b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb8nset kirke\n_START_SECTION_\nKirken p\xc3\xa5 Vindal\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r svartedauden i 1349 var det fem kirker i Oppdal. Dette g\xc3\xa5r fram av sokneprest Gjert Juel Feldtmanns beskrivelse over Oppdal prestegjeld fra 1700-tallet: \xc2\xabF\xc3\xb8r Reformationen har her udi Opdal v\xc3\xa6ret 3 kirker og 2 capeller.\xc2\xbb Disse kirkene var: Hovedkirken p\xc3\xa5 Vang, kirken p\xc3\xa5 Lo, kirken i \xc3\x85lbu, et kapell ved Stav\xc3\xa5a p\xc3\xa5 Fagerhaug og et p\xc3\xa5 L\xc3\xb8nset. Om kapellet p\xc3\xa5 L\xc3\xb8nset skriver han: \xc2\xabDet andet capell i Winddalen, paa hiinside Winddals Elv, 3 Mile i vester fra Kirken [p\xc3\xa5 Vang]. Steden vises, en liden rund plan \xe2\x80\x93 - -\xc2\xbb. Hvordan kapellet s\xc3\xa5 ut eller hvor lenge sto, vites ikke men trolig var det en liten stavkirke bygget p\xc3\xa5 11-1200-tallet, etter at kristendommen ble innf\xc3\xb8rt. Nesten hele bygda ble liggende \xc3\xb8de etter svartedauden, kirken forfalt og ble borte. I dag finnes ingen spor etter kapellet men tradisjonen viser til tre plasser som ligger s\xc3\xa5 tett at lokaliseringen kan gj\xc3\xb8res noenlunde.\n_START_SECTION_\nDet gamle kapellet\n_START_PARAGRAPH_\nI flere \xc3\xa5rhundre etter svartedauden hadde ikke L\xc3\xb8nset anneks noe kapell men fra ca. 1700 ble det holdt gudstjenester p\xc3\xa5 utvalgte g\xc3\xa5rder i sognet. I 1770 ble det tatt initiativ til bygging av kapell og i brev til biskopen het det: \xe2\x80\x9d- \xe2\x80\x93 - saa maa de som boe nede paa Skaugen formedelst den lange og besv\xc3\xa6rlige Vei til Kirken, undertiden anvende 2 a 3 Dagers Reise, naar de i ondt F\xc3\xb8re skulle s\xc3\xb8ge kirken for at bringe deres D\xc3\xb8de til Graven, ligesom de ei heller mere end 2de Gange om Aaret have Pr\xc3\xa6diken, hvilken endda maa forrettes i en Bondestue, hvor alene saadanne svage og gamle Folk, som ei kunne bringes til Kirken, vorde betjente med Sacramentet \xe2\x80\x93 - -\xe2\x80\x9d. Kapellet ble bygget i \xc3\xa5rene 1772\xe2\x80\x931774 og var plassert der minnestenen etter de omkomne fra skredulykken i Klevgardene 1868 st\xc3\xa5r, s\xc3\xb8rvest for den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende kirken. Den siste gudstjenesten i dette kapellet ble holdt s\xc3\xb8ndag 19. juli i 1863.\n_START_SECTION_\nDet nye kapellet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1858 ble det oppnevnt en komit\xc3\xa9 for planlegging av en ny kirke. Det nye kapellet skulle erstatte den gamle korskirken som var blitt for liten. To l\xc3\xb8sninger ble skissert: en korskirke tegnet av John Ellingsen Storli og en \xc3\xa5ttekantet kirke modellert av Sjur Jamtseter. Komit\xc3\xa9en valgte det \xc3\xa5ttekantede forslaget. Den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende \xc3\xa5ttekantede t\xc3\xb8mmerbygningen ble bygget i 1863, innviet den 26. august samme \xc3\xa5r og det gamle kapellet ble solgt til riving. En del av innredningen fra det gamle kapellet ble flyttet over i det nye men ny altertavle ble laget av bygdekunstnerne Ole Moene og Sjur Jamtseter. Opprinnelig hadde altertavlen et enkelt kors som eneste dekorasjon men dette ble erstattet med et maleri av Mikael Hoel i 1920. I 1960-\xc3\xa5rene fikk kapellet en lenge tiltrengt oppussing. F\xc3\xb8r rehabiliteringen var kapellet hvitmalt men ble n\xc3\xa5 malt r\xc3\xb8dt, innvendig ble veggene renset for maling og behandlet med terpentinsaus for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 jevn farge. Altertavlen ble tilbakef\xc3\xb8rt til sin opprinnelige utf\xc3\xb8relse og maleriet plassert et annet sted i kirken.\n_START_SECTION_\nTilh\xc3\xb8righet\n_START_PARAGRAPH_\nKirken er en del av Oppdal prestegjeld som tilh\xc3\xb8rer Gauldal prosti i Nidaros bisped\xc3\xb8mme.'