Fields vant for \xc2\xabThe Way You Look Tonight\xc2\xbb fra musikalkomedien Swing Time.'