b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xa6ringsliv i Mosj\xc3\xb8en\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa6ringsliv i Mosj\xc3\xb8en omfatter et bredt utvalg av n\xc3\xa6ringsgrener, blant annet innenfor handel, kunst- og industrih\xc3\xa5ndverk, tjenesteytelse, fritidstilbud, finans, transport og turisme. Mosj\xc3\xb8en har det eldste og mest mangfoldige n\xc3\xa6ringslivet i landsdelen, og ansees tradisjonelt som selve handelsbyen p\xc3\xa5 Helgeland._NEWLINE_Byen er kjent for \xc3\xa5 ha et st\xc3\xb8rre antall familier som i generasjoner har eiet og drevet n\xc3\xa6ringsforetak, s\xc3\xa5kalte familiebedrifter. Disse st\xc3\xa5r bak vanlige kj\xc3\xb8pmannsforretninger s\xc3\xa5 vel som hoteller, industribedrifter og liknende. Flere har holdt p\xc3\xa5 i langt over hundre \xc3\xa5r. Eldst er Fru Haugans Hotel, som er Nord-Norges eldste hotell og har r\xc3\xb8tter tilbake til 1794._NEWLINE_Handelen i omr\xc3\xa5det er gammel, og den hadde foreg\xc3\xa5tt i flere hundre\xc3\xa5r f\xc3\xb8r Mosj\xc3\xb8en i 1875 fikk losse- og ladestedsrettigheter. I eldre tider drev b\xc3\xb8ndene p\xc3\xa5 storg\xc3\xa5rden Mo handel og jektefart i tillegg til sitt jordbruk. P\xc3\xa5 midten av 1700-tallet hadde stedet s\xc3\xa5 mange som tre handelsknaper samtidig. Knapes\xc3\xb8nnen Eirik Sjursson mottok i 1794 kongelig bevilling til \xc3\xa5 drive handel, jektefart og gjestgiveri, og dermed ble Mosj\xc3\xb8en formelt et handelssted.\n_START_SECTION_\nTidlig \xc3\xb8konomisk sentrum\n_START_PARAGRAPH_\nMosj\xc3\xb8en var opprinnelig navnet p\xc3\xa5 noen husmannsplasser som l\xc3\xa5 under storg\xc3\xa5rden Mo. Stedet hadde i begynnelsen bare et lite antall hus, samt kirkeboder og naust som tilh\xc3\xb8rte b\xc3\xb8nder i soknet. Med sin beliggenhet p\xc3\xa5 en flat sandbanke rett ved elven Vefsna og i enden av Vefsnfjorden, som dessuten er isfri, var stedet velegnet for sj\xc3\xb8settelse av b\xc3\xa5ter. Det kom s\xc3\xa6rlig til syne i forbindelse med den \xc3\xa5rlige utfarten til Lofotfisket._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det var fra gamle tider et sentralt sted for handel og \xc3\xb8konomisk kontakt, og s\xc3\xa6rlig etter at Mosj\xc3\xb8en et stykke ute p\xc3\xa5 1800-tallet overtok stillingen som det n\xc3\xa6rliggende borgerleiet Kulstadsj\xc3\xb8en hadde hatt. Det var s\xc3\xa6rlig Tiendebytte, hvor folk kom fra n\xc3\xa6rt og fjernt for \xc3\xa5 bytte varer, \xc3\xa5 bygsle jord og \xc3\xa5 betale tiende til kirken og avgifter til fogden og godseieren, som bidro til at Kulstadsj\xc3\xb8en, og senere Mosj\xc3\xb8en, oppn\xc3\xa5dde denne stillingen. Ogs\xc3\xa5 1700-tallets utvinning og handel med trelast var en viktig faktor.\n_START_SECTION_\n1600-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1600-tallet bodde en slekt p\xc3\xa5 Mo, som i dag er kjent som Ingebrikts slekt eller Skipperslekta. Ingebrikt og hans etterkommere var i flere generasjoner g\xc3\xa5rdbrukere og skippere der.\n_START_SECTION_\n1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nFolk i Nord-Norge hadde etter gammel sedvane rett til \xc3\xa5 handle med hverandre. Blant annet et kongebrev av den 14. april 1572 fastslo slik frihandel. P\xc3\xa5 dette grunnlaget oppstod de nordlandske knapene. Mosj\xc3\xb8en hadde p\xc3\xa5 1700-tallet flere handelsknaper, som hadde b\xc3\xa5de handel og jekt. Noen av dem drev ogs\xc3\xa5 salg av brennevin._NEWLINE_Mosj\xc3\xb8en fikk sin f\xc3\xb8rste handelsmann med kongelig bevilling med knapes\xc3\xb8nnen Eirik J\xc3\xb8rgen Sjursson, som fra 1794 drev handel, jektefart og gjestgiveri. Dermed fikk Mosj\xc3\xb8en formell status som handelssted. Sjursson hadde tilhold p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rkanten av stedet, n\xc3\xa6rmere bestemt i omr\xc3\xa5det hvor dagens Fru Haugans Hotel ligger._NEWLINE_Noen \xc3\xa5r tidligere, i 1782, hadde Mosj\xc3\xb8en f\xc3\xa5tt en handelsborger med Andreas Pedersen Bech, som slo seg ned p\xc3\xa5 nordkanten av stedet. Det var en videref\xc3\xb8relse av hans handelsvirksomhet p\xc3\xa5 Kulstadsj\xc3\xb8en. Mosj\xc3\xb8en hadde dermed allerede p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet to handelsfolk med en geografisk avstand p\xc3\xa5 knapt 350 meter.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste som bodde p\xc3\xa5 Mosj\xc3\xb8en tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet var husfolk. De som ikke hadde et jordstykke \xc3\xa5 dyrke, m\xc3\xa5tte ofte g\xc3\xa5 i dagleie eller begynne som h\xc3\xa5ndverkere. Slik ble det til at stedet fikk smeder, skomakere og andre yrkesut\xc3\xb8vere. Allerede i 1865 hadde Mosj\xc3\xb8en flere handelsmenn og et stort antall h\xc3\xa5ndverkere. Fra 1866 skj\xc3\xb8t folketallet til v\xc3\xa6rs; mens 379 mennesker bodde der i 1865, hadde stedet 744 innbyggere i 1875. I det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5ret ble tettstedet egen bykommune, og fra denne tiden begynte utviklingen av det bymessige n\xc3\xa6ringslivet som Mosj\xc3\xb8en har i dag. Byen fikk blant annet klesforretninger, spisesteder, fargehandel, apotekere og fotografer._NEWLINE_Mosj\xc3\xb8en hadde frem til den annen halvdel av 1800-tallet befestet sin stilling som handelssentrum, og stedet vokste sakte, men jevnt til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en sm\xc3\xa5byliknende bebyggelse. Utviklingen i alminnelighet var god. Byveksten fikk en br\xc3\xa5 forandring i 1866, da Engelskbruket ble grunnlagt og den f\xc3\xb8rste industriperioden i Vefsn ble innledet. Engelskbruket var eiet og drevet av tilflyttede engelskmenn, og form\xc3\xa5let var utvinnelse, bearbeidelse og salg av treforekomstene i store og skogrike Vefsndalf\xc3\xb8ret. T\xc3\xb8mmer- og sagbruksvirksomheten medf\xc3\xb8rte, foruten arbeidsplasser og verdiskapning, at Mosj\xc3\xb8en tiltrakk seg b\xc3\xa5de arbeidss\xc3\xb8kende og n\xc3\xa6ringsdrivende mennesker, kapital og et helt nytt tilbud av varer og tjenester, herunder kafeer, som frem til da var et forholdsvis ukjent fenomen i omr\xc3\xa5det. T\xc3\xb8mmer- og sagbruksvirksomheten medf\xc3\xb8rte at b\xc3\xa5de innbyggertallet og bebyggelsen vokste, og det var ogs\xc3\xa5 hoved\xc3\xa5rsaken til at Mosj\xc3\xb8en, knapt et ti\xc3\xa5r etter Engelskbrukets opprettelse, den 1. januar 1875 fikk losse- og ladestedsrettigheter og i det p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5ret, den 1. januar 1876, ble utskilt fra Vefsn som selvstendig bykommune._NEWLINE_H\xc3\xa5ndverkerstanden bestod f\xc3\xb8r og frem til 1875 av de mest grunnleggende h\xc3\xa5ndverksgrenene, med bakere, b\xc3\xa5tbyggere, garvere, malere, murere, salmakere, skomakere, smeder, snekkere, spinnersker, syersker og liknende h\xc3\xa5ndverkere i flertall. H\xc3\xa5ndverkerstanden tilb\xc3\xb8d nesten utelukkende n\xc3\xb8dvendighetsvarer og -tjenester, og forn\xc3\xb8yelsestilbud fantes der lite av.\n_START_SECTION_\n1875\xe2\x80\x931899: De f\xc3\xb8rste ti\xc3\xa5rene som ladested\n_START_PARAGRAPH_\nDet heter seg at Mosj\xc3\xb8en ble bygget av tr\xc3\xb8ndere. Selv om utsagnet er overdrevet, har det en kjerne av sannhet. Mange tr\xc3\xb8ndere kom i den siste halvdelen av 1800-tallet nordover for \xc3\xa5 ta del i byveksten. Foruten dem som slo seg opp som handelsmenn eller ble beskikket til embetsmenn eller andre borgerlige stillinger, kom ogs\xc3\xa5 ut\xc3\xb8vere av avanserte profesjoner, blant andre byens f\xc3\xb8rste fotograf. Av handelsmennene i 1900 var de fleste fra tr\xc3\xb8ndelagsfylkene med M\xc3\xb8re og Romsdal, og av samtlige var kun \xc3\xa9n f\xc3\xb8dt i Vefsn._NEWLINE_Fra 1866 og fra 1875 vokste byen som aldri f\xc3\xb8r, og byens n\xc3\xa6ringsliv fikk nye og fargerike innslag i form av bok- og papirforretninger, moteforretninger og liknende. P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet hadde byen f\xc3\xa5tt et vel av nye yrkesut\xc3\xb8vere, blant andre apotekere, bladutgivere, fotografer, hattepyntersker og motehandlersker.\n_START_SECTION_\n1900\xe2\x80\x931940: H\xc3\xa5ndverkere blir handelsmenn\n_START_PARAGRAPH_\nHandelsmennene, med byens eldste handelshus i spissen, stod seg godt et stykke inn p\xc3\xa5 1900-tallet. Deres stilling ble da utfordret ved at de gamle alt-i-ett-handelshusene, hvor man kunne kj\xc3\xb8pe alt fra dagligvarer og til k\xc3\xa5per og byggevarer, mistet kunder til spesialiserte butikker som kles-, sko- og jernvareforretninger._NEWLINE_Noen h\xc3\xa5ndverkere opparbeidet seg en god stilling i sin n\xc3\xa6ring og/eller videref\xc3\xb8rte yrket til sine s\xc3\xb8nner eller d\xc3\xb8tre. Med disse s\xc3\xa5 man fremveksten av h\xc3\xa5ndverkere som drev sin n\xc3\xa6ringsvirksomhet innenfor st\xc3\xb8rre rammer enn f\xc3\xb8r. Disse h\xc3\xa5ndverkerne begynte i stor grad \xc3\xa5 drive handel i tillegg, og utvidet sine forretninger med varer. Skomakeren begynte med salg av sko, regnt\xc3\xb8y og liknende, mens sykkelreparat\xc3\xb8ren utvidet geskjeften med alt fra motorsykler og til ski og v\xc3\xa5pen.\n_START_SECTION_\n1940\xe2\x80\x931945: Samarbeide og tvang under krigen\n_START_PARAGRAPH_\nI krigs\xc3\xa5rene forekom b\xc3\xa5de frivillig og tvungen samhandel med okkupasjonsmakten. Noen foretak i byen samarbeidet aktivt med tyskerne. Andre foretak motsatte seg eller unngikk slik kontakt. De som ikke ville im\xc3\xb8tekomme tyskernes henstillinger, risikerte blant annet konfiskasjon, men tyskerne kunne ogs\xc3\xa5 uprovosert inndra varer og n\xc3\xa6ringsvirksomheter som der var behov for. S\xc3\xa6rlig utsatt for beslagleggelse, var n\xc3\xa6ringsvirksomheter som tyskerne var avhengige av. Blant annet flere bilverksteder ble konfiskert._NEWLINE_B\xc3\xa5de under og etter krigen forekom det at forretninger i byen begunstiget seg selv og sine. Varer, og s\xc3\xa6rlig n\xc3\xa6ringsmidler, ble holdt tilbake fra den daglige omsetningen eller benyttet som middel til \xc3\xa5 skaffe varer som ellers ikke var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tak i p\xc3\xa5 det \xc3\xa5pne forbrukermarkedet. Denne virksomheten fortsatte i rasjoneringensperioden etter krigen. Blant annet hvetemel var vanskelig \xc3\xa5 oppdrive for vanlige forbrukere fordi kolonialene helst gjemte dette p\xc3\xa5 bakrommet._NEWLINE_Et tilfelle fra 1946 kjennes: En kvinne som var blant de evakuerte fra Finnmark, opps\xc3\xb8kte flere forretninger med \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe hvetemel. Kvinnen ble avvist i hver forretning som hun var innom. Hun henvendte seg da til Prispolitiet i byen, som tok aff\xc3\xa6re. Det endte med at kvinnen fikk kj\xc3\xb8pe hvetemel i en forretning hvor hun tidligere p\xc3\xa5 dagen hadde f\xc3\xa5tt beskjed om at de ikke hadde.\n_START_SECTION_\n1945\xe2\x80\x931958: Vekst etter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene etter den annen verdenskrig opplevet Mosj\xc3\xb8en vekst i opprettelsen av foretak innenfor en rekke n\xc3\xa6ringsgrener. Flere tilflyttere stod bak.\n_START_SECTION_\n1958\xe2\x80\x931969: Mosj\xc3\xb8en Aluminiumsverk\n_START_PARAGRAPH_\nDen annen industriperioden i byen n\xc3\xa5dde sin h\xc3\xb8yde i 1958, da Mosj\xc3\xb8en Aluminiumsverk ble \xc3\xa5pnet. Det var den aller st\xc3\xb8rste etableringen av industri i byen noensinne. Folk kom flyttende fra n\xc3\xa6rt og fjernt, og for det meste fra Helgelandskysten. Innbyggertallet i Mosj\xc3\xb8en \xc3\xb8kte betraktelig. Dette la grunnlaget for ytterligere vekst i byens n\xc3\xa6ringsliv. Sammen med tilflyttende arbeidstakere i hopetall kom ogs\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 og store kj\xc3\xb8pmenn som s\xc3\xa5 muligheter i den raskt voksende byen.\n_START_SECTION_\nFra 1970\n_START_PARAGRAPH_\nMosj\xc3\xb8en opplevet p\xc3\xa5 og etter sytti\xc3\xa5rene en oppblomstring av enmannsforetak og sm\xc3\xa5 virksomheter. Mange av dem oppstod for \xc3\xa5 im\xc3\xb8tekomme ettersp\xc3\xb8rselen etter fritidstilbud fra byungdommer og den nye samfunnsgruppen av arbeidstakere. I stort antall ble gatekj\xc3\xb8kken, spillebuler, leket\xc3\xb8ysforretninger, klesforretninger og andre konsumpregede geskjefter \xc3\xa5pnet. Det \xc3\xb8kte innbyggertallet, og dermed ogs\xc3\xa5 markedsgrunnlaget i byen, gjorde at flere mindre bedrifter en tidligere klarte \xc3\xa5 skaffe seg et tilstrekkelig antall kunder. Mange av dagens forretninger i Mosj\xc3\xb8en er sm\xc3\xa5foretak fra sytti-, \xc3\xa5tti- og nitti\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nFinans\n_START_PARAGRAPH_\nEn rekke banker finnes i Mosj\xc3\xb8en, og fremst er Helgeland Sparebank, som ogs\xc3\xa5 er blant de st\xc3\xb8rste i Norge. Andre banker er Nordlandsbanken og Sparebank1. Tidligere hadde Forretningsbanken avdeling i byen.\n_START_SECTION_\nTilflytting\n_START_PARAGRAPH_\nStore deler av n\xc3\xa6ringslivet har best\xc3\xa5tt av personer og familier som en gang kom flyttende til Mosj\xc3\xb8en. Slik tilflytting skjedde p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de 1800-tallet og 1900-tallet, og den har tilf\xc3\xb8rt n\xc3\xa6ringslivet kompetanse utenfra. Mens flere kommer fra andre steder p\xc3\xa5 Helgeland og videre nordover, har andre familier opphav i Tr\xc3\xb8ndelag, p\xc3\xa5 Vestlandet, p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og i Flensborg i Slesvik-Holsten.\n_START_SECTION_\nSamfunnsbidrag\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa6ringslivet, og s\xc3\xa6rlig st\xc3\xb8rre bedrifter og industri, st\xc3\xa5r for en stor andel av gavene til veldedighet, kultur og idrett p\xc3\xa5 lokalt niv\xc3\xa5. I de fleste tilfellene innbefatter dette gjenytelse i form av reklame, takkekunngj\xc3\xb8relser i aviser, pressemeldinger eller liknende. Det er ogs\xc3\xa5 forekommet at n\xc3\xa6ringslivet har g\xc3\xa5tt bredt sammen for \xc3\xa5 virkeliggj\xc3\xb8re samfunnsgavnende tiltak. Et tilfelle er oppf\xc3\xb8ringen av Mosj\xc3\xb8hallen, som var avhengig av n\xc3\xa6ringslivets st\xc3\xb8tte og som fikk pengebidrag fra n\xc3\xa6rmere seksti st\xc3\xb8rre bedrifter._NEWLINE_Det er hj\xc3\xb8rnestensbedrifter som gir aller mest. De er storgivere og har bidratt med millioner av kroner til blant annet istandsettelse av Byparken, gangvei til friluftsomr\xc3\xa5det Mars\xc3\xb8ra og storflyplassprosjektene i Vefsn og Rana. De er ofte ogs\xc3\xa5 generalsponsorer for idrettslag.\n_START_SECTION_\nForeninger\n_START_PARAGRAPH_\nMosj\xc3\xb8en N\xc3\xa6ringsforening samler store deler av n\xc3\xa6ringslivet i byen og er en interesseorganisasjon for over 150 medlemsbedrifter innenfor en rekke n\xc3\xa6ringer. Foreningen er en sammensl\xc3\xa5else av Mosj\xc3\xb8en Handelstandsforening, grunnlagt i 1882, og Mosj\xc3\xb8en H\xc3\xa5ndverk- og industriforening._NEWLINE_Mosj\xc3\xb8en N\xc3\xa6ringsforening innbyr hver m\xc3\xa5ned unntatt om sommeren sine medlemmer til n\xc3\xa6ringslivslunsj. Foruten m\xc3\xa5ltid mellom byens bedriftseiere og -ledere, best\xc3\xa5r lunsjen av orientering og debatt om dagsaktuelle saker, presentasjon av nye n\xc3\xa6ringsdrivende og foredrag ved interne og eksterne akt\xc3\xb8rer, for eksempel stortingsrepresentanter.\n_START_SECTION_\nMosj\xc3\xb8ens Magistrat\n_START_PARAGRAPH_\nMosj\xc3\xb8ens Magistrat var et embete som bestod fra rundt 1875, da Mosj\xc3\xb8en ble losse- og ladested, og til rundt 1922, da disse embetene i Norge opph\xc3\xb8rte. Magistratens oppgaver var blant andre \xc3\xa5 innvilge handelsborgerskap. Magistraten var en av byens viktigste menn. Det viste seg blant annet i 1915, da slakter Per Angermos bil kom til Mosj\xc3\xb8en. Da var det magistraten og ordf\xc3\xb8reren som fikk \xc3\xa6ren av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste turen gjennom bygatene.'