b'\n_START_ARTICLE_\nCamille Saint-Sa\xc3\xabns\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nSaint-Sa\xc3\xabns ble f\xc3\xb8dt i Paris. Han var et vidunderbarn, da han var to \xc3\xa5r, ble det sl\xc3\xa5tt fast at han hadde absolutt geh\xc3\xb8r, og han kunne lese og skrive fra han var tre \xc3\xa5r gammel. P\xc3\xa5 denne tiden begynte han ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 ta pianotimer og komponere. Fem \xc3\xa5r gammel gjorde han sin f\xc3\xb8rste konsertopptreden, og hans f\xc3\xb8rste komposisjon er et lite pianostykke datert 22. mars 1839 (da han var fire \xc3\xa5r) og dette befinner seg i Biblioth\xc3\xa8que nationale de France. I en alder av 10 spilte han verker av Bach, Beethoven og Mozart i offentlige opptredener. Da han var 16, skrev han sin f\xc3\xb8rste symfoni. Han kunne latin i en alder av syv._NEWLINE_Han fikk utdannelse i komposisjon ved musikkonservatoriet i Paris, og hadde som levebr\xc3\xb8d \xc3\xa5 v\xc3\xa6re organist, f\xc3\xb8rst i ulike kirker i Paris-omr\xc3\xa5det, men fra 1857 var han fast organist i Madeleine-kirken._NEWLINE_Saint-Sa\xc3\xabns giftet seg med Marie Truffot i 1875, og ble far til to barn som d\xc3\xb8de med seks ukers mellomrom i 1881. Han forlot sin kone samme \xc3\xa5r. De to ble aldri skilt, men levde resten av sitt liv atskilt. Det er blitt antydet at Saint-Sa\xc3\xabns skal ha hatt homoseksuelle forhold, men dette har aldri v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5vist._NEWLINE_Saint-Sa\xc3\xabns skrev om musikkteoretiske, vitenskapelige og historiske emner, og reiste ofte rundt i Europa, S\xc3\xb8r-Afrika og ellers i Afrika f\xc3\xb8r han tilbrakte sine siste \xc3\xa5r i Alger i Algerie. Han ble blant annet tildelt den franske \xc3\x86reslegionen og den sivile utgaven av den tyske Pour le M\xc3\xa9rite for sitt musikalske virke._NEWLINE_Camille Saint-Sa\xc3\xabns d\xc3\xb8de i Alger, og fikk statsbegravelse i Paris, hvor han ble gravlagt p\xc3\xa5 den ber\xc3\xb8mte gravplassen Cimeti\xc3\xa8re du Montparnasse.\n_START_SECTION_\nMusikalsk virke\n_START_PARAGRAPH_\nI 1871 var han med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stifte Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Nationale de Musique, en forening for \xc3\xa5 fremme en fransk nasjonal musikkstil, som besto av tidens ledende franske komponister. Samtidig skrev han dramatiske verker, blant annet fire symfoniske dikt og 13 operaer, hvor Samson et Dalila og tonediktet Danse Macabre er blant hans mest ber\xc3\xb8mte. Totalt komponerte han over 300 verker, og han var den f\xc3\xb8rste store komponisten som skrev musikk spesielt for kino._NEWLINE_I 1886 skrev han sin tredje symfoni, \xc2\xabavec orgue\xc2\xbb, dvs. \xc2\xabmed orgel\xc2\xbb, antakelig hans mest ber\xc3\xb8mte verk. Med monumentale symfoniske orgler bygget i Frankrike av Aristide Cavaill\xc3\xa9-Coll, den tids st\xc3\xb8rste orgelbygger, passer symfonien perfekt inn i det 19. \xc3\xa5rhundres \xc2\xabgigantisme\xc2\xbb, og st\xc3\xa5r fint ved Eiffelt\xc3\xa5rnet, verdensutstillingen i Paris i 1889 og begynnelsen p\xc3\xa5 \xc2\xabLa Belle \xc3\x89poque\xc2\xbb. Maestoso-delen i andre sats er et tydelig uttrykk for europeerens tro p\xc3\xa5 seg selv, sin teknologi og sin vitenskap. Saint-Sa\xc3\xabns ble ofte kalt \xc2\xabden tyskeste av alle franske komponister\xc2\xbb, kanskje grunnet sine fantastiske evner til \xc3\xa5 konstruere melodiske passasjer._NEWLINE_Samme \xc3\xa5r fullf\xc3\xb8rte han \xc2\xabDyrenes karneval\xc2\xbb  som fikk sin uroppf\xc3\xb8ring 9. mars 1886. Dette verket er sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6rt i dag, men Saint-Sa\xc3\xabns forb\xc3\xb8d fulle framf\xc3\xb8ringer av det like etter premieren, og tillot kun \xc3\xa9n av satsene, Svanen, et stykke for cello og piano, \xc3\xa5 bli utgitt i hans levetid. Han skrev ogs\xc3\xa5 seks preludier og fuger for orgel, tre i op. 99 og tre i op. 109, hvor det mest framf\xc3\xb8rte er preludium og fuge i Ess-dur, op. 99, nr. 3.'