b'\n_START_ARTICLE_\nVestlandet\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nI 1308 ble den gamle ordningen med lendmann fra kongens hird avskaffet, og den gamle fylkesvise inndelingen av Norge ble erstattet av en sysselinndeling. I senmiddelalderen og i unionstiden med Danmark frem til 1660 ble sysselordningen gradvis avl\xc3\xb8st av et system med len: B\xc3\xa5hus, Akershus, Bergenhus og Trondhjem. Bergenhus hovedlen omfattet fra midten av 1540-\xc3\xa5rene Nord-Norge. Trondhjem ble ogs\xc3\xa5 underlagt regionaladministrasjonen i Bergen. Til sammen utgjorde de to hovedlenene det nordenfjellske Norge, alt vest og nord for Langfjella. Norge \xc3\xb8st for Lista og s\xc3\xb8r for Dovre til B\xc3\xa5huslen, ble regnet til det s\xc3\xb8nnenfjellske Norge. _NEWLINE_Til 1700-1800-tallet ble omr\xc3\xa5det fra J\xc3\xa6ren til Nordfjord regnet for \xc3\xa5 ligge \xc2\xabnord i landet\xc2\xbb, man reiste \xc2\xabnord over fjellet\xc2\xbb og der bodde det \xc2\xabnordmenn\xc2\xbb som reiste langs \xc2\xabnordmannavegar\xc2\xbb over Hardangervidda. Folk fra \xc3\x98stlandet ble p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te kalt \xc2\xabaustmenn\xc2\xbb. Eilert Sundt skrev at p\xc3\xa5 kysten gikk skillet mellom austmenn og nordmenn ved Egersund. Erik Pontoppidan var en av de f\xc3\xb8rste til \xc3\xa5 omtale \xc2\xabvestenfields\xc2\xbb som en egen del av det nordafjeldske og Pontoppidan noterte seg blant annet den store forskjellen i klima mellom \xc3\xb8st og vest. Hans Str\xc3\xb8m brukte den gamle inndelingen der Vestlandet var \xc2\xabnordafjells\xc2\xbb. Jens Edvard Kraft beskrev det vestafjelske som en egen landsdel, og William Thrane skrev at det \xc2\xabvestenfjeldske\xc2\xbb besto av mesteparten av Christiansand stift (som da besto av Agder, Rogaland og de indre delene av Telemark) og hele Bergen stift. Christian Magnus Falsen brukte i 1822 \xc2\xabvestlandet\xc2\xbb mest om Agder og J\xc3\xa6ren. Ivar Aasens ordb\xc3\xb8ker fra 1850 og 1873 bruker vestlending og Vestlandet omtrent som i dag. Frem til 1913 ble den planlagte og delvis utbygde jernbanen Christiania-Stavanger omtalt som Vestlandsbanen. Vestlandske Tidende kom ut i Arendal til 1966 da den skiftet navn til S\xc3\xb8rlandske Tidende._NEWLINE_\xc2\xabNorge\xc2\xbb ble i Ottars beretning brukt om kysten fra Agder og nordover til H\xc3\xa5logaland._NEWLINE_Fra 1. januar 2020 blir Vestland navnet p\xc3\xa5 den nye regionen best\xc3\xa5ende av Hordaland og Sogn og Fjordane, hvilket tilsvarer det historiske Bergenhus amt.\n_START_SECTION_\nUtstrekning og inndeling\n_START_PARAGRAPH_\nDistriktene Dalane og Nordm\xc3\xb8re regnes enkelte ganger ikke med i landsdelen Vestlandet._NEWLINE_Tvers gjennom M\xc3\xb8re og Romsdal g\xc3\xa5r en av Norges mest markante kulturgrense, en grense som er skillelinje mellom det tr\xc3\xb8nderske og det vestlandske i folkelig kultur. Denne viser seg p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter, som en dialektgrense tvers over \xc3\xb8ya Mid\xc3\xb8y og som et skille i byggeskikk og matskikker. Historisk var grensa mellom Sunnm\xc3\xb8re og Romsdal fogderierbisped\xc3\xb8mmegrense mellom Nidaros og Bj\xc3\xb8rgvin bisped\xc3\xb8mmer helt opp til 1983 da M\xc3\xb8re bisped\xc3\xb8mme ble opprettet med Molde som bisped\xc3\xb8mmesete.  Kjartan R\xc3\xb8dland trekker den kulturelle grensen ved Surnadal i nord og Boknafjorden i s\xc3\xb8r._NEWLINE_Agder med de to fylkene Aust-Agder og Vest-Agder var en del av Vestlandet frem til 1902, da forfatterne Vilhelm Krag og Gabriel Scott lanserte begrepet S\xc3\xb8rlandet for dette omr\xc3\xa5det som en egen landsdel. Vilhelm Krag foreslo i en artikkel i Morgenbladet 16. mars 1902 at omr\xc3\xa5det fra Grenland til Boknafjorden skulle kalles S\xc3\xb8rlandet \xe2\x80\x93 et omr\xc3\xa5de som omfatter mer enn dagens Agder-fylker. P\xc3\xa5 den tiden var S\xc3\xb8rlandet ingen egen landsdel; omr\xc3\xa5det ble regnet som del av Vestlandet. _NEWLINE_If\xc3\xb8lge en annen s\xc3\xb8rlandsforfatter, Gabriel Scott, er det egentlige S\xc3\xb8rlandet kun en kyststrime som strekker seg fra \xc3\x85na-Sira i vest til Oksefjorden ved Tvedestrand i \xc3\xb8st, og som i nord har en grense som bukter seg opp og ned fra 30 til 50 km inn i landet. _NEWLINE_Valdres og Hallingdal var fra ca. 1125 til 1632 en del av Stavanger bisped\xc3\xb8mme. Valdres og Hallingdal var ogs\xc3\xa5 omfattet av Gulatingsloven. I sagaen om Egil Skallagrimson fremg\xc3\xa5r det at Gulatinget omfattet Fir\xc3\xb0afylki, Sygnafylki og Hor\xc3\xb0afylki, det vil si Sogn og Fjordane, og Hordaland. I Historia Norgvegi\xc3\xa6 fra 1100-tallet er i tillegg Sunnm\xc3\xb8re, Valdres, Hallingdal, Rogaland og Agder nevnt. Magnus Lagab\xc3\xb8tes landslov nevner ogs\xc3\xa5 Setesdalen og Bygland som del av Gulatingets omr\xc3\xa5de. _NEWLINE_Vestlandet er kjent for sine vakre og s\xc3\xa6rpregede byer og sin ville natur med fosser og breer, h\xc3\xb8ye fjell og dype fjorder, og et natur- og kulturlandskap som ofte forbindes med nasjonalromantikken. Dette skildres i den kjente hyllestsangen \xc3\x85 Vestland, Vestland._NEWLINE_Landsdelen var tidligere inndelt i f\xc3\xb8lgende fogderier: Nordm\xc3\xb8re fogderi, Romsdal fogderi, S\xc3\xb8ndm\xc3\xb8re fogderi, S\xc3\xb8nd- og Nordfjord fogderi, Sogn fogderi, Nordhordland fogderi, Hardanger og Voss fogderi, S\xc3\xb8ndhordland fogderi, Ryfylke fogderi og J\xc3\xa6deren og Dalene fogderi._NEWLINE_Gulatings rettsomr\xc3\xa5de gikk fra Agder til Sunnm\xc3\xb8re.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nVestlandet har fuktig, mildt klima i ytre og midtre str\xc3\xb8k, og t\xc3\xb8rrere klima med kaldere vintre og varme somre p\xc3\xa5 indre str\xc3\xb8k. De v\xc3\xa5teste omr\xc3\xa5dene f\xc3\xa5r 3000 mm nedb\xc3\xb8r \xc3\xa5rlig, mens de t\xc3\xb8rreste (som L\xc3\xa6rdal) f\xc3\xa5r omkring 500 mm i \xc3\xa5rsmiddel. Ved Leikanger er det for eksempel halvparten s\xc3\xa5 mye nedb\xc3\xb8r som ved Lavik, mens de ytre \xc3\xb8yene har noe mindre nedb\xc3\xb8r. V\xc3\xa6ret er s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5virket av lavtrykk og mild, fuktig luft fra Atlanterhavet. I h\xc3\xb8ytrykkssituasjoner med p\xc3\xa5virkning av kald luft fra \xc3\xb8st kan de bli sv\xc3\xa6rt kaldt p\xc3\xa5 for eksempel Voss, mens ytre str\xc3\xb8k kan v\xc3\xa6re 10 til 15 \xc2\xb0C h\xc3\xb8yere.\n_START_SECTION_\nVegetasjon\n_START_PARAGRAPH_\nBlankburkne er eksempel p\xc3\xa5 en art som i Norge hovedsakelig finnes p\xc3\xa5 Vestlandet. Bj\xc3\xb8nnkam har ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlig stor konsentrasjon p\xc3\xa5 Vestlandet. Denne s\xc3\xa6rpregede vegetasjonen avhenger s\xc3\xa6rlig av milde vintre og hyppig nedb\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste bosetning\n_START_PARAGRAPH_\nNorges historie begynner p\xc3\xa5 Vestlandet, spesielt i Rogaland. Utgravinger og helleristninger forteller oss at det var i Rogaland de f\xc3\xb8rste menneskene i Norge bosatte seg da isen trakk seg tilbake etter siste istid for ca. 10\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. Det finnes en rekke spor fra steinalderen i Rogaland. De forel\xc3\xb8pig eldste sporene etter mennesker er funnet p\xc3\xa5 en boplass p\xc3\xa5 Galta p\xc3\xa5 Rennes\xc3\xb8y, like ved ferjeterminalen Mortavika og p\xc3\xa5 Viste p\xc3\xa5 Randaberg. I begynnelsen har det nok v\xc3\xa6rt korttidsbes\xc3\xb8k av folk s\xc3\xb8rfra som jaktet langs kysten. Man antar at menneskene kom fra Nordsj\xc3\xb8landet, eller Doggerland, et landomr\xc3\xa5de mellom Danmark og England som forsvant da isen trakk seg tilbake og havniv\xc3\xa5et steg. Folket som holdt til her m\xc3\xa5tte n\xc3\xa5 finne nytt land. Noen trakk seg sydover igjen, mens en del passerte Norskerenna (som var betraktelig smalere enn n\xc3\xa5) i sin jakt p\xc3\xa5 reinen og nytt land.\n_START_SECTION_\nVikingtid og maktsenter\n_START_PARAGRAPH_\nLandsdelen omfatter st\xc3\xb8rstedelen av virkeomr\xc3\xa5det for det gamle Gulatinget, som ble etablert rundt 900. Gulatingsloven delte Vestlandet inn i fylker, som bestod av de tidligere sm\xc3\xa5konged\xc3\xb8mmene som eksisterte i omr\xc3\xa5det f\xc3\xb8r rikssamlingen p\xc3\xa5 800-tallet og som deretter ble omgjort til jarled\xc3\xb8mmer. Disse var Sunnm\xc3\xb8rafylke (Sunnm\xc3\xb8re), Firdafylke (Fjordane), Sygnafylke (Sogn), Hordafylke (Hordaland), Rygjafylke (Rogaland) og Egdafylke (Agder).\n_START_SECTION_\nBergen\n_START_PARAGRAPH_\nBergen er landsdelens st\xc3\xb8rste by og uoffisielle hovedstad. Bergen var hele Norgesveldets hovedstad til 1314, fast samlingsplass for Gulatinget fra 1300, st\xc3\xb8rste by i Norden p\xc3\xa5 15- og 1600-tallet og i Norge frem til 1830-tallet, og er i dag Norges nest st\xc3\xb8rste by etter Oslo. Bergen var ogs\xc3\xa5 eksporthavn for Vestlandet og Nord-Norge i mange hundre \xc3\xa5r og samtidig administrasjonsby for disse landsdelene, og inngikk i perioden 1350-1750 i det mektige Hansaforbundet. Bergen var et eget fylke fra 1831 til 1972, da byen ble innlemmet i Hordaland.\n_START_SECTION_\nInfrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruten trafikkerer fortsatt havnene fra Bergen og nordover. Hurtigb\xc3\xa5ter st\xc3\xa5r for en del av passasjertrafikken langs kysten mellom Bergen og Stad, og langs M\xc3\xb8rekysten til Trondheim._NEWLINE_Europavei 39 g\xc3\xa5r nord-s\xc3\xb8r langs Vestlandet og den strekker seg tvers gjennom alle de fire fylkene p\xc3\xa5 Vestlandet. Den har syv ferjestrekninger. Riksvei 13 G\xc3\xa5r nord-s\xc3\xb8r paralelt med E39 litt lenger inn i landet. Viktige stamveier \xc3\xb8st-vest er Europavei 134 og Europavei 16, etterfulgt av Europavei 136, Riksvei 70, Riksvei 15 og Riksvei 5. Bergen fikk fergefri veiforbindelse med \xc3\x98stlandet i 1991, \xc3\x85lesund i 1946 med det som n\xc3\xa5 er E136._NEWLINE_Rundt storbyomr\xc3\xa5dene i Hordaland og Rogaland er det motorveier som dominerer de store veiene. Det er ogs\xc3\xa5 i de siste \xc3\xa5rene blitt planlagt en god del med nye veier, tunneler og broer som ogs\xc3\xa5 skal erstatte fergesamband. _NEWLINE_Bergensbanen g\xc3\xa5r mellom Bergen og Oslo og er den mest trafikkerte jernbanestrekningen i Norge. Bergensbanen \xc3\xa5pnet i 1909 og ga for f\xc3\xb8rste gang en fast forbindelse over land mellom \xc3\x98stlandet og Bergen. Lenger s\xc3\xb8r ligger S\xc3\xb8rlandsbanen, som g\xc3\xa5r mellom Oslo og Stavanger. Raumabanen er eneste jernbanestrekning i M\xc3\xb8re og Romsdal, mens Fl\xc3\xa5msbana er eneste i Sogn og Fjordane. Den nedlagte Hardangerbana ga jernbaneforbindelse til Voss med Bergensbanen._NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste flyplassen p\xc3\xa5 Vestlandet er Bergen lufthavn, Flesland \xe2\x80\x93 som har blitt k\xc3\xa5ret til Europas beste flyplass. Flesland \xc3\xa5pnet i 1954, og p\xc3\xa5 1960-tallet ble det anlagt kortbaneflysser nord for Bergen og p\xc3\xa5 Stord. De andre flyplassene i regionen er Stavanger lufthavn, Sola, \xc3\x85lesund lufthavn, Vigra, Haugesund lufthavn, Karm\xc3\xb8y, Molde lufthavn, \xc3\x85r\xc3\xb8, Kristiansund lufthavn, Kvernberget, Flor\xc3\xb8 lufthamn, Sogndal lufthamn, Hauk\xc3\xa5sen, F\xc3\xb8rde lufthamn, Bringeland, \xc3\x98rsta/Volda lufthamn, Hovden, Sandane lufthamn, Anda og Stord lufthavn, S\xc3\xb8rstokken.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nVestlandet har 1\xc2\xa0314\xc2\xa0265 innbyggere 1. oktober 2012, noe som tilsvarer 26,1\xc2\xa0% av befolkningen i Norge. I 1769 var andelen h\xc3\xb8yest med 26,7\xc2\xa0%, i 1930 lavest med 24,6\xc2\xa0%. Befolkningstettheten er minst i de indre fjordstr\xc3\xb8k med 2 til 5 innbyggere/km\xc2\xb2 og st\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 kysten med opp mot 100 innbyggere/km\xc2\xb2 der ogs\xc3\xa5 byene ligger. I Hordaland bor 75\xc2\xa0% av innbyggerne innenfor pendleravstand til Bergen sentrum.\n_START_SECTION_\nInnvandring\n_START_PARAGRAPH_\n8,2\xc2\xa0% av befolkningen er per 1. januar 2009 innvandrere eller f\xc3\xb8dt av to utenlandskf\xc3\xb8dte foreldre, noe som tilsvarer 102 477 mennesker. Disse utgj\xc3\xb8r 20,2\xc2\xa0% av innvandrerbefolkningen i Norge. Til sammenligning bor 26,6\xc2\xa0% av den etnisk norske delen av folket i landsdelen. Blant innvandrerne p\xc3\xa5 Vestlandet kom 9 169 fra Norden, 15 344 fra Vest-Europa ellers, 29 674 fra \xc3\x98st-Europa, 9 883 fra Afrika, 30 677 fra Asia med Tyrkia, 2 524 fra Nord-Amerika, 4 752 fra S\xc3\xb8r-Amerika og 454 fra Oseania.'