b"\n_START_ARTICLE_\nJose Maria Sison\n_START_SECTION_\nUngdom. Studentaktivist.\n_START_PARAGRAPH_\nJose Maria Sison ble f\xc3\xb8dt inn i en klan av kinesisk-malayisk-spanske godseiere. Han gikk p\xc3\xa5 katolske skoler fra han var 12, der han fikk gode karakterer, men kom i opposisjon til l\xc3\xa6rernes religi\xc3\xb8se undervisning. Som 20-\xc3\xa5ring gikk han ut av University of The Philippines med eksamener i engelsk, journalistikk og creative writing (\xc2\xabkreativ skriving\xc2\xbb). P\xc3\xa5 universitetet drev han uformelle studiegrupper p\xc3\xa5 grunnlag av utvalgte verker av Marx, Engels, Mao, og skrev blant annet artikler om det kommunistiske Huk-oppr\xc3\xb8ret i 1950-\xc3\xa5rene._NEWLINE_I 1959 organiserte han Student Cultural Association of the University of the Philippines (SCAUP), et sekul\xc3\xa6rt motstykke til den katolske UP Student Catolic Association. Da katolikker og milit\xc3\xa6r etterretning i 1961 anklaget universitetet for \xc3\xa5 ikke kaste ut kommunister og ateister og fikk startet h\xc3\xb8ringer i universitetsledelsen om dette, organiserte SCAUP en motdemonstrasjon med 5000 studenter som stoppet denne prosessen._NEWLINE_Sison gikk videre med \xc3\xa5 kritisere engelskfaget for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re dominert av kristne tekster. Etter det fikk han ikke nytt engasjement som l\xc3\xa6rer der, og han ble effektivt svartelistet._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tiden traff han Julieta de Lima som arbeideta i universitetsbiblioteket, og de to ble gift._NEWLINE_Sison fikk jobb i The National Association of Trade Unions, og etter en tid et stipend til \xc3\xa5 studere spr\xc3\xa5k og litteratur i Indonesia, der det politiske klimaet opp til massakren p\xc3\xa5 kommunistene i 1965 var radikalt.\n_START_SECTION_\nI det gamle filippinske kommunistpartiet fra 1963\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r han dro til Indonesia, var Sison blitt kontaktet av lederen i det filippinske kommunistpartiet FKP (stiftet 1930), Jesus Lava. Partiet var p\xc3\xa5 denne tiden nesten helt knust etter et oppr\xc3\xb8r fra 1950 til 1952._NEWLINE_Da Sison kom tilbake i 1963 organiserte Lava et arbeidsutvalg for partiet med seg selv, en nev\xc3\xb8, en n\xc3\xa6r venn, en fagforeningsleder og Sison som medlemmer. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene ble Sison den viktigste organisatoren av partiet._NEWLINE_I 1964 ble Sison l\xc3\xa6rer ved Lyceum of the Philippines. Han opprettet ungdomsorganisasjonen Kabataang Makabayan (KM \xe2\x80\x93 Patriotisk Ungdom), i f\xc3\xb8rste omgang med 80 medlemmer. Tidlig i 1969 hadde KM vokst til 20 000 medlemmer._NEWLINE_Store demonstrasjoner mot Vietnamkrigen bidro til at KM vokste til tusener av medlemmer over hele Filippinene._NEWLINE_Sison ble ogs\xc3\xa5 leder av flere legale partier som kommunistene organiserte._NEWLINE_Samtidig kom Sison i motsetning til Lava n\xc3\xa5r det gjaldt oppsummeringen av erfaringene til PKP og linjen framover. Lava var prosovjetisk og \xc3\xb8nsket fred med Ferdinand Marcos, som p\xc3\xa5 denne tiden holdt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 etablere seg som en korrupt og sterkt proamerikansk diktator. Sison var tilhenger av Mao Zedong._NEWLINE_V\xc3\xa5ren 1967 forlot Sison og hans fl\xc3\xb8y Lavas FKP.\n_START_SECTION_\nSison stifter et nytt kommunistparti i 1968\n_START_PARAGRAPH_\nI 1968 opprettet Sison et nytt kommunistparti med om lag 70 medlemmer p\xc3\xa5 Maos f\xc3\xb8dselsdag, 26. desember. Han var partileder til han ble arrestert i 1977. _NEWLINE_I 1969 gikk han under jorden. Partiets Nye Folkeh\xc3\xa6r (NPA) ble oppretta p\xc3\xa5 \xc3\xa5rsdagen for stiftelsen av Hukbalahap (Hukban Bayan Laban sa Hapon \xe2\x80\x93 Folkeh\xc3\xa6ren mot Japan) som det gamle PKP hadde stifta i 1942. Til leder for NPA valgte partiet Bernabe Buscayo, ogs\xc3\xa5 kjent som Comandante Dante og Payat (den tynne mannen), en geriljaleder fra en rest av den kommunistiske HMB-geriljaen som hadde startet og blitt sl\xc3\xa5tt ned tidlig p\xc3\xa5 1950-tallet. H\xc3\xa6ren Dante sto i spissen for, hadde ved starten 65 medlemmer._NEWLINE_NPA fulgte Maos klassiske milit\xc3\xa6rstrategi med \xc3\xa5 utvikle et oppr\xc3\xb8r fra fattigb\xc3\xb8nder for \xc3\xa5 ta jord. P\xc3\xa5 dette grunnlaget ville NPA opprette baseomr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 landsbygda som kunne innringe storbyene, og til slutt ta over hele landet._NEWLINE_B\xc3\xa5de partiet, h\xc3\xa6ren og legale masseorganisasjoner, som omfattet ungdoms- og kvinneorganisasjoner, kulturorganisasjoner, organisasjoner blant kristne og den betydelige fagbevegelsen Kilusang Mayo Uno (KMU \xe2\x80\x93 May First Movement \xe2\x80\x93 F\xc3\xb8rste Mai-bevegelsen) vokste n\xc3\xa5 raskt._NEWLINE_I 1973 opprettet partiet en fellesorganisasjon som bl.a. bygde p\xc3\xa5 en rekke organisasjoner under partiets ledelse: National Democratic Front of The Philippines (NDF \xe2\x80\x93 Den Nasjonaldemokratiske Fronten) \xe2\x80\x93 som ogs\xc3\xa5 begynte \xc3\xa5 spille en rolle som en slags offisiell oppr\xc3\xb8rsregjering.\n_START_SECTION_\nFengslels\xc3\xa5ra 1977-1986\n_START_PARAGRAPH_\nI de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene under Marcos-diktaturet spredde geriljaen seg over store deler av Filippinene. Til gjengjeld \xc3\xb8ket h\xc3\xa6ren og etterretningsvesenet innsatsen. I 1976 ble Buscayo arrestert. Fra juli \xc3\xa5ret etter jaktet etterretningen intenst p\xc3\xa5 Sison. 9. november ble han gjenkjent da han kj\xc3\xb8rte motorsykkel i Bauang i provinsen La Union. Etter midnatt 10. november 1977 raidet politiet stedet der Sison var. _NEWLINE_Ettersom det nye PKPs vedtekter bestemte at lederen av partiet m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 frifot og i Filippinene, avsluttet det hans periode som partileder._NEWLINE_Han satt i fengsel i over \xc3\xa5tte \xc3\xa5r. Blant annet l\xc3\xa5 han i 18 m\xc3\xa5neder i isolat, lenka med en h\xc3\xa5nd og en fot til en jernseng. Diktet Fragmenter av et mareritt skildrer torturen. _NEWLINE_I fengslet skrev han diktsamlingen Prison and Beyond (1984), som han i 1986 fikk en poesipris for._NEWLINE_Mot slutten av denne perioden vokste det fram en betydelig oppr\xc3\xb8rsbevegelse i byene mot diktatoren Marcos, kjent som People Power, som f\xc3\xb8rte til at diktaturet falt og Corazon Aquino ble innsatt som president. Medlemmer og tilhengere av PKP spilte en viktig rolle i \xc3\xa5 mobilisere for denne massebevegelsen. Buscayo og Sison slapp f\xc3\xb8rst ut etter at Marcos-diktaturet falt den 5. mars 1986._NEWLINE_1. mai samme \xc3\xa5r satt Sison p\xc3\xa5 \xc3\xa6restribunen p\xc3\xa5 venstre side av den nye presidenten i Filippinene, Corazon Aquino. P\xc3\xa5 hennes h\xc3\xb8yre side satt h\xc3\xa6rsjefen, general Fidel Ramos.\n_START_SECTION_\nPartikrise 1985 til 1993\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at Marcos-diktaturet falt gikk PKPs arbeid inn i en ny fase. Partiet fortsatte oppr\xc3\xb8ret p\xc3\xa5 landsbygda. Samtidig utviklet det etterhvert hele seks legale partier som stilte til valg, og fikk valgt inn en god del representanter (dette henger sammen med det meget spesielle valgsystemet)._NEWLINE_Mens Sison satt arrestert utviklet det seg en stadig kraftigere krise i PKP og Den Nye Folkeh\xc3\xa6ren. Partiet legger i ettertid mye av skylda p\xc3\xa5 partilederen som tok over etter Sison, Rodolfo Sachs. If\xc3\xb8lge disse senere oppsummeringene overvurderte partiledelsen fra 1985 drastisk h\xc3\xa6rens styrke, gikk inn for \xc3\xa5 bygge alt for store enheter, g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 offensiven og fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til oppr\xc3\xb8r i byene. Dette f\xc3\xb8rte til store tilbakeslag og oppsplitting av partiet i flere fl\xc3\xb8yer. Noen partiledere gikk inn for \xc3\xa5 likvidere politifolk i byene. Andre reagerte med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 inn for \xc3\xa5 legge ned den milit\xc3\xa6re kampen og alt illegalt arbeid. Tilbakeslagene ble forklart med at PKP og NPA var infiltrert av det hemmelige politiet. Dette f\xc3\xb8rte til voldsomme indre utrenskinger som PKP senere har ford\xc3\xb8mt som forbryterske._NEWLINE_If\xc3\xb8lge offisielle PKP-oppsummeringer hadde partiet f\xc3\xb8r krisen begynte oppslutning fra om lag 7 millioner. 60% av denne st\xc3\xb8tten gikk tapt._NEWLINE_Fra 1988 til 1993 raste det en kraftig partikamp. Utrenskningene ble ford\xc3\xb8mt. Milit\xc3\xa6re linjer som gikk ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 vinne raske seire og drive bygerilja ble avvist som venstrefeil, \xc3\xa5 gi opp folkekrigen p\xc3\xa5 landsbygda til fordel for bare legalt arbeid blei avvist som h\xc3\xb8yrefeil._NEWLINE_Ei rekke grupper som har gitt opphav til forskjellige organisasjoner og partier splitta seg ut i 1992 og 1993. _NEWLINE_I denne kampen kunne det i begynnelsen virke som om Sison var d\xc3\xa5rlig informert og hadde begrenset innflytelse. If\xc3\xb8lge PKP var initiativer fra Sison avgj\xc3\xb8rende for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bevegelsen p\xc3\xa5 rett kj\xc3\xb8l og vinne over partikrisa, slik at PKP og NDF fortsatte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den helt dominerende opposisjonelle politiske bevegelsen i landet.\n_START_SECTION_\nSison i eksil\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1986 reiste Sison p\xc3\xa5 flere lange utenlandsturneer for \xc3\xa5 snakke p\xc3\xa5 universiteter, i grupper av filippinere i utlandet og for forskjellige politiske organisasjoner._NEWLINE_Utenlandsreisene ble langvarige, ogs\xc3\xa5 fordi h\xc3\xa6ren n\xc3\xa5 begynte \xc3\xa5 likvidere mange kjente ledere i Filippinene. Det gjaldt bl.a. tidligere leder for NPA Bernabe Buscayo og ei rekke folkevalgte. PKP advarte derfor Sison mot \xc3\xa5 komme hjem._NEWLINE_16. september 1988 gjorde Corazon Aquino Sisons pass ugyldig, etter at hun hadde reist tiltale mot ham for undergravning. Dette tvang Sison til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke politisk asyl i Nederland. I eksil fikk Sison den formelle posisjonen som den Nasjonaldemokratiske Frontens politiske sjefskonsulent. Dette ble brukt av den filippinske regjeringa for \xc3\xa5 stemple ham som medskyldig for voldshandlinger i Filippinene og f\xc3\xa5 asylet hans opphevd, noe Nederland avviste. Det ga ham ogs\xc3\xa5 frihet til \xc3\xa5 fungere som en slags legal sjefsforhandler for oppr\xc3\xb8ret. Det hemmelige politiet/milit\xc3\xa6ret i hjemlandet pr\xc3\xb8vde nemlig p\xc3\xa5 den ene sida \xc3\xa5 infiltrere omgivelsene hans og likvidere ham. Eksempler p\xc3\xa5 det blei bl.a. avsl\xc3\xb8rt av nederlandsk fjernsyn._NEWLINE_P\xc3\xa5 den andre side gjorde flere filippinske regjeringer framst\xc3\xb8t for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til fredsforhandlinger gjennom Sison. Han fikk tilmed tilbud om \xc3\xa5 komme hjem for \xc3\xa5 sitte i regjering. Dette f\xc3\xb8rte bl.a. til forhandlinger i Oslo med den norske regjering som vertskap, som f\xc3\xb8rte til perioder med v\xc3\xa5penhvile og at det ble arbeidet med intensjonsavtaler._NEWLINE_Sison etablerte seg som det filippinske oppr\xc3\xb8rets internasjonale sjefsambassad\xc3\xb8r, samtidig som han fortsatte \xc3\xa5 skrive politiske artikler for pressen i Filippinene.\n_START_SECTION_\nTerroristerkl\xc3\xa6ringen fra USA i 2002\n_START_PARAGRAPH_\n9. august 2002 satte USA PKP og NPA p\xc3\xa5 lista over \xc2\xabutenlandske terroristorganisasjoner\xc2\xbb. 23. august ga USA ordre til at PKPs, NPAs, Jose Maria Sisons og Julia de Limas bankkontoer skulle sperres. Dagen etter fulgte Nederland opp denne ordren, senere med st\xc3\xb8tte fra EU. Dette f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til at ekteparet Sison/de Lima heller ikke kunne f\xc3\xa5 den nederlandske sosialhjelpen som de hadde levd av._NEWLINE_USAs reaksjon var en del av den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabkrigen mot terror\xc2\xbb etter terrorangrepet 11. september 2001. Sison hadde tatt skarpt avstand fra disse aksjonene, og han avviste ogs\xc3\xa5 at han var terrorist._NEWLINE_Det skjedde til tross for at Sison og de Lima ikke var anklaget for noe i Filippinene, Nederland eller USA. PKP og NPA var deltakere i en borgerkrig i Filippinene, men den Nasjonaldemokratiske Fronten hadde p\xc3\xa5 vegne av oppr\xc3\xb8rerne undertekna erkl\xc3\xa6ring om at de ville f\xc3\xb8lge genevkonvensjonen. Ingen av disse organisasjonene er anklaga av USA eller EU for \xc3\xa5 ha foretatt noen form for terrorhandling utafor Filippinenes grenser._NEWLINE_Vedtaka ble fulgt med \xc3\xb8kt press fra USA og Filippinene for at Sison skulle utleveres. Det utl\xc3\xb8ste ogs\xc3\xa5 en solidaritetskampanje og protester fra menneskerettighetsforkjempere i mange land._NEWLINE_Tross terroriststemplet har Filippinene flere ganger etter 2002 tatt kontakter med Sison for \xc3\xa5 forhandle om fred, og partene har m\xc3\xb8tt hverandre i Oslo som den norske regjeringas gjester._NEWLINE_Legale partier som uformelt st\xc3\xb8tter den illegale Nasjonaldemokratiske Fronten fikk over 20% av stemmene og mange representanter valgt i 2004. PKPs og Frontens h\xc3\xa6r NPA opererer over hele Filippinene, og ser ut til \xc3\xa5 ha overvunnet tilbakeslaget fra rundt 1990._NEWLINE_Sison var den norske regjeringas gjest i Oslo for (forel\xc3\xb8pig) siste gang i juli 2006, da han kom etter avtale med filippinske regjeringsrepresentanter som uteble i siste \xc3\xb8yeblikk._NEWLINE_Den 28. august 28 2007 ble Sison arrestert av nederlandsk polii, anklaget for planlegging av to mord. Anklagene ble imidlertid avvist, og Sison ble satt fri 3. oktober samme \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nSison privat\n_START_PARAGRAPH_\nJose Maria Sison og Julieta de Lima har fire barn._NEWLINE_Han sluttet \xc3\xa5 r\xc3\xb8yke etter over 30 \xc3\xa5r i mai 2001 etter at en av s\xc3\xb8nnene hans hadde mast lenge, og flere leger hadde pekt p\xc3\xa5 at han fikk d\xc3\xa5rligere lungekapasitet. Dette f\xc3\xb8rte til at han underskrev en ed med seks vitner tilstede (blant dem tre leger og en advokat!). Han p\xc3\xa5st\xc3\xa5r at han aldri har tatt en sigarett etterp\xc3\xa5._NEWLINE_Han er kjent blant gamle venner for \xc3\xa5 like det som p\xc3\xa5 engelsk kalles practical jokes._NEWLINE_Sison er glad i \xc3\xa5 danse selskapsdans. Han er blitt framstilt i ryktene som litt av en selskapsl\xc3\xb8ve, noe han avviser. Sison sier at han liker \xc3\xa5 hygge seg med venner, men sjelden f\xc3\xa5r tid til det._NEWLINE_Han liker karaoke. Som en typisk ungdom fra det tidlige 1950-tallet er han fan av Frank Sinatra, og hans yndlingsnummer er My Way. Men da synger han den avsluttende linjen slik:_NEWLINE_- I did it Mao's way!"