b'\n_START_ARTICLE_\nAugustin Hotel\n_START_SECTION_\nJugendstil og faste gjester\n_START_PARAGRAPH_\nI 1901 ble C. Sundtsgate anlagt tvers gjennom str\xc3\xb8ket der den gamle Altonag\xc3\xa5rden l\xc3\xa5.  Dette \xc3\xa5pnet for flere nybygg, blant dem Augustin Hotel som ble reist i jugendstil. Byggherren i 1905 var Andreas Kyrkjeb\xc3\xb8 (Kirkeb\xc3\xb8), som ogs\xc3\xa5 bodde i g\xc3\xa5rden ved folketellingen anno 1910._NEWLINE_Opprinnelig ble Augustin Hotel bygget som et hospits for sogninger med \xc3\xa6rend i Bergen, og hadde cirka femten store rom i tredje, fjerde og femte etasje. Det l\xc3\xa5 butikker i f\xc3\xb8rste etasje, og kontorer i andre. Senger stod p\xc3\xa5 rekke og rad i store saler. En seng kostet kroner 1,50 per d\xc3\xb8gn. Her bodde hestehandlere, fiskere og sj\xc3\xb8folk. Noen bodde fast i \xc3\xa5revis. Standarden var enkel, med vaskevannsfat og vedovn p\xc3\xa5 hvert rom. P\xc3\xa5 baksiden av hver etasje var det klaskedo._NEWLINE_I 1919 overtok Johan Helland hotellet, og ga det navnet etter kirkefaderen St. Augustin av Hippo (354 \xe2\x80\x93 ca 430 e.Kr.). Siden 1919 har hotellet tilh\xc3\xb8rt samme familie. Familien Sm\xc3\xb8r\xc3\xa5s eier i dag ogs\xc3\xa5 Grand Hotel Terminus i Bergen. Begge hoteller st\xc3\xa5r utenfor de store hotellkjedene, men de er begge medlem i De Historiske Hotel og Spisesteder.\n_START_SECTION_\nEksplosjonen i 1944\n_START_PARAGRAPH_\nTorsdag 20. april 1944 inntraff en stor eksplosjon p\xc3\xa5 Bryggen i Bergen, da damptr\xc3\xa5leren \xc2\xabVoorbode\xc2\xbb eksploderte. Den var lastet med sprengstoff, og l\xc3\xa5 fort\xc3\xb8yd ved Festningskaien p\xc3\xa5 den andre siden av V\xc3\xa5gen \xe2\x80\x93 like foran Rosenkrantzt\xc3\xa5rnet. \xc3\x98deleggelsene var store. Flere fart\xc3\xb8y ble kastet p\xc3\xa5 land, og bygninger ble lagt i grus. P\xc3\xa5 Augustin Hotel sprang vindusrutene, inventar ble knust og en flodb\xc3\xb8lge fosset inn i f\xc3\xb8rste etasje. Denne dagen var Adolf Hitlers f\xc3\xb8dselsdag, og de tyske okkupantene satte straks ut rykter om at eksplosjonen skyldtes sabotasje. Unders\xc3\xb8kelser viste imidlertid at \xc3\xa5rsaken var selvantennelse i bunkerskullene._NEWLINE_Til tross for at det var rasjonering p\xc3\xa5 byggematerialer, maktet eierne likevel \xc3\xa5 bygge om hotellet i de siste krigs\xc3\xa5rene. Kaldt vann ble lagt inn p\xc3\xa5 alle rom.\n_START_SECTION_\nKunst\n_START_PARAGRAPH_\nI 1977 hadde hotellet 28 rom og kun to bad p\xc3\xa5 deling. Fremdeles var hotellet et enkelt herberge.En ny generasjon eiere  utvidet hotellet i flere etapper etter hvert som nabog\xc3\xa5rdene ble overtatt og bygget sammen med det opprinnelige hotellbygget. En ambisjon om \xc3\xa5 ta i bruk kunst som utsmykning og identitetsskaper kan tydelig avleses. I dag har hotellet 113 rom._NEWLINE_Augustin Hotel ble gradvis transformert til et mer kontinentalt inspirert hotell. Aud Hunsk\xc3\xa5r er prisbel\xc3\xb8nnet av Norsk Form for sin utforming av d\xc3\xb8rene med intarsiaarbeid. Hotellet er utsmykket med grafikk av som blant andre John Anton Risan, Kjell Erik Killi Olsen, Kjartan Slettemark, Knut Steen, Ole J\xc3\xb8rgen N\xc3\xa6ss, Terje Roaldkvam, Johanne Marie Hansen-Krone og Pushwagner._NEWLINE_D\xc3\xb8ren inn til Altonas gamle kjellerhvelv er laget av Lillian Dahle. Lampene \xe2\x80\x93 som kan minne om svevende zeppelinere \xe2\x80\x93 er utformet av Kathrine Berg._NEWLINE_P\xc3\xa5 1980-tallet \xc3\xa5pnet Augusta Caf\xc3\xa9 og Lunchsalon Caf\xc3\xa9 i hotellets f\xc3\xb8rste etasje.\n_START_SECTION_\nAltonag\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste skriftlige kilder om vertshuset Altona er fra 1614, da det ble avsagt dom etter et slagsm\xc3\xa5l p\xc3\xa5 vertshuset Altenaa. _NEWLINE_Bergen var p\xc3\xa5 1600-tallet Norges st\xc3\xb8rste by med 10\xc2\xa0000 innbyggere, og hadde cirka 400 skjenkestuer. Vertshuset og herberget Altona var det best kjente av disse. Navnet Altona kommer fra den nordtyske byen Altona (i dag n\xc3\xa6rmest innlemmet i nabobyen Hamburg), og peker p\xc3\xa5 Bergens tette forbindelse med hanseatene. Det tyske kontoret og den tyske kolonien holdt til p\xc3\xa5 den andre siden av V\xc3\xa5gen. En god del av brennevinet som ble skipet fra Altona ble drukket i vertshuset Altona i Bergen. P\xc3\xa5 Altona-siden bodde fattigfolk, h\xc3\xa5ndverkere og rike byfolk \xe2\x80\x93 hulter til bulter. _NEWLINE_Strandgaten gikk opprinnelig fra byens gamle r\xc3\xa5dhus, og nesten helt ut p\xc3\xa5 Nordnespynten. I dag er kun en liten rest tilbake med G\xc3\xa5gaten fra Muren, som ligger p\xc3\xa5 oversiden av hotellet. Fra middelalderen av var dette gatel\xc3\xb8pet byens viktigste. Flere ganger ble omr\xc3\xa5det skadet i branner. Alvorligst var trolig den store brannen p\xc3\xa5 Nordnes i 1756, men Altona ble gjenreist p\xc3\xa5 samme sted._NEWLINE_Altonag\xc3\xa5rden l\xc3\xa5 utenfor Muren, der mange av byens mest formuende kj\xc3\xb8pmenn bodde. Kj\xc3\xb8pmannshusene hadde fasader ut mot gaten, med sj\xc3\xb8boder ned mot V\xc3\xa5gen._NEWLINE_Altona l\xc3\xa5 midt i Altonag\xc3\xa5rden. Rom for reisende var innredet i annen etasje. Der l\xc3\xa5 Salen, et stort, \xc3\xa5pent rom med fem sovekamre langs veggene. Dette var sm\xc3\xa5 rom, men en eller to senger. Ett av kamrene var betregt, det vil si tapetsert med fint t\xc3\xb8y eller l\xc3\xa6rtapet. P\xc3\xa5 Salen stod to kakkelovner av jern. Her kunne gjestene oppholde seg, om de ikke foretrakk kroen i steinkjelleren. Her er stadig oppmurte, tykke vegger av stein og r\xc3\xb8d tegl, samt et murt ov hvelvet tak. Dette ble kalket hvitt. Sv\xc3\xa6re skiferheller fra Jondal ble plassert over de tykke bjelkene. I d\xc3\xb8r\xc3\xa5pningen er det kleberstein, som trolig stammer fra Munkeliv Kloster (dette ble revet etter reformasjonen). Her stod tre langbord og tilh\xc3\xb8rende benker trukket med garvet russl\xc3\xa6r (r\xc3\xb8dt l\xc3\xa6r av kalveskinn). Herberget Altona hadde to kj\xc3\xb8kken, hvorav det ene trolig var forbeholdt vertens private hushold. Disse opplysninger om Herberget Altona stammer fra d\xc3\xb8dsboet etter kj\xc3\xb8pmann Giert Gjerding i 1697.\n_START_SECTION_\nTeaterhistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Jens Boalth og Claus Fastings tid eksisterte ogs\xc3\xa5 en dramatisk klubb blant harmonistene. I 1770 hadde Fasting f\xc3\xa5tt fremf\xc3\xb8rt sitt verk Pans fest i Altona. Mindre forestillinger ble oppf\xc3\xb8rt i \xc3\xa5rene som kom, men ingen fast teaterforening ble etablert._NEWLINE_Johan Nordahl Bruns Republiqen paa \xc3\x98en ble oppf\xc3\xb8rt i Altona 28. januar 1793 i anledning av kronprins Frederiks f\xc3\xb8dselsdag. Det var en hyllest av monarkiet og samtidig en kommentar til de revolusjon\xc3\xa6re hendelsene som rystet Europa. Republikken fremstilles i stykket av den senere Bergens-biskop som en uheldig statsform._NEWLINE_Republiqen paa \xc3\x98en ble fremf\xc3\xb8rt i Altonasalen. Salen var for anledningen dekorert med smagfuld Kunst. Dekorasjonen skiftet for hver akt. Etter skuespillet kunne de 178 tilskuerne h\xc3\xb8re et fulltallig orkester fra Harmonien. _NEWLINE_Den 25. februar 1794 ble Det dramatiske Selskab etablert under et m\xc3\xb8te p\xc3\xa5 Altona, med 75 mennesker tilstede. Artillerikaptein Carl von K\xc3\xbchle ledet m\xc3\xb8tet, og ble ogs\xc3\xa5 valgt til selskapets f\xc3\xb8rste direkt\xc3\xb8r. Et omfattende regelverk ble vedtatt._NEWLINE_Kvinnen m\xc3\xa5tte aksjonere for \xc3\xa5 bli anerkjent som fullverdige medlemmer av Det dramatiske Selskab.\n_START_SECTION_\nVitenskapenshistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nDen danske organisten Christian Frederik Gotfred Bohr kom til Bergen i 1797. Han holdt en konsert i Altona. \xc3\x85ret etter var Bohr blitt medlem av Musikkselskabet Harmonien, som holdt til i Altona._NEWLINE_Ved hjelp av barometer m\xc3\xa5lte Bohr h\xc3\xb8yden p\xc3\xa5 byens fjell. Han bestemte Bergens lengdegrad og beregnet ogs\xc3\xa5 tidevannet. I tillegg fikk Bohr bygget et observatorium. _NEWLINE_Orkesterets popularitet skulle snart sprenge Altona, som rett og slett b\xc3\xb8d p\xc3\xa5 en for liten sal. Da Harmonien flyttet til eget hus i Kong Oscars gate 11, var det slutten for Altona som byens konsertsal.\n_START_SECTION_\nHaugianere og misjon\n_START_PARAGRAPH_\nEn selskabsklubb kalt Foreningen hadde tilhold i Altona i noen \xc3\xa5r. P\xc3\xa5 1830-tallet kom haugianerne \xe2\x80\x93 de fleste hjemmeh\xc3\xb8rende i Nykirkesognet \xe2\x80\x93 til m\xc3\xb8ter og b\xc3\xb8nn i Altonag\xc3\xa5rdens sal._NEWLINE_I 1842 ble Den Norske Missionsforening i Bergen stiftet i Altona. I 1847 ble ogs\xc3\xa5 Den Nye Afholdsforening stiftet her.'