b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Wilberforce\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nVed bibellesning gjennomgikk han en religi\xc3\xb8s oppv\xc3\xa5kning og konversjon til evangelikal kristendom som skulle bli skjellsettende for hans virke, b\xc3\xa5de politisk, sosialt og kirkelig, det siste s\xc3\xa6rlig gjennom sin lederrolle innen Claphamsekten. Han s\xc3\xb8kte r\xc3\xa5d fra venner som John Newton, en ledende evangelikal anglikansk geistlig, om han kanskje skulle holde seg unna politikken og vie seg helt til forkynnelse og filantropisk arbeid, men fikk det sterke r\xc3\xa5d \xc3\xa5 forsterke sitt politiske engasjement._NEWLINE_William Wilberforce var medlem av Underhuset fra 1780 til 1825. I ungdommen var han n\xc3\xa6r venn av William Pitt den yngre og forfektet radikale handlinger som blant annet parlamentsreformer og katolsk emansipasjon (likestilling). Wilberforce var en av grunnleggerne av Church Mission Society, av Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals, og Society for Suppression of Vice._NEWLINE_Fra 1787 arbeidet han utrettelig for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 opphevet slavehandel og slavehold i de britiske kolonier. I 1807 ble det vedtatt forbud mot slavehandel. Wilberforce fokuserte dermed sitt arbeid med \xc3\xa5 virke for et lovforbud mot slavehold. Allerede i 1816 fremla han et lovforslag om reduksjon av antallet slaver i britisk Vestindia, og da regjeringen fra 1823 forberedte den fullstendige slaveemansipasjon (slavelikestillingen), engasjerte han seg heftig for det i debatter i Underhuset. Fra 1825 levde han av helsegrunner tilbaketrukket. Han d\xc3\xb8de den 29. juli 1833 i Chelsea, tre dager etter at slaveriet var blitt vedtatt avskaffet i Storbritannia._NEWLINE_Wilberforce var oppr\xc3\xb8rt over mangelen av protestantisk misjon i India, og benyttet i 1793 anledningen da Det britiske Ostindiakompanis charter skulle fornyes at det ble innarbeidet klausuler som forpliktet handelskompaniet til \xc3\xa5 s\xc3\xb8rge for l\xc3\xa6rere og kapellaner som skulle virke for indernes \xc2\xabreligi\xc3\xb8se forbedring\xc2\xbb. Fors\xc3\xb8ket strandet i f\xc3\xb8rste omgang, idet kompaniet mente at dette ville skade deres handelsinteresser. Men Wilberforce fors\xc3\xb8kte p\xc3\xa5 nytt da charteret skulle fornyes i 1813. Han anklaget britene i India for hykleri og rasefordommer og ford\xc3\xb8mte visse aspekter ved hinduismen, s\xc3\xa6rlig kastesystemet, sm\xc3\xa5barnsdrap, polygami og suttee (enkebrenning).'