b'\n_START_ARTICLE_\nFrihet\n_START_PARAGRAPH_\nFrihet er avledet fra ordet fri, et begrep som er kommet til norsk spr\xc3\xa5k fra lavtysk, og betegner det motsatte av v\xc3\xa6re fanget, bundet, eller begrenset. \xc3\x85 v\xc3\xa6re fri og i frihet er \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ubundet, uavhengig; med fulle rettigheter, det v\xc3\xa6re politiske rettigheter, demokratiske rettigheter, ha pressefrihet, trosfrihet, og ytringsfrihet, og lignende.\n_START_SECTION_\nForst\xc3\xa5else av \xc2\xabfrihet\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet frihet kan brukes i flere betydninger. Frihet kan politisk bety selvstendighet (suverenitet), selvstyre, demokrati, pressefrihet, trosfrihet, ytringsfrihet, \xc3\xa5 kjempe for landets frihet, rettstrygghet. Frihet kan bety mulighet til \xc3\xa5 ferdes fritt (allemannsretten), \xc3\xa5 ikke bli satt i fangenskap eller ikke \xc3\xa5 leve i slaveri. Frihet kan bety rett, mulighet til noe (uten tvang) bevegelsesfrihet, handlefrihet, religionsfrihet, valgfrihet._NEWLINE_Frihet, likhet og brorskap ble lansert som slagord under den franske revolusjonen. P\xc3\xa5 engelsk omtales de fire friheter som talefrihet, religionsfrihet, frihet fra n\xc3\xb8d, frihet fra frykt. Innenfor EU/E\xc3\x98S er de fire friheter: Fri bevegelse over landegrensene av varer, tjenester, kapital og personer. Man kan ogs\xc3\xa5 tillate seg \xc3\xa5 ta en frihet fra samfunnets konvensjoner. Historisk hadde adelen friheter som allmuen ikke hadde. Frihet kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re fritak fra skyld, tjeneste, skatt eller lignende (skattefrihet, skyldfrihet, pantefrihet). Andre uttrykk for frihet er handlefrihet, frihet til \xc3\xa5 velge og frihet under ansvar. Frihet handler om \xc3\xa5 v\xc3\xa6re uten noe eller slippe \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re noe, \xc3\xa5 v\xc3\xa6re uten b\xc3\xa5nd, restriksjoner eller tvang._NEWLINE_I individuell og filosofisk forstand er frihet den kvalitet eller verdi som enkeltindivider har for \xc3\xa5 kontrollere sine egne handlinger. Det \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 frihet involverer hvordan man forestiller seg og strukturer enkeltindividets roller og ansvar i samfunnet i henhold til begreper som fri vilje og determinisme, noe som involverer metafysiske tankerekker._NEWLINE_Den politiske teoretikeren Isaiah Berlin delte i essayet Two Concepts of Liberty (\xc2\xabTo oppfatninger om frihet\xc2\xbb) frihet inn i \xc2\xabnegativ frihet\xc2\xbb og \xc2\xabpositiv frihet\xc2\xbb. Negativ frihet forst\xc3\xa5s som frihet fra tvang eller ytre p\xc3\xa5virkning, mens positiv frihet forst\xc3\xa5s som reell mulighet til \xc3\xa5 realisere sine valg og muligheter. Klassiske liberale oppfatninger av frihet best\xc3\xa5r av enkeltindividenes frihet fra ytre tvang (negativ frihetsoppfatning). Denne oppfatningen, som sammenfaller med liberalistiske oppfatninger, antyder at folk burde, m\xc3\xa5, og kunne oppf\xc3\xb8re seg i henhold til sin egen fri vilje, og selv ta ansvar for sine egne handlinger. I kontrast vektlegger sosiale liberale oppfatninger p\xc3\xa5 frihet p\xc3\xa5 samfunnsmessig struktur og er derfor rettet mot \xc3\xa5 sikre egalitarisme, tanken om at alle mennesker er like (positiv frihetsoppfatning). I f\xc3\xb8ydale samfunn var \xc2\xabfrihet\xc2\xbb et landomr\xc3\xa5de innenfor arvelig rett (som odelsrett) hvor rettighetene til herskeren eller monarken var oppgitt eller forlatt.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen forhistoriske forgjengeren til begrepet \xc2\xabfri\xc2\xbb var i henhold til foreningen av medlemmene av en familie eller husholdning med felles b\xc3\xa5nd og indirekte ekskluderte tjenere eller slaver som var \xc2\xabufri\xc2\xbb. Opphavet til \xc2\xabfri\xc2\xbb kommer til sist fra indoeuropeiske *prijos i betydningen \xc2\xabkj\xc3\xa6r\xc2\xbb, \xc2\xabvenn\xc2\xbb, noe som er en beslektet sidegrein av sanskrit, priy\xc3\xa1s, \xc2\xabkj\xc3\xa6r\xc2\xbb, russiske prijatel\xe2\x80\x99, \xc2\xabvenn\xc2\xbb, og p\xc3\xa5 engelsk friend og tysk freund. I en germansk sidegrein, *frijaz, viser et skifte fra betydningen \xc2\xabhengivenhet\xc2\xbb, \xc2\xab\xc3\xb8mhet\xc2\xbb til frihet, noe som er vist i tyske frei, nederlandske vrij, norske fri. Etymologien av begrepet frihet g\xc3\xa5r s\xc3\xa5ledes via fri gjennom mellomlavtysk vr\xc4\xab, som kommer fra germanske *frija-, avledet av *fri-, \xc2\xabelske\xc2\xbb. Fri er ogs\xc3\xa5 representert i norske fri (i betydningen \xc2\xabbeile\xc2\xbb), frid, frille, fred, frende (\xc2\xabvenn\xc2\xbb).'