b'\n_START_ARTICLE_\nKlassisismen\n_START_PARAGRAPH_\nKlassisismen, eller ogs\xc3\xa5 nyklassisismen, er betegnelsen p\xc3\xa5 en periode i kunst, arkitektur og litteratur p\xc3\xa5 1700-tallet. Klassisismen plasseres gjerne i opplysningstiden, men strekker seg egentlig fra den engelske revolusjonen i 1688 til den franske revolusjonen i 1789. Begrepet neoklassisisme eller nyklassisisme blir ogs\xc3\xa5 brukt om en musikalsk stilretning i mellomkrigstiden. _NEWLINE_Sentralt for klassisismen er troen p\xc3\xa5 fornuften. P\xc3\xa5 1700-tallet blomstret handelen, og f\xc3\xb8rte til \xc3\xb8konomisk oppgang i flere europeiske land. I kj\xc3\xb8lvannet av denne oppgangen vokste det fram en ny samfunnsklasse som ble kalt handelsborgerskapet. Det var blant disse at tradisjonen med bl.a. teselskaper startet. Her kunne borgerne diskutere politikk, kunst og litteratur. Handelsborgerskapet ble raskt en maktfaktor i samfunnet._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tiden begynte folk \xc3\xa5 rette kritikk mot stat og kirke. De nye filosofene hevdet at folk m\xc3\xa5tte mene og tro hva de selv ville. Toleranse var en av de viktigste kampsakene til filosofene, samtidig som de kjempet for tanke-, tros- og ytringsfrihet. De franske filosofene Voltaire og Rousseau var blant de mest kjente. De kalte seg for opplysningsmenn._NEWLINE_De st\xc3\xb8ttet seg p\xc3\xa5 naturvitenskapen og la vekt p\xc3\xa5 erfaring og fornuft. Det ble lagt mer vekt p\xc3\xa5 sanser og f\xc3\xb8lelser, og de fant forklaringer p\xc3\xa5 ting uten at det var bundet opp mot noen Gud. Gudsoppfatningen endret retning mer mot deismen.'