b"\n_START_ARTICLE_\nElohim\n_START_PARAGRAPH_\nElohim (hebraisk: \xd7\x90\xd6\xb1\xd7\x9c\xd6\xb9\xd7\x94\xd6\xb4\xd7\x99\xd7\x9d\xe2\x80\xac) er et gammelt hebraisk ord som i Den hebraiske Bibelen referer det til guder. Det er et av mange navn eller titler for Gud i Den hebraiske Bibelen, og har s\xc3\xa5ledes betydning b\xc3\xa5de for j\xc3\xb8dedommen og kristendommen._NEWLINE_Ordet er identisk til den vanlig flertallsformen av \xe2\x80\x99el i betydning guder eller \xc3\xb8vrighetsperson. Det er spr\xc3\xa5klig beslektet med \xca\xbcl-h-m funnet i ugarittisk, hvor det ble benyttet for \xc3\xa5 beskrive gudeverden av kanaanittiske guder, det vil si barna til El, og ble konvensjonelt vokalisert som \xc2\xabElohim\xc2\xbb. De fleste anvendelser av ordet Elohim i senere hebraiske tekster inneb\xc3\xa6rer et syn at det minste var monolatrisk (at \xc3\xa9n blant flere erkjente guddommer i en religion f\xc3\xa5r tilbederens udelte oppmerksomhet) p\xc3\xa5 den tiden de ble skrevet. Slik anvendelse (i entallsform), som en tittel for den \xc3\xb8verste guddom, er generelt ikke betraktet som synonymt med begrepet elohim, \xc2\xabguder\xc2\xbb (flertall, enkel substantiv). Den rabbinske l\xc3\xa6rde Maimonides skrev at de ulike andre anvendelsene av ordet er vanligvis forst\xc3\xa5tt som \xc3\xa5 v\xc3\xa6re homonymer._NEWLINE_Forstillingen om guddommelighet gjennomgikk radikale endringer i den tidlige perioden av israelittisk identitet og utviklingen av oldtidens j\xc3\xb8dedom og religion. Tvetydigheten av begrepet elohim er resultatet av slike endringer, st\xc3\xb8pt i begreper av \xc2\xabvertikal oversettelser\xc2\xbb, det vil si nytolkning av gudene for den eldste perioden som gjenskapes som den nasjonale gud i monolatrisk forst\xc3\xa5else, slik som den framsto p\xc3\xa5 600- til 500-tallet f.Kr. i konged\xc3\xb8mmet Judea og i l\xc3\xb8pet av det babylonske fangenskap, og ytterligere i monoteistiske begreper ved framveksten av rabbanittisk j\xc3\xb8dedom p\xc3\xa5 100-tallet e.Kr.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nElohim er grammatikalsk flertallsubstantiv for \xc2\xabguder\xc2\xbb eller \xc2\xabguddommer\xc2\xbb i bibelsk hebraisk. I hebraisk indikerer endelsen -im flertall i hankj\xc3\xb8nn. Imidlertid, i referanse til den hebraiske Gud, er Elohim vanligvis forst\xc3\xa5tt som grammatikalsk entall (det vil si at det styrer en verb i entall eller adjektiv). I moderne hebraisk er det ofte referert til i entall til tross for endelsen -im som betegner substantiv i hankj\xc3\xb8nn p\xc3\xa5 hebraisk._NEWLINE_Det er generelt antatt at Elohim er avledet fra eloah, sistnevnte er utvidet form for det nordvestsemittiske substantiv \xe2\x80\x99il. De beslektede substantivene eloah (\xd7\x90\xd7\x9c\xd7\x95\xd7\x94) og el (\xd7\x90\xd6\xb5\xd7\x9c) er benyttet som egennavn og generisk, i hvilket tilfelle de kan ombyttes med elohim. Begrepet inneholder en tilleggsbokstav, heh, som semittisk rotord. Diskusjoner om etymologien til elohim er i all vesentlighet opptatt av denne utvidelsen. Et n\xc3\xb8yaktig kognat utenfor hebraisk er funnet i ugarittisk \xca\xbelhm, familien til El, skaperguden og hovedguden i den kanaanittiske gudeverden, i bibelsk arameisk \xca\xbc\xc4\x94l\xc4\x81h\xc4\x81 og senere gammelsyrisk Alaha (\xc2\xabGud\xc2\xbb) og i arabiske \xca\xbeil\xc4\x81h (\xc2\xabgud, guddom\xc2\xbb) eller Allah som \xc2\xabden ene Gud\xc2\xbb._NEWLINE_\xc2\xabEl\xc2\xbb (grunnlaget for det ekspanderte rotordet \xca\xbelh) er vanligvis forst\xc3\xa5tt som utledet fra et rotord i betydningen \xc2\xab\xc3\xa5 v\xc3\xa6re sterk\xc2\xbb og/eller \xc2\xab\xc3\xa5 v\xc3\xa6re i front/f\xc3\xb8rst\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nKanaanittisk religion\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet el (entall) er det vanlige begrepet for \xc2\xabgud\xc2\xbb p\xc3\xa5 arameisk, ur-hebraisk, og andre beslektede semittiske spr\xc3\xa5k, inkludert ugarittisk. Den kanaanittiske gudeverden var kjent som \xe2\x80\x99ilhm, den ugarittiske tilsvarighet til elohim. Eksempelvis kan det leses \xc2\xabsytti s\xc3\xb8nner av Asherah\xc2\xbb i den ugarittisk Baal-syklusen. Hver \xc2\xabs\xc3\xb8nn av gud\xc2\xbb ble holdt for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den opprinnelige guddom for et s\xc3\xa6rskilt folk. (KTU 2 1.4.VI.46).\n_START_SECTION_\nNavn i Bibelen og andre semittiske kilder\n_START_PARAGRAPH_\nI Bibelen er navnet \xc2\xab\xe2\x80\x99elohim\xc2\xbb mye mer benyttet enn \xc2\xab\xe2\x80\x99el\xc2\xbb eller \xc2\xab\xe2\x80\x99eloah\xc2\xbb. \xc2\xab\xe2\x80\x99El\xc2\xbb er mest brukt i eldre dikt og salmer, eller i dikt som er skrevet for \xc3\xa5 h\xc3\xb8res gammelmodige ut.  \xc2\xab\xe2\x80\x99El\xc2\xbb er mer brukt enn de andre ordene i sammenheng med egenskapsord (f.eks. i uttrykk som \xc2\xaben brennhuga Gud\xc2\xbb eller \xc2\xaben mild og n\xc3\xa5dig Gud\xc2\xbb).  \xc2\xab\xe2\x80\x99El\xc2\xbb er ogs\xc3\xa5 brukt n\xc3\xa5r bibelen setter det guddommelige i motsetning til det menneskelige, f.eks. i Job 25:4; som den f\xc3\xb8rste delen av andre navn til Gud, f.eks. 'El Sjaddai; og i menneskenavn, f.eks. Elias og navnet Israel.  _NEWLINE_\xc2\xab\xe2\x80\x99Eloah\xc2\xbb er sjelden brukt i Bibelen, bortsett fra i Jobs bok.  \xc2\xabElohim\xc2\xbb er brukt sv\xc3\xa6rt ofte.  En finner ordet mer enn 2000 ganger i Bibelen.  Ordet er og blir brukt for \xc3\xa5 skildre noe som er overnaturlig eller mektig, som for eksempel kongehuset som stammer fra David._NEWLINE_B\xc3\xa5de \xc2\xabelohim\xc2\xbb og \xc2\xab\xe2\x80\x99el\xc2\xbb blir brukt i Bibelen i sammenheng med andre guder enn den j\xc3\xb8disk-kristne Gud, f.eks. guder eller gudinner som andre folk dyrker, eller hedenske guder. \xc2\xabEloah\xc2\xbb, som motsetning, er nesten aldri brukt om andre guder enn den j\xc3\xb8disk-kristne Gud._NEWLINE_De tilsvarende ordene er og blir benyttet i andre semittiske kilder.  Ord som svarer til \xc2\xabeloah\xc2\xbb p\xc3\xa5 andre spr\xc3\xa5k inkluderer det arameiske ordet \xe2\x80\x99elah og det arabiske \xe2\x80\x99ilah.  I ugarittisk er \xc2\xabEl\xc2\xbb navnet til den h\xc3\xb8yeste guden.  El er h\xc3\xb8vdingen over alle andre kanaanittiske guder.  Det var han som skapte jorda og alle skapninger.  Han er \xc3\xa6ttefaren til alle andre guder og gudinner.  Men, selv om han er skildret som den h\xc3\xb8yeste guddommen, spiller han ikke en stor rolle i de kanaanitiske mytene som vi vet om i dag."