b'\n_START_ARTICLE_\nLarvik kirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nLarvik kirke ligger p\xc3\xa5 Tollerodden som er i utkanten av tettbebyggelsen ved havnen. Etter initiativ av stattholder Ulrik Frederik Gyldenl\xc3\xb8ve ble det sendt en s\xc3\xb8knad fra borgerne i Larvik til kongen om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bygge en ny kirke for egne midler. Det ble gitt tillatelse i 1668 og den nye kirken ble innviet 6. januar 1677. I 1679 utstedte Gyldenl\xc3\xb8ve et gavebrev til kirken der rentene av kapitalen skulle brukes til vedlikehold. I dokumentet er det ogs\xc3\xa5 beskrevet en minnegudstjeneste som skulle holdes p\xc3\xa5 \xc2\xabFredriciadagen\xc2\xbb 14. november hvert \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nBygningen\n_START_PARAGRAPH_\nKirken er en treenighetskirke og er bygd som en langkirke i 1677. Koret er vendt n\xc3\xa6rmest mot s\xc3\xb8r. Muligens kan kirken opprinnelig ha v\xc3\xa6rt tenkt som en korskirke, noe som kan forklare den uvanlige orienteringen. Skipet har ogs\xc3\xa5 tynnere vegger der korsarmene kan ha v\xc3\xa6rt tenkt. Opprinnelig sto det er st\xc3\xb8pul s\xc3\xb8rvest for kirken._NEWLINE_Kirken fikk et p\xc3\xa5bygg med sakristi i 1741. I 1758 begynte en \xc3\xa5 bygge et klokket\xc3\xa5rn ved nordenden av skipet og det var ferdig i 1760. T\xc3\xa5rnet har vegger av r\xc3\xb8d teglstein med d\xc3\xb8r og vindusomramminger av sandstein og spiss hette. Spiret p\xc3\xa5 kirken ble reparert i 1836\xe2\x80\x9439. Veggene i kirken er av gul teglstein som er produsert p\xc3\xa5 stedet. Hovedinngangen er i nordenden  av skipet. Foran portalen var der et v\xc3\xa5penhus. Trappen opp til kirken var av tre og m\xc3\xa5tte fornyes i 1688 og 1702. Greven hadde en inngang til sin plass i kirken i \xc3\xb8st. Det har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt en inngang i vestveggen i koret men en h\xc3\xb8y trapp. Antakelig har det v\xc3\xa6rt seks vindus\xc3\xa5pninger i skipet og to i koret opprinnelig. De har hatt blyglass._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1859\xe2\x80\x9464 ble kirken ombygget etter tegninger av arkitekt Christian Heinrich Grosch. Den viktigste endringen i eksteri\xc3\xb8ret var at det ble bygget utvendige st\xc3\xb8ttepilarer for \xc3\xa5 forsterke murene. Det ble ogs\xc3\xa5 bygget en ny portal med v\xc3\xa5penhus p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden av skipet._NEWLINE_I 1906 ble sakristiet utvidet. I 1970-\xc3\xa5rene ble kjelleren under kirken ombygget til en kirkestue.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nArkitekt Christian Heinrich Grosch omarbeidet ogs\xc3\xa5 kirkens interi\xc3\xb8r. Opprinnelig har b\xc3\xa5de skip og kor hatt tregulv. Under gulvet i skipet var det en kjeller mens det under gulvet i koret var et gravkammer. Det kan derfor ha v\xc3\xa6rt niv\xc3\xa5forskjell mellom gulvene i skipet og koret. _NEWLINE_En vet ikke om det har v\xc3\xa6rt hvelv eller flat himling i kirkerommet._NEWLINE_Kirken er enskipet og med en rundbuet korbue inn til koret. Korbuen har to rundbuete \xc3\xa5pninger , en til prekestolen og en til d\xc3\xb8pefonten._NEWLINE_Rommet har en himling der det n\xc3\xa5 er delvis synlig takkonsttruksjon, og det var et skille mellom skipet og koret.  Veggene i skipet var opprinnelig pusset og kan ha hatt malte dekorasjoner._NEWLINE_I forbindelse med ombyggingen ble takkonstruksjonene fornyet, og kirken fikk nygotisk alter og prekestol. Den nye innredningen hadde ogs\xc3\xa5 benker og galleriene langs veggene._NEWLINE_I 1910 ble galleriene forkortet og fikk to oppganger ved siden av hovedinngangen Det ble ogs\xc3\xa5 laget en utgang fra koret.\n_START_SECTION_\nInventar\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har et rikt inventar og er kjent for sine malerier._NEWLINE_D\xc3\xb8pefonten i marmor ble gitt som en gave til kirken rundt 1705. Prekestolen er av tre og tegnet av Grosch i 1860._NEWLINE_En almisseb\xc3\xb8sse fra 1733 er plassert i v\xc3\xa5penhuset._NEWLINE_Altertavlen er av E. H. L\xc3\xb8ffler fra 1752 med motivet Nedtagelsen av korset. Under dette henger Nattverden av Jacob Lindgaar fra 1754._NEWLINE_Kirken har en rekke malerier. Ferdinand Bol (1618-1680) har malt Manohas offer,  Jaris datters gjenoppvekkes er malt av Gustav A. Lambers (1820-1878). Det finnes ogs\xc3\xa5 kopier av Botticellis to bilder Jesus og Maria.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabLa de sm\xc3\xa5 barn komme til meg\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nMaleriet \xc2\xabLa de sm\xc3\xa5 barn komme til meg\xc2\xbb ble gitt i gave  av Ulrik Frederik Gyldenl\xc3\xb8ve til Larvik kirke rundt 1680. Det er malt av Lucas Cranach den eldre, m\xc3\xa5ler ca. 1 x 1 meter og er malt p\xc3\xa5 trepanel. Maleriet har v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 Larvik kirkes inventarliste fra 1689. Det er uklart hvilket \xc3\xa5r det ble malt._NEWLINE_Cranac brukte \xc3\xa5 signere bildene sine med to typer drager. Den ene med st\xc3\xa5ende vinger, som man mener indikerer tiden f\xc3\xb8r reformasjonen, og en med hengende vinger, som er fra tiden etter reformasjonens innf\xc3\xb8ring._NEWLINE_Maleriet i Larvik kirke viser en drage med hengende vinger og skulle s\xc3\xa5ledes stamme fra perioden 1537 til 1553, som var \xc3\xa5ret mesteren d\xc3\xb8de. Maleriet ble restaurert i \xc3\xa5rene 1963\xe2\x80\x9464._NEWLINE_Maleriet ble stj\xc3\xa5let natt til 8.3.2009, av en tyveribande satt sammen for anledningen. Fingeravtrykk funnet p\xc3\xa5 en etterlatt stige utenfor kirken, la imidlertid grunnlaget for en rask oppklaring fra lokalt politi (Larvik/Sandefjord), og de fire involverte ble d\xc3\xb8mt til tilsammen over 10 \xc3\xa5rs fengsel. Maleriet ble noe skadet ifm tyveriet, men ble reparert av NIKU, Norsk institutt for kulturminneforsking._NEWLINE_Maleriet ble hengt opp igjen i Larvik kirke den 22.6.2009 (Se nedenfor)\n_START_SECTION_\nKirkeklokkene\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har tre kirkeklokker. Den ene fra 1639 har inskripsjonen Manet verbym Domini in Aeternym, Anno 1639/OIS OBS (Guds ord best\xc3\xa5r til evig tid). IHS er et monogram for Jesus Kristus, eller ogs\xc3\xa5 tolket som en forkortelse for Iesus Hominem Salvator - \xc2\xabJesus, menneskenes frelser\xc2\xbb. Denne klokka ser ut til \xc3\xa5 ha innst\xc3\xb8pt ei s\xc3\xa5kalt drueskje, se bilde. Men dette er fotografens egen konklusjon etter \xc3\xa5 ha gjort en del krumspring for \xc3\xa5 kunne fotografere denne delen av klokka - som er nesten utilgjengelig. I Larviks Historie st\xc3\xa5r at den har et merke i form av en stav med en ring p\xc3\xa5 toppen. De andre er omst\xc3\xb8pt i 1887 hos Olsen Nauen, den ene med inskripsjonen Ringer jeg til kirkem\xc3\xb8te kaller jeg til ro de d\xc3\xb8de, Alltid er jeg Herrens tolk At Han samle vil sitt folk.\n_START_SECTION_\nOrgel\n_START_PARAGRAPH_\nLarvik kirkes orgel er fra 1997 og er bygget av den danske orgelbyggeren Carsten Lund. Det har 38 stemmer fordelt p\xc3\xa5 tre manualer og pedal og har en romantisk karakter i klangen. Det er gitt ut en CD av orgelet. Der spiller organist Pieter Leebeek improvisasjoner over kjente julemelodier.\n_START_SECTION_\nKunsttyveriet 8. mars 2009\n_START_PARAGRAPH_\nNatt til 8. mars 2009 tok tyver seg inn gjennom et vindu i kirken og i l\xc3\xb8pet av 15 minutter forsvant de med maleriet La de sm\xc3\xa5 barn komme til meg som har en estimert verdi p\xc3\xa5 20 millioner kroner. Bildet var ikke spesielt sikret, blant annet fordi man har regnet kirkekunst som vanskelig \xc3\xa5 omsette og fordi man ved brann skulle ha lett for \xc3\xa5 ta maleriet ut. Ved innbruddet ble alarmen i kirken utl\xc3\xb8st, og folk var p\xc3\xa5 plass etter bare 15 minutter, men da var tyvene forsvunnet._NEWLINE_Onsdag 11. mars ble en mann p\xc3\xa5grepet og siktet for tyveriet. Maleriet ble funnet gjemt i en varebil i Porsgrunn.\n_START_SECTION_\nGravminner\n_START_PARAGRAPH_\nGravminnene ved kirken er registrert av DIS-Norge.'