b'\n_START_ARTICLE_\nLycaena tityrus\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHannen har brun-bl\xc3\xa5 farge p\xc3\xa5 vingenes overside med noen m\xc3\xb8rkere runde flekker.  Langs vingeranden et m\xc3\xb8rkere felt. Diskal-flekken er tydelig og m\xc3\xb8rk. _NEWLINE_Hunnen har brun-bl\xc3\xa5 farge p\xc3\xa5 oversiden av framvingene.  Langs vingeranden finnes et m\xc3\xb8rkt brun-svart b\xc3\xa5nd eller felt. Lengre inn et r\xc3\xb8d orange farge felt med m\xc3\xb8rke halvm\xc3\xa5neforede flekker. Diskal-flekken, samt noen flere sm\xc3\xa5 runde flekker er tydelige og m\xc3\xb8rke. _NEWLINE_Undersiden er ganske lik for begge kj\xc3\xb8nn. Framvingeundersiden er lyst orange med m\xc3\xb8rke flekker i sv\xc3\xa6rt tynne lyse ringer.  Bakvingenes underside er mer brungr\xc3\xa5. Den har  noen gulorange flekker, som flyter sammen til et b\xc3\xa5nd, hvor det p\xc3\xa5 hver side er sm\xc3\xa5 m\xc3\xb8rke halvm\xc3\xa5ne flekker. Bakvingen har en svak antydning til en stjert._NEWLINE_Vingespennet er mellom 26\xc2\xa0og\xc2\xa031\xc2\xa0millimeter. _NEWLINE_Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bl\xc3\xb8te indre organer p\xc3\xa5 plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen  er brunsvart og lite h\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 oversiden. Undersiden har tett h\xc3\xa5rbekledning av gr\xc3\xa5hvite h\xc3\xa5r. _NEWLINE_Fasett\xc3\xb8ynene er m\xc3\xb8rke.  Hodet er smalt foran, palpene er store og fremoverrettet. Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, n\xc3\xa5r den ikke er i bruk.  Antennene sitter over og helt inntil fasett\xc3\xb8ynene. Antennene er tr\xc3\xa5dformet og best\xc3\xa5r av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller sk\xc3\xa5lformet. Leddene er farget slik at antennen f\xc3\xa5r sm\xc3\xa5 ringer i svart og hvitt.  _NEWLINE_Beina er godt utviklet hos hunnene, som bruker alle beina til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 med. Mens hanner har noe reduserte frambein og g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 de fire bakerste beina. Det doble kloleddet p\xc3\xa5 frambeina mangler eller er redusert. P\xc3\xa5 det mellomste beinparet er b\xc3\xb8rsten p\xc3\xa5 skinnbeinet (tibia) godt utviklet.\n_START_SECTION_\nIndre organer\n_START_PARAGRAPH_\nBakkroppens indre organer best\xc3\xa5r av ford\xc3\xb8yelsesorganer, forplantningsorganer og \xc3\xa5ndedrett. \xc3\x85ndedrettet hos sommerfugler foreg\xc3\xa5r ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom sm\xc3\xa5 hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et sv\xc3\xa6rt finmasket system av trak\xc3\xa9er som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodv\xc3\xa6ske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt r\xc3\xb8rformet hjerte.  Brystpartiet best\xc3\xa5r for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet best\xc3\xa5r av en bukmarg med to nervestrenger og \xc3\xa9n nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den f\xc3\xb8rste nerveknuten, som ligger foran munn\xc3\xa5pningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.\n_START_SECTION_\nEgg og larver\n_START_PARAGRAPH_\nEgget er gr\xc3\xa5hvitt, rundt og flatt, med et grovt punktert m\xc3\xb8nster.  _NEWLINE_Larven har generelt tykk hud og er ganske hardf\xc3\xb8re. Unge larver er mer orangefarget, i senere stadier er fargen mer ensfarget gr\xc3\xb8nnlig. Undersiden er flat, mens oversiden er velvet. Larvens kropp smaler litt bakover. _NEWLINE_Bak hodet, p\xc3\xa5 bryststykket, som best\xc3\xa5r av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen bukf\xc3\xb8tter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til \xc3\xa5 holde seg fast. Lengst bak har den en analfot.  Larvehodet er beskyttet av en framoverstikkende nakkehud. _NEWLINE_Larvens hode best\xc3\xa5r av en hard hodekapsel med noen punkt\xc3\xb8yne. Under \xc3\xb8ynene er det noen sm\xc3\xa5 antenner larven bruker til \xc3\xa5 finne riktig f\xc3\xb8de. Larvens bakkropp best\xc3\xa5r nesten bare av ford\xc3\xb8yelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer f\xc3\xb8r all n\xc3\xa6ringen er tatt opp. Avf\xc3\xb8ringen kommer ut som sm\xc3\xa5 kuler helt bakerst p\xc3\xa5 kroppen.  Larvene \xc3\xa5nder gjennom \xc3\xa5pninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nPuppene er skittengul med sm\xc3\xa5 m\xc3\xb8rke flekker, b\xc3\xb8nneformet og ur\xc3\xb8rlige, de ligner plantedeler som fr\xc3\xb8 og lignende.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena tityrus finnes p\xc3\xa5 sydvendt t\xc3\xb8rr blomsterrik gressmark._NEWLINE_Glansvinger har normalt en rolig og gjerne flagrende flukt. Ofte flyr de korte turer fra blomst til blomst.  Om natten og i overskyet v\xc3\xa6r hviler sommerfuglen. Flyver i to generasjoner, fra midten av mai til midten av juni og fra midten av juli til begynnelsen av september. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, og den noe spraglete vingeundersiden gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse. _NEWLINE_Voksne glansvinger lever av nektar de suger opp fra blomstene p\xc3\xa5 ulike planter (urter). Sugesnabelen, p\xc3\xa5 hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 inn i dype blomster for \xc3\xa5 suge til seg nektar. Sugesnabelen gj\xc3\xb8r at sommerfugler er avhengig av flytende f\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParringen skjer ved sammenkobling mellom de to kj\xc3\xb8nnene. Under parring utskiller hannene en duft fra sm\xc3\xa5 duftskjell p\xc3\xa5 vingene, dette kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hunnen mer villig til \xc3\xa5 parres. Om et par forstyrres under parring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt.  Hunner som har parret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen l\xc3\xb8ftes opp.\n_START_SECTION_\nLarvene\n_START_PARAGRAPH_\nLarven er radikalt forskjellige fra de voksne, b\xc3\xa5de i levevis og i kroppsbygning. Larven er trege og ikke s\xc3\xa6rlig sky. De har ingen synlige forsvarsfunksjoner, som \xc3\xa5 kaste hodet til siden fram og tilbake eller \xc3\xa5 rulle sammen kroppen, ved ber\xc3\xb8ring. _NEWLINE_Larven lever som plantespiser p\xc3\xa5 engssyre (Rumex acetosa) og bergsyre (Rumex acetosella). Den lever sjeldent eller i sv\xc3\xa6rt liten grad i samspill (symbiose) med maur._NEWLINE_Larvens kroppstemperatur er mellom 35\xc2\xa0og\xc2\xa038\xc2\xa0grader\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke skygge.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena tityrus tilh\xc3\xb8rer gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomg\xc3\xa5r  en metamorfose i l\xc3\xb8pet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens b\xc3\xb8yelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. N\xc3\xa5r skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) glansvingen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nLycaena tityrus finnes i Europa, og \xc3\xb8stover i mellom- og nordlige Asia. I Norden fantes den sporadisk helt s\xc3\xb8r i Danmark, men er n\xc3\xa5 forsvunnet. Mangler i Sverige, Finland og Norge.'