b'\n_START_ARTICLE_\nSyrjensk\n_START_SECTION_\nSkriftspr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nSyrjensk blir skrevet med det kyrilliske alfabetet, med tilleggsbokstavene \xd0\x86, \xd1\x96 (ikke-palataliserende [i]) og \xd3\xa6, \xd3\xa7 (schwa)._NEWLINE_Skriftspr\xc3\xa5ket for syrjensk har en interessant historie som skiller det fra alle andre uralske spr\xc3\xa5k. Det f\xc3\xb8rste skriftsystemet var abur, laga p\xc3\xa5 1300-tallet av misjon\xc3\xa6ren Stefan av Perm. Alfabetet minner til en viss grad om kyrillisk og gresk, men er et selvstendig alfabet med bokstaver som ikke finnes i andre skriftsystemer. Hvis vi ser bort fra noen korte tekster p\xc3\xa5 ungarsk var syrjensk det f\xc3\xb8rste uralske spr\xc3\xa5ket som ble skriftfesta, mer enn to hundre \xc3\xa5r f\xc3\xb8r de uralske spr\xc3\xa5ka i vest, og mer enn hundre \xc3\xa5r f\xc3\xb8r andre uralske spr\xc3\xa5k i Russland. Abur blir n\xc3\xa5 inkludert i Unicode, i Plan 1 for historiske skriftsystemer._NEWLINE_P\xc3\xa5 1500-tallet ble abur erstatta av kyrillisk. Den komiske nasjonalskalden Ivan Kuratov (1839\xe2\x80\x931875) s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 syrjensk som et isolerende spr\xc3\xa5k p\xc3\xa5 linje med kinesisk, og ville endre rettskrivinga drastisk, men fikk ikke gjennomslag for synet sitt. Etter oktoberrevolusjonen ble syrjensk skrevet med det s\xc3\xa5kalte Molodtsov-alfabetet i en kort periode, f\xc3\xb8r det i tr\xc3\xa5d med den bolsjevikiske politikken gikk over til det latinske alfabetet. Etter politikkomlegginga i 1935 gikk de tilbake til det kyrilliske alfabetet.\n_START_SECTION_\nAdjektiv\n_START_PARAGRAPH_\nAdjektivene i syrjensk blir b\xc3\xb8yd i grad, med komparativsuffikset -d\xc5\xbe\xca\x89k, og superlativpartikkelen med, f.eks. bur \xc2\xabgod\xc2\xbb, burd\xc5\xbe\xca\x89k \xc2\xabbedre\xc2\xbb, med bur \xc2\xabbest\xc2\xbb. I predikativ samsvarer adjektivet med substantivet i tall, med suffikset -\xc9\x99\xc5\x9b. Som attributt er det ub\xc3\xb8yelig, men brukt som substantiv blir de b\xc3\xb8yd som substantiv, i kasus, antall og possessiv (tom \xc2\xabung\xc2\xbb, tomjas \xc2\xabde unge\xc2\xbb). Partisipp blir brukt adjektivisk.\n_START_SECTION_\nVerb\n_START_PARAGRAPH_\nI syrjensk blir verba b\xc3\xb8yd i person, tall (entall og flertall), tid (presens, preteritum og futurum)._NEWLINE_Negasjonsverbet blir b\xc3\xb8yd i tid, som i samiske spr\xc3\xa5k.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5khistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSyrjensk tilh\xc3\xb8rer de permiske spr\xc3\xa5ka, og utgj\xc3\xb8r en egen gren av denne spr\xc3\xa5kgruppa sammen med komipermjakisk. Den andre grenen er udmurtisk, som snakkes lenger s\xc3\xb8r, og lenge har blitt p\xc3\xa5virka av tyrkiske spr\xc3\xa5k._NEWLINE_R\xc3\xb8ttene i de fleste uralske ord er av forma CVCV, som i finsk suoni \xc2\xabblod\xc3\xa5re\xc2\xbb. I syrjensk har disse ofte gjennomg\xc3\xa5tt apokope, siste vokal er borte, som i syrjensk s\xc9\x99n. En annen spr\xc3\xa5klig endring er at l i slutten av ord har blitt til v, slik at ordet for \xc2\xabspr\xc3\xa5k\xc2\xbb, som p\xc3\xa5 finsk er kieli, p\xc3\xa5 syrjensk er k\xca\x89v._NEWLINE_Morfologien til syrjensk og komipermjakisk vokser; de har f\xc3\xa5tt flere nye kasus de siste tusen \xc3\xa5ra.'