b"\n_START_ARTICLE_\nNorr\xc3\xb8n kolonisering av Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nDen norr\xc3\xb8ne koloniseringen av Amerika begynte s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 900-tallet, da nordboere utforsket og bosatte deler av Nord-Atlanteren; dette inkluderte blant annet kyststriper ved utkanten av Nord-Amerika (blant annet Vinland)._NEWLINE_Den norr\xc3\xb8ne kolonien p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland overlevde i nesten 500 \xc3\xa5r. Bosetninger p\xc3\xa5 det kontinentale Nord-Amerika var sm\xc3\xa5, og de utviklet seg aldri til permanente kolonier. Selv om ekspedisjoner \xe2\x80\x93 for eksempel for \xc3\xa5 samle t\xc3\xb8mmer og treverk \xe2\x80\x93 mest sannsynlig ble utf\xc3\xb8rt i en periode, er det ingen bevis p\xc3\xa5 varige norr\xc3\xb8ne bosetninger  p\xc3\xa5 Nord-Amerikas fastland.\n_START_SECTION_\nNorr\xc3\xb8nt Gr\xc3\xb8nland\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Islendingesagaene befolket norr\xc3\xb8ne fra Island Gr\xc3\xb8nland p\xc3\xa5 980-tallet. Det finnes ingen grunn til \xc3\xa5 betvile troverdigheten til informasjonen som sagaene gir ang\xc3\xa5ende bosetningens begynnelse, men de kan ikke behandles som prim\xc3\xa6rbevis for det norr\xc3\xb8ne Gr\xc3\xb8nlands historie fordi de legemliggj\xc3\xb8r de litter\xc3\xa6re opptattheter til forfattere i middelalderens Island, som ikke alltid er troverdige._NEWLINE_Eirik Raude (norr\xc3\xb8nt: Eir\xc3\xadkr rau\xc3\xb0i), utforsket angivelig den ubebodde s\xc3\xb8rvestre kysten av Gr\xc3\xb8nland i tre \xc3\xa5r, etter \xc3\xa5 ha blitt forvist fra Island for manndrap. Han gjorde opp planer for \xc3\xa5 lokke bosettere til omr\xc3\xa5det, blant annet med \xc3\xa5 velge navnet \xc2\xabGr\xc3\xb8nland\xc2\xbb for \xc3\xa5 tiltrekke seg mulige kolonister; han sa \xc2\xabat folk ville v\xc3\xa6re ivrigere p\xc3\xa5 \xc3\xa5 dra dit fordi landet hadde et godt navn\xc2\xbb. De innerste delene av en lang fjord, d\xc3\xb8pt \xc2\xabEiriksfjord\xc2\xbb etter ham selv, var der han kom til \xc3\xa5 etablere sitt gods Brattahlid. Han tildelte deler av landet til hans f\xc3\xb8lgere._NEWLINE_Ved sitt h\xc3\xb8ydepunkt bestod kolonien av to bosetninger: bosetningen i \xc3\xb8st \xe2\x80\x93 ved Gr\xc3\xb8nlands sydspiss \xe2\x80\x93 og den i vest, som strakk seg delvis opp Gr\xc3\xb8nlands vestkyst (en mindre bosetning n\xc3\xa6r Austerbygd blir av og til ansett som \xc2\xabden midtre bosetningen\xc2\xbb), begge med en samlet befolkning p\xc3\xa5 2000-3000; minst 400 g\xc3\xa5rder har blitt funnet av arkeologer. Norr\xc3\xb8n Gr\xc3\xb8nland hadde et bisped\xc3\xb8mme (ved Gar\xc3\xb0ar) og eksporterte hvalrosstenner, pels, tau, sau, hval, eller selspekk, samt levende dyr som isbj\xc3\xb8rn, og kuskinn. I 1126 forespurte befolkningen et bisped\xc3\xb8mme (basert ved Gar\xc3\xb0ar), og i 1251 aksepterte de den norske kongens herred\xc3\xb8mme. De fortsatte \xc3\xa5 ha egen lov, og ble nesten fullstendig selvstendig under svartedauden etter 1349. I 1380 gikk den norske kongen inn i personlig union med Kongeriket Danmark.\n_START_SECTION_\nHandel i vest og nedgang\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes bevis for norr\xc3\xb8n handel med de innf\xc3\xb8dte (kalt \xc2\xabskr\xc3\xa6linger\xc2\xbb av vikingene). De norr\xc3\xb8ne ville ha m\xc3\xb8tt b\xc3\xa5de amerikanske ufolk (beothukene, beslektet med algonkinerne) og thulefolket \xe2\x80\x93 inuittenes forfedre. Dorsetkulturen hadde trekket seg ut av Gr\xc3\xb8nland f\xc3\xb8r den norr\xc3\xb8ne bosetningen av \xc3\xb8ya. Gjenstander som kamfragmenter, deler av jernredskaper for mattilbredning og meisler, sjakkbrikker, skipsnagler, snekkerh\xc3\xb8vler, og eikeskipfragmenter brukt i inuittb\xc3\xa5ter har blitt funnet langt unna den tradisjonelt anerkjente norr\xc3\xb8ne koloniseringen. Det har ogs\xc3\xa5 blitt funnet en liten elfenbensstatue som virker \xc3\xa5 avbilde en europeer blant ruinene av et inuittisk samfunnshus._NEWLINE_Kolonien begynte \xc3\xa5 oppleve nedgang p\xc3\xa5 1300-tallet. Vesterbygd ble forlatt omtrent 1350, og den siste biskopen ved Gar\xc3\xb0ar d\xc3\xb8de i 1377. Etter et ekteskap nedskrevet i 1408 nevner ingen nedskrevne kilder bosetterne. Det er mulig at Austerbygd var gitt opp innen slutten av 1400-tallet. Den mest nylige radiokarbondateringen funnet i norr\xc3\xb8ne bosetninger er 1430 (\xc2\xb1 15 \xc3\xa5r). Flere teorier finnes for \xc3\xa5 forklare nedgangen._NEWLINE_Den lille istid i denne perioden ville gjort b\xc3\xa5de reise mellom Gr\xc3\xb8nland og Europa, samt g\xc3\xa5rdsbruk vanskeligere. Selv om fisking og seljakt ga en sunn diett var det mer prestisje og anerkjennelse \xc3\xa5 hente i kvegdrift, og det var en \xc3\xb8kt tilgjengelighet p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdsplass i Skandinavia etter avbefolkning grunnet sult- og pestepidemier. I tillegg kan gr\xc3\xb8nlandsk elfenben ha blitt utkonkurrert i europeiske markeder av billigere elfenben fra Afrika. P\xc3\xa5 tross av mangel p\xc3\xa5 kontakt med gr\xc3\xb8nlenderne fortsatte den dansknorske kronen \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland som deres besittelse._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av mangelen p\xc3\xa5 kjennskap til om den norr\xc3\xb8ne sivilisasjonen fortsatt eksisterte p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland \xe2\x80\x93 og bekymringer om at hvis den gjorde det s\xc3\xa5 ville de fortsatt v\xc3\xa6re katolikker, 200 \xc3\xa5r etter at Skandinavia gjennomgikk Reformasjonen \xe2\x80\x93 ble en handels- og presteekspedisjon ledet av den dansknorske misjon\xc3\xa6ren Hans Egede sent til Gr\xc3\xb8nland i 1721. Selv om denne ekspedisjonen ikke fant noen levende europeere, markerte dette starten p\xc3\xa5 Danmarks fornyede suverenitetshevdelser over \xc3\xb8ya.\n_START_SECTION_\nVinland og L'Anse aux Meadows\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge de islandske sagaene (Eirik Raudes saga og Gr\xc3\xb8nlendingenes saga \xe2\x80\x94 i tillegg til kapittel i Hauksb\xc3\xb3ka og Flat\xc3\xb8yboka), begynte nordboerne \xc3\xa5 utforske havet vest for Gr\xc3\xb8nland, kun f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter at Gr\xc3\xb8nlandsbosetningene ble etablert. I 985 ble handelsmannen Bjarni Herj\xc3\xb3lfsson, som seilte sammen med en migrasjonsfl\xc3\xa5te fra Island til Gr\xc3\xb8nland med 400-700 bosettere, saamt 25 andre skip (hvorav 14 klarte reisen), bl\xc3\xa5st ut av kurs, og etter tre dagers seilas s\xc3\xa5 han land til vest for fl\xc3\xa5ten. Bjarni var kun interessert i \xc3\xa5 r finne hans fars g\xc3\xa5rd, men han beskrev sin reise til Leiv Eriksson, som deretter utforsket omr\xc3\xa5det mer grundig, og etablerte en liten bosetning der femten \xc3\xa5r senere._NEWLINE_Sagaene beskriver tre separate omr\xc3\xa5der oppdaget under denne utforskningen:  Helluland, som betyr \xc2\xabsteinhelleland\xc2\xbb; Markland, \xc2\xabskogland\xc2\xbb, av s\xc3\xa6rlig interesse for gr\xc3\xb8nlenderne, da det fantes f\xc3\xa5 tr\xc3\xa6r p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya; og Vinland (som betyr \xc2\xabvinland\xc2\xbb, eller som foresl\xc3\xa5tt av moderne lingvister \xc2\xabenge-land\xc2\xbb), som fantes et sted syd for Markland. Det var i Vinland at bosetningen beskrevet i sagaen ble opprettet._NEWLINE_Tre av Eirik Raudes s\xc3\xb8nnen bes\xc3\xb8kte Nord-Amerika: hans s\xc3\xb8nner Leif og Thorvald, og deres s\xc3\xb8ster (eller halvs\xc3\xb8ster) Freydis. Thorvald d\xc3\xb8de der.\n_START_SECTION_\nLeivs vinterleir\n_START_PARAGRAPH_\nVed \xc3\xa5 bruke rutene, landemerker, havstr\xc3\xb8mmer, steiner og vinder som Bjarni beskrev til han, seilte Leiv omtrent 1800 miles til Den nye verden med et mannskap p\xc3\xa5 35 i den samme knarren som Bjarni hadde brukt. Han beskrev Helluland som \xc2\xabflatt og skogkledd, med brede hvite strender hvorenn de reiste, og en slak strandlinje.\xc2\xbb Leiv og andre hadde \xc3\xb8nsket av hans far, Eirik Raude, skulle ledet ekspedisjonen; de klarte \xc3\xa5 overbevise han. Men da Eirik fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 m\xc3\xb8te Leiv p\xc3\xa5 reisen til de nye landene falt han av hesten, da hesten skled p\xc3\xa5 v\xc3\xa5te steiner ved stranden. Han ble skadd og ble igjen._NEWLINE_Leiv overvintret i 1001, mulig n\xc3\xa6r Cape Bauld p\xc3\xa5 Newfoundlands nordspiss, hvor hans fosterfar Tyrkir fant han full p\xc3\xa5 det sagaen beskriver som \xc2\xabvinb\xc3\xa6r\xc2\xbb. Viburnum edule, stikkelsb\xc3\xa6r og traneb\xc3\xa6r vokste alle fritt i omr\xc3\xa5det. Det er forskjellige forklaringer p\xc3\xa5 at Leiv tilsynelatende beskrev gj\xc3\xa6rede b\xc3\xa6r som \xc2\xabvin\xc2\xbb._NEWLINE_Leiv overvintret nok en vinter ved \xc2\xabLeifsb\xc3\xba\xc3\xb0ir\xc2\xbb uten sammenst\xc3\xb8t, og seilte tilbake til Brattahli\xc3\xb0 p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland for \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re filialplikter for sin far.\n_START_SECTION_\nThorvalds reise (1004)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1004 seilte Leivs bror Thorvald Eiriksson med et mannskap p\xc3\xa5 30 til Newfoundland, og tilbrakte den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende vinteren ved Leivs gamle leir. Samme v\xc3\xa5r angrep Thorvalg ni lokale innbyggere som sov under tre skinndekkede kanoer. Det niende offeret r\xc3\xb8mte og vendte snart tilbake til den norr\xc3\xb8ne leiren med en styrke. Thorval ble drept av en pil som klarte \xc3\xa5 trenge gjennom barrikaden. Selv om korte sammenst\xc3\xb8t fulgte etter, ble de norr\xc3\xb8ne utforskerne en til vinter, f\xc3\xb8r de reiste den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende v\xc3\xa5ren. Etter dette reiste en annen av Leivs br\xc3\xb8dre, Thorstein, til Den nye verden for \xc3\xa5 hente hans brors d\xc3\xb8de kropp, men han d\xc3\xb8de f\xc3\xb8r han forlot Gr\xc3\xb8nland.\n_START_SECTION_\nKarlsefnis ekspedisjon (1009)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1009 utstyrte Thorfinn Karlsefni, ogs\xc3\xa5 kjent som \xc2\xabThorfinn den tapre\xc2\xbb, tre knarrer med buskap og 160 menn og kvinner (selv om en annen kilde skriver at antallet bosettere var 250). Etter en hard vinter dro han s\xc3\xb8rover og landet ved \xc2\xabStraumfjord\xc2\xbb. Ham dro senere til Straums\xc3\xb6y, mulig fordi str\xc3\xb8mmen var sterkere der. Et tegn p\xc3\xa5 fredlige forhold mellom amerikanske urfolk og norr\xc3\xb8ne ses her. De to folkene byttehandlet pelser og gr\xc3\xa5ekornskinn mot melk og r\xc3\xb8dt t\xc3\xb8y \xe2\x80\x93 noe urinnv\xc3\xa5nerne knyttet rundt hodet som et hodeplagg._NEWLINE_Det finnes motstridende fortellinger, men en beretning hevdet at en okse som tilh\xc3\xb8rte Karlsefni kom rasende ut av skogen, noe som skremte de innf\xc3\xb8dte slik at de l\xc3\xb8p til deres skinnb\xc3\xa5ter, og rodde vekk. De kom tilbake tre dager senere med en styrke. De innf\xc3\xb8dte brukte katapulter; de heiste \xc2\xaben stor sf\xc3\xa6re p\xc3\xa5 en stang; den var m\xc3\xb8rkebl\xc3\xa5 i fargen\xc2\xbb og omtrent st\xc3\xb8rrelsen til en sauemage, som f\xc3\xb8k over de norr\xc3\xb8nes hoder, og lagde et stygt br\xc3\xa5k._NEWLINE_De norr\xc3\xb8ne trakk seg tilbake. Leiv Erikssons halvs\xc3\xb8ster Freyd\xc3\xads Eir\xc3\xadksd\xc3\xb3ttir var med barn, og klarte ikke holde tritt med de tilbaketrekkende norr\xc3\xb8ne. Hun ropte ut til dem, og ba dem stoppe \xc3\xa5 l\xc3\xb8pe fra \xc2\xabs\xc3\xa5 ynkelige krek\xc2\xbb, og la til at hvis hun hadde v\xc3\xa5pen kunne hun ha gjort det bedre selv. Freyd\xc3\xads tok et sverd av en mann som var drept av indianerne. Hun trakk et bryst ut av hennes overdel, og slo den med sverdet; dette skremte de innf\xc3\xb8dte, s\xc3\xa5 de flyktet.\n_START_SECTION_\nLengden p\xc3\xa5 norr\xc3\xb8n tilstedev\xc3\xa6relse\n_START_PARAGRAPH_\nBosetninger i Nord-Amerika tok sikte p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utnytte naturressurser som pels, og s\xc3\xa6rlig treverk \xe2\x80\x93 et materiale som det fantes sv\xc3\xa6rt lite av p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland. Det er ukjent hvorfor de kortvarige bosetningene ikke ble permanent, selv om det er sannsynlig at skyldtes delvis fiendskap med de innf\xc3\xb8dte \xe2\x80\x93 referert til som skr\xc3\xa6linger av de norr\xc3\xb8ne. Uansett virker det som sporadiske reiser til Markland for forsyninger, t\xc3\xb8mmer, og handel med de innf\xc3\xb8dte kunne ha vart i over 400 \xc3\xa5r._NEWLINE_Indisier for en fortsettelse av turene er blant annet Maine-pennyen, en norsk mynt fra Olaf Kyrres regjeringstid (1067\xe2\x80\x931093) som angiverlig ble funnet i et arkeologisk indianeromr\xc3\xa5de i delstaten Maine i USA; dette kan tyde p\xc3\xa5 en utveksling mellom de norr\xc3\xb8ne og amerikanske urfolk sent i \xe2\x80\x93 eller etter \xe2\x80\x93 1000-tallet. I De islandske annaler fra 1347 st\xc3\xa5r det skrevet om et lite gr\xc3\xb8nlandsk fart\xc3\xb8y med et mannskap p\xc3\xa5 atten, som ankom Island etter \xc3\xa5 ha fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 seile til Gr\xc3\xb8nland fra Markland med en t\xc3\xb8mmerlast."