b'\n_START_ARTICLE_\nSamfunnsvitenskap og profeti\n_START_PARAGRAPH_\nSamfunnsvitenskap og profeti (originaltittel The Poverty of Historicism, \xc2\xabHistorisismens elendighet\xc2\xbb) er en av den \xc3\xb8sterriksk-britiske filosofen Karl R. Poppers mest sentrale b\xc3\xb8ker. Verket kom f\xc3\xb8rst ut som en artikkelserie i 1944/45, og som bok hos forlaget Routledge (London) i 1957. Boka har blitt trykt opp en rekke ganger (1960 og 1961 med mindre rettelser) og er oversatt til 30\xc2\xa0spr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 til norsk av Bernt Vestre i 1971 (Gyldendal, Oslo)._NEWLINE_Popper mynter i denne boka begrepet historisisme, som betegner troen p\xc3\xa5 at den menneskelige historie f\xc3\xb8lger n\xc3\xb8dvendige lover, og at det derfor er historiefagets oppgave \xc3\xa5 oppdage disse lovene og forutsi historia. Popper viser derimot at allmenngyldige historiske lover ikke fins (og ikke kan finnes). Totalit\xc3\xa6re regimer har dessuten ofte brukt historiske forutsigelser (\xc2\xabprofetier\xc2\xbb) som rettferdiggj\xc3\xb8relse for sin politikk. Historisismen er dermed ikke bare feil, den f\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 lett til totalitarisme._NEWLINE_Popper skisserer samtidig en alternativ vitenskapsteori for historie- og samfunnsvitenskapene, som er basert p\xc3\xa5 hans kritiske rasjonalisme: I\xc2\xa0stedet for \xc3\xa5 lete etter absolutte lover, b\xc3\xb8r historikere pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 forst\xc3\xa5, forklare og interpretere historiske trender og begivenheter som unike hendelser (jf. idiografisk vitenskap). Forklaringen b\xc3\xb8r foreg\xc3\xa5 i form av testbare hypoteser, som s\xc3\xa5 kan sjekkes mot historiske kilder. Siden all vitenskap (inkludert naturvitenskap) forutsetter interpretasjon, kan ikke \xc2\xabobjektiv historieskriving\xc2\xbb v\xc3\xa6re noe m\xc3\xa5l, men b\xc3\xb8r erstattes av en pluralisme av ulike beskrivelser fra ulike (og helst uttalte) perspektiv.\n_START_SECTION_\nBokens tittel\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalutgavens tittel, \xc2\xabHistorisismens elendighet\xc2\xbb (The Poverty of Historicism), er en kritisk referanse til Marx\xe2\x80\x99 \xc2\xabFilosofiens elendighet\xc2\xbb (Mis\xc3\xa8re de la philosophie), som i sin tur var en kritikk av Proudhons \xc2\xabElendighetens filosofi\xc2\xbb (Philosophie de la mis\xc3\xa8re). Tittelen p\xc3\xa5 den norske oversettelsen m\xc3\xa5 ikke misforst\xc3\xa5s dithen at Popper bare beskylder samfunnsvitenskapelige str\xc3\xb8mninger for historisisme og profeti, han avdekker noen av de samme feilene i naturvitenskapene (eller, mer korrekt, i scientismen).'