b"\n_START_ARTICLE_\nJazz\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om opprinnelsen til ordet \xc2\xabjazz\xc2\xbb har f\xc3\xb8rt til betydelige unders\xc3\xb8kelser, og dens historie er godt dokumentert. Det er antatt at det er beslektet med jasm, et slangbegrep datert tilbake til 1860 i betydningen \xc2\xabpepp, driv, energi\xc2\xbb. Den antagelige opprinnelsen er til sist fra kreolspr\xc3\xa5k i New Orleans i form av patois jass i betydningen \xc2\xabanstrengende aktivitet\xc2\xbb, s\xc3\xa6rskilt i form av \xc2\xabseksuell aktivitet\xc2\xbb, men er ogs\xc3\xa5 benyttet i congadans som jasm (1860), \xc2\xabenergi, driv\xc2\xbb, som er av afrikansk opprinnelse (sammenlign mandinka jasi, tamne yas), ogs\xc3\xa5 opphavet til slangordet jism, \xc2\xabs\xc3\xa6d\xc2\xbb._NEWLINE_Den eldste skriftlige nedtegnelsen av ordet er i en artikkel fra 1912 i Los Angeles Times hvor en kaster i baseball beskrev et kast som han betegnet som en jazzball \xc2\xabettersom den vingler og kan rett og slett ikke gj\xc3\xb8re noe med den.\xc2\xbb \xc2\xabJazz\xc2\xbb benyttes ogs\xc3\xa5 i andre sammenhenger, eksempelvis som \xc2\xabvr\xc3\xb8vl, un\xc3\xb8dvendig prat\xc2\xbb som er dokumentert fra 1918. Slangbegrepet all that jazz i betydningen \xc2\xabet cetera\xc2\xbb eller \xc2\xabalt det der\xc2\xbb, er f\xc3\xb8rst gang dokumentert i 1939._NEWLINE_Bruken av begrepet \xc2\xabjazz\xc2\xbb i en musikalsk sammen er dokumentert s\xc3\xa5 tidlig som 1915 i Chicago Daily Tribune. Den f\xc3\xb8rste dokumenterte bruken i en musikalsk sammenheng i New Orleans var i en artikkel i Times-Picayune den 14. november 1916 om \xc2\xabjas bands\xc2\xbb. I et intervju med NPR, tilb\xc3\xb8d musikeren Eubie Blake sin samling av opprinnelige slangkonnotasjoner av begrepet, og uttalte \xc2\xabDa Broadway plukket det opp, kalte de det 'J-A-Z-Z'. Det var ikke kalt for det. Det var stavet 'J-A-S-S'. Det var grovt, og om du visste hva det var, ville du ikke si det h\xc3\xb8yt foran kvinner.\xc2\xbb _NEWLINE_Jazz har vist seg meget vanskelig \xc3\xa5 definere ettersom det utgj\xc3\xb8r en bred rekke av musikk som strekker seg over en tidsepoke p\xc3\xa5 over hundre \xc3\xa5r, fra ragtime til 2010-tallets jazz-rock. Fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 definere jazz fra et musikalsk perspektiv sett opp mot andre musikalske tradisjoner, slik europeisk musikkhistorie, eller afrikansk musikk, men musikkritikeren Joachim-Ernst Berendt har argumentert at dets referansebegreper og dets definisjon b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re bredere, og definerer jazz som en \xc2\xabform for kunstmusikk som har sin opprinnelse i USA via konfrontasjonen afroamerikansk med europeisk musikk\xc2\xbb og argumenterer for at det skiller seg fra europeisk musikk ved at jazz har et \xc2\xabs\xc3\xa6rskilt forhold til tid definert som \xe2\x80\x99swing\xe2\x80\x99\xc2\xbb, involverer \xc2\xaben musikalsk produksjon av spontanitet og vitalitet hvor improvisasjon spiller en rolle\xc2\xbb. I henhold til musikkjournalisten Robert Christgau, \xc2\xabde fleste av oss vil si at \xc3\xa5 oppfinne mening mens man gir slippe p\xc3\xa5 jazzens essens og h\xc3\xa5p.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nJazzen oppsto i s\xc3\xb8rstatene i USA p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet, der afrikanske og europeiske musikktradisjoner m\xc3\xb8tte hverandre. Jazzens r\xc3\xb8tter ligger p\xc3\xa5 den ene side i afroamerikanske musikktradisjoner som blues, ragtime, spirituals og arbeidersanger, og p\xc3\xa5 den annen side i forskjellig slags musikk som europeiske innvandrere hadde tatt med seg hjemmefra, slik som regional folkemusikk og milit\xc3\xa6rmusikk. Ut av dette oppsto det en rekke nye musikalske uttrykksformer, f\xc3\xb8rst i New Orleans, senere i Chicago og andre storbyer i USA der det fantes en stor andel av afroamerikanere._NEWLINE_Jazzen fikk et s\xc3\xa6rskilt oppsving fra 1917, da grammofonplaten ble oppfunnet. Den f\xc3\xb8rste ble produsert i New York med Original Dixieland Jass Band._NEWLINE_Kronologien som f\xc3\xb8lger skal ikke \xc3\xa5 forst\xc3\xa5s som epoker som har avl\xc3\xb8st hverandre. Man sluttet ikke \xc3\xa5 produsere musikk i \xc3\xa9n sjanger selv om den neste kom. \xc3\x85rstallene er bare til tiln\xc3\xa6rmet orientering, eksemplifisert ved musikere og artister.\n_START_SECTION_\n1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet hadde man musikksjangere som blues, ragtime, spirituals og arbeidersanger. Ingen av disse er jazz, men musikkretninger som dannet grunnlaget for at jazzen skulle oppst\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\n1910-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDa improvisasjon ble innf\xc3\xb8rt som et element i musikken til marsj-, salong- og ragtimebandene i New Orleans, oppsto uttrykket New Orleans-jazz, med kjente navn som Buddy Bolden, senere King Oliver, Louis Armstrong og Jelly Roll Morton._NEWLINE_Dixieland, som blant annet Eddie Condon er kjent fra, er musikalsk sett det samme som New Orleans-jazz, men med hvite musikere. Det amerikanske Original Dixieland Jass Band utga den f\xc3\xb8rste jazzplate (1917), og bandets plater ble etter turne til England i 1919 de f\xc3\xb8rste distribuert til Skandinavia.\n_START_SECTION_\n1920-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nLouis Armstrong var et musikalsk ideal for mange, og Chicago-jazz betegner musikk av hvite musikere i Chicago med Armstrong som forbilde._NEWLINE_George Gershwin hadde premiere i 1924 med \xc2\xabsymfonisk jazz\xc2\xbb i sin Rhapsody in Blue, fremf\xc3\xb8rt av Paul Whitmans orkester, som ledd i hans \xc2\xabAn Experiment in Modern Music\xc2\xbb (Aeolian Hall, New York)._NEWLINE_Stride piano er en virtuos pianojazz med sterke ragtime-elementer. Som kjente navn i denne sjangeren kan nevnes Fats Waller, James P. Johnson og Earl Hines. Boogie-woogie er bluesorientert pianojazz med typiske drivende bassfigurer, spilt av blant andre Meade Lux Lewis, Albert Ammons og Pete Johnson._NEWLINE_En av de absolutt f\xc3\xb8rste norske jazzgrupper var Sixpence Jazzband (Kristiania, 1923), og det lengstspillende, Bodega Band ble etablert i Trondheim (1929).\n_START_SECTION_\n1930-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1930-tallet utviklet den kjente swingen seg, og store instrumentalister, komponister og orkesterledere som Count Basie, Duke Ellington, Glenn Miller og Artie Shaw ble kjent. Swing er en arrangert combojazz, eller big band jazz, med en ekstremt tett samspilt rytmeseksjon. Dette oppst\xc3\xa5r ved at de enkelte musikere spiller med en viss grad av rytmisk frihet i forhold til hverandre og til den felles grunnrytmen (beat)._NEWLINE_String swing er et begrep som blir brukt i flere sammenhenger. En av dem betegner den f\xc3\xb8rste egne europeiske jazz-stilen, egentlig Hot club jazz, som fikk innflytelse fra sintienes musikk, blant annet ved \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re fiolin som instrument. Denne stilen er kjent i Norge gjennom Hot Club de Norv\xc3\xa9ge p\xc3\xa5 1980\xe2\x80\x93tallet. De franske Django Reinhardt og St\xc3\xa9phane Grappelli er gode eksempler p\xc3\xa5 denne sjangeren._NEWLINE_I Sverige etableres tidsskriftet Orkesterjournalen i 1933, og blir verdens mest langvarige tidsskrift for jazz, tett etterfulgt av Down Beat (1934).\n_START_SECTION_\n1940-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nEn videreutvikling av swingen er bebop, og navn som forbindes med denne sjangeren er Dizzy Gillespie, Charlie Parker og Bud Powell. Bebop har fokus p\xc3\xa5 solistisk improvisasjon, som regel spilt i en kvintett, og kjennetegnes ved kompleks harmonikk og h\xc3\xb8yt tempo. Blue notes er karakteristisk for denne stilen. En nordmann som b\xc3\xb8r nevnes i denne sammenheng er Egil \xc2\xabBop\xc2\xbb Johansen.\n_START_SECTION_\n1950-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nCool jazz (Miles Davis, John Lewis, Chet Baker, Stan Kenton) er jazz med mer strukturert komposisjon og improvisasjon enn bebop, med innflytelse fra europeisk komposisjonsteknikk. Stilen er mer introvert enn bebop, og anser seg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mer lyttemusikk (kunstmusikk) enn underholdningsmusikk._NEWLINE_I Norge dannes Norsk jazzforbund i 1953 og etablerer Buddyprisen \xc3\xa5ret etter._NEWLINE_Hard bop (med navn som Art Blakey, John Coltrane, Miles Davis og Horace Silver) er en videreutvikling av bebop, med blikk tilbake p\xc3\xa5 jazzens r\xc3\xb8tter i blues, soul og afrikansk musikk._NEWLINE_I Third Stream (eksempelvis John Lewis og Modern Jazz Quartet) \xc3\xa5pnes jazzbegrepet for alle mulige musikktradisjoner, blant annet europeisk kunstmusikk. Samtidig oppst\xc3\xa5r en sjanger, \xc2\xabNew Orleans jazz revival\xc2\xbb, (1938\xe2\x80\x93) eller bare \xc2\xabrevival\xc2\xbb. I noen diskursive sammenhenger g\xc3\xa5r b\xc3\xa5de New Orleans og Dixielandrevival under begrepet \xc2\xabrevival\xc2\xbb som ser tilbake p\xc3\xa5 den tradisjonelle stilen New Orleans-jazz, men musikerne som utvikler stilen tar gjerne med elementer fra de samtidige stilene, swing og bebop.\n_START_SECTION_\n1960-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nI juli 1960 \xc3\xa5pner en av de f\xc3\xb8rste jazzfestivalene i Europa, Jazz \xc3\xa0 Juan, i Juan-les-Pins i Frankrike som en hyllest til Sidney Bechet._NEWLINE_Norges f\xc3\xb8rste jazzfestivaler etableres: Moldejazz (1961) og Kongsberg Jazzfestival (1965)._NEWLINE_Orkestral jazz (Gunther Schuller og Gil Evans) er Third stream i stort format, ofte som st\xc3\xb8rre komposisjoner._NEWLINE_I frijazz (Ornette Coleman, Cecil Taylor, Albert Ayler, Sun Ra) begynner jazzen \xc3\xa5 l\xc3\xb8se seg fra tradisjonell rytme og harmoni \xe2\x80\x93 energy play istedenfor swing, der uvante harmonier og st\xc3\xb8y blir benyttet som elementer. Cecil Taylors opptreden p\xc3\xa5 Metropol Jazz Club i Oslo var en milep\xc3\xa6l i denne sammenheng, sett med norske \xc3\xb8yne._NEWLINE_Free bop (Miles Davis, Charles Lloyd, Wayne Shorter) er en videreutvikling av Ornette Colemans og John Coltranes modal jazz._NEWLINE_Slutten av 1960-tallet innleder en ny epoke innen jazzen: jazzrock og fusion, gjennom blant andre Miles Davis' Bitches Brew og In a Silent Way.\n_START_SECTION_\n1970-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nFusion (rock-jazz) (Miles Davis, Herbie Hancock, John McLaughlin, Joseph Zavinul, Chick Corea og Al Di Meola) har elementer fra den samtidige rockmusikken, s\xc3\xa6rlig elektroniske og elektronisk forsterkete instrumenter. Lydstyrken ble h\xc3\xb8yere, og jazz og rock p\xc3\xa5virket hverandre gjensidig._NEWLINE_Akustisk jazz (Keith Jarrett, Chick Corea, Gary Burton) derimot, er en romantisk orientert stil uten elektroniske virkemidler. Sjangeren oppsto som en motvekt til rock-jazz. Musikkteoretisk var den basert p\xc3\xa5 Ornette Colemans teorier._NEWLINE_Mainstream (Oscar Peterson, J.J. Johnson, Phil Woods) er en stil avledet av en blanding av swing, tidlig bebop og Kansas City-bop. Det er den eneste av de tradisjonelle jazzstilene som fremdeles er i utvikling._NEWLINE_I Norge etableres Vossajazz (1973) og jazzlinja ved Musikkonservatoriet i Trondheim - n\xc3\xa5 en del av Institutt for musikk ved NTNU (1979).\n_START_SECTION_\n1980-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nLoft (Sam Rivers, Anthony Braxton, Marion Brown, Roscoe Mitchell) er frijazz med enklere strukturer og mer melodisk utforming, med den hensikt \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re musikken lettere tilgjengelig for lytteren._NEWLINE_Neo-hardbop (Wynton Marsalis, Roy Hargrove, Terri Lyne Carrington) er hardbop som p\xc3\xa5 50-tallet, med mye blues og intensitet og lite eksperimentering._NEWLINE_Oslo Jazzfestival starter opp i 1986.\n_START_SECTION_\n2000-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nHip-hop jazz (Matthew Shipp, DJ Spooky, Us3, Guru's Jazzmatazz, Roy Hargrove & The RH Factor) er en sammenf\xc3\xb8ring av forskjellige musikkretninger fra 1990-tallet, f\xc3\xb8rt sammen av fargede kunstnere._NEWLINE_Nu jazz (Bugge Wesseltoft) er tradisjonell jazz med innflytelse fra forskjellige former av elektronisk musikk."