b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Battista Riccioli\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Battista Riccioli ble f\xc3\xb8dt i Ferrara. Han tr\xc3\xa5dte inn i jesuittordenen den 6. oktober 1614. Etter fullf\xc3\xb8rt novisiat begynte han studier i humaniora i 1616, f\xc3\xb8rst i Ferrara, og deretter i Piacenza._NEWLINE_Fra 1620 til 1628 studerte han filosofi og teologi ved Kollegiet i Parma. Parmas jesuitter hadde utviklet et sterkt eksperimentelt forskningsprogram, blant annet om fallende legemer. En av tidens mest kjente jesuitter, Giuseppe Biancani (1565\xe2\x80\x931624), underviste i Parma da Riccioli kom dit. Biancani akaspterte nye astronomiske ideer som for eksempel om eventuelle m\xc3\xa5nefjell og himlenes eventuelt flytende beskaffenhet, og samarbeidet med jesuitt-astronomen Christoph Scheiner (1573\xe2\x80\x931650) vedr\xc3\xb8rende solflekksobservasjoner. Riccioli nevner ham med takknemlinghet og beundring._NEWLINE_I 1628 hadde Riccioli ansluttet sin grunnutdannelse.\n_START_SECTION_\nAstronomi\n_START_PARAGRAPH_\nRiccioli ble presteviet, og bad sine foresatte i jesuittordenen om \xc3\xa5 bli sendt ut som misjon\xc3\xa6r. Dette ble avsl\xc3\xa5tt. Han virket s\xc3\xa5 om l\xc3\xa6rer i filosofi, teologi og astronomi. Han foretok flere eksperimenter sammen med sin medbror jesuitten Francesco Maria Grimaldi. _NEWLINE_Han er kjent for \xc3\xa5 ha arbeidet med kart over M\xc3\xa5nen, og gav flere av overflatetrekkene de navnene som brukes den dag i dag. En omfattende beskrivelse av M\xc3\xa5nen gav han i verket Almagestum Novum i 1651. En rekke av navnene som ble valgt for m\xc3\xa5nekratre var ment som en implisitt anerkjennelse av det kopernikanske system. B\xc3\xa5de Kopernikus, Kepler, Galileo og Lansbergius fikk s\xc3\xa5ledes store kratre oppkalt etter seg. Grimaldi og Riccioli oppkalte ogs\xc3\xa5 to kratre etter seg selv i samme omr\xc3\xa5de, mens noen andre jesuittastronomer fikk krateroppkallinger i et annet omr\xc3\xa5de, n\xc3\xa6r krateret Tycho.  _NEWLINE_Riccioli oppdaget skyggene av Jupiters m\xc3\xa5ner p\xc3\xa5 planeten Jupiter._NEWLINE_Han observerte ogs\xc3\xa5 Saturn og dens ringer, og var en av de f\xc3\xb8rste europeere som anf\xc3\xb8rte at Mizar var en dobbelstjerne. Han arbeidet videre p\xc3\xa5 en metode for m\xc3\xa5lingen av solens tverrsnitt, og var en ivrig forkjemper for den gregorianske kalender. _NEWLINE_Riccioli var ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste som beregnet aksellerasjonraten til et fritt fallende legeme.'