b'\n_START_ARTICLE_\nDigitaltMuseum\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8gn\xc3\xa5pne kataloger\n_START_PARAGRAPH_\nTradisjonelt har museenes kataloger stort sett bare v\xc3\xa6rt tilgjengelig for  museenes eget personale og for forskere eller andre som har arbeidet med konkrete temaer knyttet til samlingene. Det brede publikum har i hovedsak m\xc3\xa5ttet n\xc3\xb8ye seg med \xc3\xa5 se det materialet som til en hver tid var utstilt. Museenes samlinger er bygget opp for \xc3\xa5 gi en bred dokumentasjon av og grunnlag for forskning p\xc3\xa5 v\xc3\xa5r kulturarv. Det er bare en liten del av disse samlingene som vises i utstillinger, og DigitaltMuseum er et tiltak som er satt i gang for \xc3\xa5 gi publikum en bred og d\xc3\xb8gn\xc3\xa5pen tilgang til samlingene. Unntatt er materiale eller katalogopplysninger som skal beskyttes ut fra hensynet til personvern._NEWLINE_I august 2012 hadde DigitaltMuseum ca. 64.000 bes\xc3\xb8k og et samlet oppslag p\xc3\xa5 615.000 sider. Det gir et snitt p\xc3\xa5 snaut 10 sider pr. bes\xc3\xb8k, og bruken er gjerne st\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 s\xc3\xb8ndager.\n_START_SECTION_\nInnh\xc3\xb8sting av kunnskap\n_START_PARAGRAPH_\nDigitaltMuseum ogs\xc3\xa5 et viktig redskap i museenes arbeid med \xc3\xa5 innh\xc3\xb8ste nye opplysninger, korreksjoner og utfyllende kommentarer til materialet i samlingene. Mange museer forvalter store fotosamlinger med sparsomme opplysninger, og her bidrar n\xc3\xa5 brukerne aktivt med opplysninger om hvem som er avbildet og n\xc3\xa5r, hvor og i hvilken anledning fotografiene er tatt. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te kan brukerne legge inn kommentarer med nye eller korrigerende opplysninger om gjenstandsmaterialet.\n_START_SECTION_\nKobling til andre kunnskapskilder\n_START_PARAGRAPH_\nI utgangspunktet er museumskatalogene beregnet p\xc3\xa5 museenes eget fagpersonale. For \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re katalogene mer interessante b\xc3\xa5de for leg og l\xc3\xa6rd har Norsk kulturr\xc3\xa5d og KulturIT i samarbeid med museene, startet et prosjekt for \xc3\xa5 koble oppslag i DigitaltMuseum til andre kunnskapskilder p\xc3\xa5 nett. S\xc3\xa5 langt er det f\xc3\xb8rst og fremst satset p\xc3\xa5 kobling mot Wikipedia. Norsk Folkemuseum har ca 1550 mangletr\xc3\xa6r, men ingen av katalogkortene har opplysninger om hvordan du bruker et mangletre. Dette er kunnskap som fagpersonalet har i hodet. Gj\xc3\xb8r man i dag et oppslag p\xc3\xa5 et mangletre i DigitaltMuseum kommer begynnelsen av artikkelen om mangletr\xc3\xa6r fra Wikipedia opp i skjermbildet sammen med andre artikler som kan v\xc3\xa6re relevante i forhold til teknikk, dekor, kunstner eller lignende, og i artikler i Wikipedia kan det legges lenker for oppslag av relevant materiale i DigitaltMuseum.\n_START_SECTION_\nFrislipp av fotorettigheter\n_START_PARAGRAPH_\nI dag m\xc3\xa5 man innhente tillatelse fra de respektive museene eller andre rettighetshavere for videre bruk av det meste av fotomaterialet i DigitaltMuseum. Men for \xc3\xa5 stimulere til \xc3\xb8kt bruk og aktivisering av museenes samlinger, oppfordres n\xc3\xa5 museene til klart \xc3\xa5 markere hvilke fotografier som er falt i det fri og til \xc3\xa5 legge \xc3\xa5pne lisenser p\xc3\xa5 de fotografiene som museene selv har opphavsrett til. Norsk Folkemuseum og Oslo Museum er foregangsmuseer i dette arbeidet og pr. 1. september 2012 inneholder DigitaltMuseum vel 70.000 fotografier med Public Domain mark (det vil si at bildet har falt i det fri) og vel 100.000 fotografier med en \xc3\xa5pen lisens, CC-Attribution-ShareAlike'