b"\n_START_ARTICLE_\nLondon\n_START_SECTION_\nDefinisjon\n_START_PARAGRAPH_\nMed London mener man vanligvis omr\xc3\xa5det kjent som Stor-London, som b\xc3\xa5de er et grevskap og en region. Midt inne i dette omr\xc3\xa5det finner man City of London, som er et eget grevskap, lokalt kjent som the City eller the Square Mile. Det urbane omr\xc3\xa5det vokste kraftig i viktoriansk tid og igjen i mellomkrigstiden. I 1940-\xc3\xa5rene f\xc3\xb8rte f\xc3\xb8rst andre verdenskrig, og deretter lovgivning omkring det gr\xc3\xb8nne beltet, til at veksten stoppet opp. _NEWLINE_Det finnes mange mulige definisjoner p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det London, for eksempel postdistriktet, politidistriktet (Metropolitan Police District), omr\xc3\xa5det som har London-retningsnummer og Londons pendlerbelte. Disse har sjelden v\xc3\xa6rt overlappende. Omkring 40\xc2\xa0% av Stor-London dekkes av Londons postomr\xc3\xa5der. Omr\xc3\xa5det med London-retningsnummer dekker et omtrent like stort omr\xc3\xa5de som Stor-London, men grensene avviker noe. En definisjon som har blitt tatt i bruk i mange sammenhenger er omr\xc3\xa5det innenfor ringveien M25, og grensen for Stor-London har i noen steder blitt flyttet for \xc3\xa5 tilpasse den til veien. _NEWLINE_Byens nominelle sentrum er ved Charing Cross, like ved Trafalgar Square, p\xc3\xa5 omkring 51\xc2\xb030\xe2\x80\xb229\xe2\x80\xb3N, 00\xc2\xb007\xe2\x80\xb229\xe2\x80\xb3W.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nHele det urbane omr\xc3\xa5det kalles ofte for en city ut fra en geografisk definisjon. Administrativt og formelt er dette ikke korrekt; Stor-London er en region som blant annet omfatter to cities, City of London og City of Westminster, flere towns (byer av lavere status), og andre omr\xc3\xa5der.  I engelsk dagligtale brukes The City om den f\xc3\xb8rste av disse, og mer spesifikt om byens finansdistrikt i en ikke-geografisk betydning._NEWLINE_Londons status som Storbritannias hovedstad har aldri formelt blitt tildelt eller godkjent skriftlig, men tilh\xc3\xb8rer den uskrevne, sedvanebestemte delen av Storbritannias konstitusjon. Dette fulgte av at monarken flyttet fra den tidligere hovedstaden Winchester til London; i middelalderen var hovedstaden gjerne definert som den byen monarken bodde i.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nStor-London dekker et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 1\xc2\xa0579 km\xc2\xb2, hvilket gj\xc3\xb8r byen til en av verdens st\xc3\xb8rste etter areal. Et hovedelement i byens geografi er Themsen, som renner gjennom byen fra s\xc3\xb8rvest mot \xc3\xb8st og er farbar for b\xc3\xa5ter hele veien. Thames Valley er en flat dal avgrenset av slake \xc3\xa5ser som Parliament Hill, Addington Hills og Primrose Hill. Ettersom det ikke finnes noen naturlige begrensninger for byens vekst ut fra det historiske sentrum, har den beholdt en praktisk talt sirkul\xc3\xa6r form. _NEWLINE_Themsen var engang langt bredere og grunnere, og rant gjennom myrlandskap. Gjennom omfattende bygging av diker har den blitt smalere. Mange av de mindre elvene som renner ut i Themsen i London er lagt i r\xc3\xb8r. Themsen er en tidevannselv, og byen er derfor s\xc3\xa5rbar for oversv\xc3\xb8mmelser. P\xc3\xa5 grunn av en senkning av landskapet \xe2\x80\x93 Storbritannia stiger i nord og synker i s\xc3\xb8r \xe2\x80\x93 har denne faren \xc3\xb8kt over tid. I 1974 begynte man byggingen av Thames Barrier ved Woolwich for \xc3\xa5 kontrollere vannstanden. Det antas at man kan f\xc3\xa5 behov for enda en demning lenger ned i elven i n\xc3\xa6r fremtid. Themsen krysses av en rekke med broer og tunneler, som London Bridge._NEWLINE_Nullmeridianen, som lengdegradene regnes ut fra, g\xc3\xa5r gjennom Greenwich i London. Siden 1884 har dette stedet v\xc3\xa6rt utgangspunktet for all fastsettelse av lengdegradsposisjoner.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nI kenozoikum var England tektonisk hevet langs gamle svakhetssoner fra den kaledonske fjellkjede og den varisciske fjellkjede lang tid i forveien. De hevede omr\xc3\xa5dene ble s\xc3\xa5 erodert, og mer sedimenter ble avsatt over S\xc3\xb8r-England med bl. a. London Clay. Ved Alpin orogenese for omkring 50 millioner \xc3\xa5r siden ble Londonbassenget dannet som synklinal og med Weald antiklinal i s\xc3\xb8r. Londonomr\xc3\xa5det best\xc3\xa5r som f\xc3\xb8lge av denne geologiske historien av unge, myke bergarter og med avleiringer etter siste istid \xc3\xb8verst.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nLondon var blant de ti st\xc3\xb8rste byene i Europa da folketallet passerte 100\xc2\xa0000 p\xc3\xa5 slutten av 1500-tallet. I 1750 var tallet nesten 700\xc2\xa0000 og London hadde passert Paris. Med 960\xc2\xa0000 mennesker i 1800 var London verdens st\xc3\xb8rste by, i et Europa der bare 23 byer hadde mer enn 100\xc2\xa0000 innbyggere. Verdens mest folkerike var den inntil 1925, da den ble passert av New York. Det h\xc3\xb8yeste registrerte folketallet var 8\xc2\xa0615\xc2\xa0245 i 1939. Da gjenoppbyggingen startet etter andre verdenskrig, kom ikke befolkningstallet opp til f\xc3\xb8rkrigsniv\xc3\xa5 igjen, blant annet fordi mange valgte \xc3\xa5 bosette seg i forsteder og nye byer. _NEWLINE_I 2005 var beregnet antall innbyggere i Stor-London 7\xc2\xa0517\xc2\xa0700. Tar man med hele det urbane omr\xc3\xa5det, etter en tettstedsdefinisjon, blir tallet 8\xc2\xa0278\xc2\xa0251 ved folketellingen i 2001. Tar man med hele Londons pendlerbelte, et utvidet storbyomr\xc3\xa5de, blir tallet mellom tolv og femten millioner avhengig av hvordan det defineres. London er rangert som verdens femtende st\xc3\xb8rste by b\xc3\xa5de etter befolkning innenfor offisielle grenser og befolkning innenfor det urbane omr\xc3\xa5det. _NEWLINE_Regionen dekker 1\xc2\xa0579 km\xc2\xb2, hvilket gir en befolkningstetthet p\xc3\xa5 4\xc2\xa0761/km\xc2\xb2. Dette er mer enn ti ganger s\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt som noen annen britisk region. _NEWLINE_London er en av verdens dyreste byer \xc3\xa5 leve i, ved siden av Moskva og Tokyo.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nLondon regnes blant et av verdens finansielle \xc2\xabkommandosentre\xc2\xbb sammen med blant annet New York City og Tokyo._NEWLINE_Byen har den st\xc3\xb8rste omsetningen av noen europeisk by, og st\xc3\xa5r for omkring 19 prosent av Storbritannias bruttonasjonalprodukt, i 2005 219 milliarder pund. Tar man med hele det urbane omr\xc3\xa5det, med omkringliggende byer, var resultatet 345 milliarder pund i 2005, det vil si omkring 30 prosent av BNP i Storbritannia._NEWLINE_London gikk over til en hovedsakelig tjenestebasert \xc3\xb8konomi tidligere enn mange andre europeiske byer; denne overgangen skjedde s\xc3\xa6rlig i \xc3\xa5rene etter andre verdenskrig. Det er flere faktorer som har gjort London til et s\xc3\xa5 viktig \xc3\xb8konomisk senter. Som hovedstad for Det britiske imperiet hadde man et kontaktnett over hele verden som i stor grad er blitt bevart og utvidet. Engelsk er blitt et lingua franca i internasjonal handel, og engelsk kontraktsrett blir mye brukt i internasjonal handel. London er ogs\xc3\xa5 en multikulturell by hvor utenlandske n\xc3\xa6ringsdrivende kan finne en infrastruktur de er fortrolige med, og som har et skatteniv\xc3\xa5 som er forholdsvis lavt (spesielt for utenlandske selskaper og organisasjoner). N\xc3\xa6re og gode forhold til USA og mange asiatiske land spiller ogs\xc3\xa5 inn. Lokale og nasjonale styringsorganer er innstilt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sette n\xc3\xa6ringslivets behov h\xc3\xb8yt (spesielt i City of London, hvor det er selskapene som velger medlemmer til City of London Corporation). Til slutt kan det nevnes at kommunikasjonsstrukturen er sv\xc3\xa6rt godt utbygd. _NEWLINE_Mer enn 85 prosent av arbeidstagerne i Stor-London, ca. 3,2 millioner, arbeider innen tjenesteytende n\xc3\xa6ringer, mens de resterende er jevnt fordelt mellom andre produksjons- og konstruksjonsn\xc3\xa6ringer._NEWLINE_Det er fem spesielt viktige forretningsdistrikter i byen: City, Westminster, Canary Wharf, Camden & Islington og Lambeth & Southwark.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nTransport i London er underlagt borgermesteren. Hans forvaltning har allikevel begrenset kontroll over \xc3\xb8konomiske forhold, og ingen kontroll over jernbanenettverket, bortsett fra jernbanelinjene som utgj\xc3\xb8r London Overground. Transport for London (TfL) har f\xc3\xa5tt ansvaret for \xc3\xa5 administrere b\xc3\xa5de undergrunnsbanen, bussnettet, drosjel\xc3\xb8yver, Docklands Light Railway, London Overground og annen offentlig transport i byen.\n_START_SECTION_\nOysterkort\n_START_PARAGRAPH_\nOysterkort benyttes som betalingsmiddel i kollektivtrafikken i Stor-London. All Transport for Londons ruter samt flere jernbaneselskaper som kj\xc3\xb8rer lokaltrafikk innen Stor-London godtar kortet. Kortet tilbyr billigere billettpris med kortet framfor kontanter. P\xc3\xa5 busser i London er det ikke lenger mulig \xc3\xa5 betale med kontanter._NEWLINE_Kortet ble introdusert i juli 2003 og i juni 2010 hadde over 43 millioner kort blitt utstedt, samt at mer enn 80 prosent av alle reisene foretatt p\xc3\xa5 Transport for Londons ruter ble betalt med Oyster-kort.\n_START_SECTION_\nBane\n_START_PARAGRAPH_\nLondon har et stort t-banenett, London Underground. Dette er det eldste t-banenettet i verden, grunnlagt i 1863. Det har tolv linjer, og blir stadig utvidet. Det er daglig ca. fem millioner reisende i nettverket, hvilket gir godt over en milliard passasjerer \xc3\xa5rlig. Undergrunnsbanen er spesielt godt utbygget i sentrum og i de nordlige bydelene, mens man s\xc3\xb8rover er mer avhengig av jernbanenettet._NEWLINE_Jernbanetrafikken er fordelt p\xc3\xa5 fjorten terminalstasjoner som er spredd rundt i det sentrale London. Det har siden begynnelsen av 1990-\xc3\xa5rene blitt arbeidet med en jernbaneforbindelse (Crossrail) som skal krysse byen mellom \xc3\xb8st og vest, slik at passasjerene slipper \xc3\xa5 flytte seg med andre transportmidler mellom stasjoner for \xc3\xa5 krysse byen.  _NEWLINE_Docklands Light Railway er et metrosystem med sm\xc3\xa5, lette, f\xc3\xb8rerl\xc3\xb8se togsett som s\xc3\xa6rlig betjener det \xc3\xb8stlige London. I 2007 tok byens transportmyndigheter over kontrollen av et antall jernbanelinjer, som i dag er kjent som London Overground. Dette nettverket vil omsider kunne avlaste undergrunnsnettet ved hjelp av ruter som g\xc3\xa5r i ring rundt de sentrale omr\xc3\xa5dene. Utover pendler- og intercitytog er det ogs\xc3\xa5 togforbindelse til Frankrike og Belgia._NEWLINE_En unders\xc3\xb8kelse av pendlingsm\xc3\xb8nstre basert p\xc3\xa5 utsjekkingsstasjoner for Oyster-kortene, viste at visse stasjoner har s\xc3\xa6rlig mye innpendling. I ytre vest dominerer Hammersmith, Paddington, West Hampstead, Camden Town og Finsbury Park innpendlingen. I sentrum er Victoria, Waterloo, London Bridge og Liverpool Street de fire klart st\xc3\xb8rste stasjonene, men ogs\xc3\xa5 Oxford Circus, Euston, Charing Cross, Elephant and Castle, Moorgate og Fenchurch Street har mye innpendling. I ytre \xc3\xb8st dominerer Canary Wharf, Stratford og Barking, mens i syd har Wimbledon mest innpendling.\n_START_SECTION_\nTrikk\n_START_PARAGRAPH_\nSyd for Themsen har man siden \xc3\xa5r 2000 bygget opp et sporveisnett fra Wimbledon via Croydon til Beckenham Junction. Det best\xc3\xa5r av i alt 4 linjer som betjener 39 holdeplasser totalt og er ca 28 km lang.\n_START_SECTION_\nBuss\n_START_PARAGRAPH_\nBussnettet er sv\xc3\xa6rt omfattende, med mer enn 700 ruter. Det er over seks millioner passasjerer daglig, og i regnskaps\xc3\xa5ret som endte i mars 2005 var det blitt fraktet 1,79 milliarder passasjerer p\xc3\xa5 Londonbussene._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste bussene i London kom i 1905.\n_START_SECTION_\nLuft\n_START_PARAGRAPH_\nByen har \xc3\xa5tte lufthavner, hvorav de fem st\xc3\xb8rste er London City Airport, Stansted, Luton, Gatwick og den st\xc3\xb8rste, London Heathrow Airport, som er en av verdens travleste lufthavner. De tre mindre flyplassene, Ashford, Biggin Hill, Northolt, har langt mindre trafikk. Ashford og Northolt har bare innenrikstrafikk, mens de andre seks er internasjonale flyplasser.\n_START_SECTION_\nVei\n_START_PARAGRAPH_\nMens de fleste velger kollektivtilbud i det sentrale London, er det i ytre bydeler biler som dominerer. Byen har flere ringveier: en indre ring som g\xc3\xa5r rundt sentrum, North og South Circular Road i forstedene og M25 rundt Stor-London. Det var i 1960-\xc3\xa5rene planer om \xc3\xa5 forlenge flere motorveier inn i sentrale omr\xc3\xa5der, men man gikk bort fra det meste av dette i 1970-\xc3\xa5rene. I 2003 ble det innf\xc3\xb8rt en rushtrafikkavgift, Congestion Charge, som skal minske personbiltrafikken i sentrum.\n_START_SECTION_\nAdministrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nLondon best\xc3\xa5r av 32 bydeler, hver styrt av sitt eget valgte bydelsstyre. I perioden 1986\xe2\x80\x932000 var det bydelene som styrte London, hver p\xc3\xa5 sitt omr\xc3\xa5de, uten et felles bystyre. Det er fortsatt et visst lokalt selvstyre i bydelene. Hver bydel er for eksempel ansvarlig for renovasjon og en del andre offentlige tjenester. De er delt i to grupper, indre London og ytre London. _NEWLINE_City of London er ikke en bydel p\xc3\xa5 lik linje med de \xc3\xb8vrige, men en selvstendig by beliggende midt i London. City of Westminster har ogs\xc3\xa5 egen bystatus, men administreres som en vanlig bydel._NEWLINE_Den sentrale administrasjonen, Stor-Londons myndigheter (Greater London Authority), best\xc3\xa5r av borgermesteren og Londonforsamlingen. Den ble innf\xc3\xb8rt i 2000.\n_START_SECTION_\nUtdanning og forskning\n_START_PARAGRAPH_\nLondon har et stort tilbud innen h\xc3\xb8yere studier, med en rekke universiteter og h\xc3\xb8yskoler. Det er omkring 378\xc2\xa0000 studenter i byen, og byen er ogs\xc3\xa5 et sentrum for forskning innenfor mange omr\xc3\xa5der. Grunnskolesystemet er praktisk talt det samme som i resten av England, med en blanding av offentlige og private skoler._NEWLINE_University of London er med 125\xc2\xa0000 studenter det st\xc3\xb8rste universitetet i Europa ut fra antall studenter. Det best\xc3\xa5r av tyve kollegier og flere mindre institutter som har en h\xc3\xb8y grad av autonomi, og studentene knyttes direkte til en av disse mindre enhetene. Noen av dem, som Imperial College London, London School of Economics og London Business School, , er blitt regnet med blant verdens beste l\xc3\xa6resteder; blant annet ble Imperial rangert som nummer 9 og LSE som nummer 17 i Times Higher Education Supplement. Financial Times rangerte London Business School's MBA og EMBA-programmer som nr 1 i verden i 2009. _NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 andre universiteter, som Brunel University, City University, London Metropolitan University, Middlesex University, University of East London, University of Westminster og London South Bank University. Noen av dem er sv\xc3\xa6rt gamle, mens andre er h\xc3\xb8yskoler som i 1992 fikk universitetsstatus. _NEWLINE_Mange av museene i London er i tillegg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re turistattraksjoner ogs\xc3\xa5 sentrale innen forskning. Dette gjelder ikke minst Natural History Museum, Science Museum, Victoria and Albert Museum og British Museum. British Library er landets nasjonalbibliotek, med 150 millioner bind.\n_START_SECTION_\nByplanlegging og -utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nDet romerske Londinium var liten i forhold til dagens London. Den omfattet et omr\xc3\xa5de som omtrent svarer til City of London. Dette ble omgitt av en bymur, og p\xc3\xa5 romersk vis ble det anlagt et tiln\xc3\xa6rmet rettvinklet gatenett. Den mest dramatiske hendelsen i denne perioden var nedbrenningen av byen i 61. Gjenoppbyggingen ser ut til \xc3\xa5 ha fulgt omtrent samme m\xc3\xb8nster. P\xc3\xa5 denne tiden var det kun ett krysningssted over Themsen i London, en bro som ble bygget omkring \xc3\xa5r 46. _NEWLINE_Med romernes tilbaketrekning fra Britannia p\xc3\xa5 begynnelsen av det 5. \xc3\xa5rhundre kom angelsakserne til makten i omr\xc3\xa5det. Hvor raskt forfallet av den romerske byen og fremveksten av det angelsaksiske London foregikk er uklart, men det synes klart at gatenettet ble stadig mer uregelmessig. Det kom etterhvert, s\xc3\xa6rlig fra 800-tallet og utover, til mange kirker i byen. Det er verdt \xc3\xa5 merke seg at London enn\xc3\xa5 ikke hadde blitt rikets hovedstad. Med erkebispesetet i Canterbury og Winchester som kongens sete var London f\xc3\xb8rst og fremst et handelssentrum p\xc3\xa5 grunn av Themsen, og ikke maktens by. _NEWLINE_Etter normannernes erobring av England i 1066 endret dette seg. Tower of London ble et viktig kongelig slott, og Westminsterpalasset ble sete for regjeringen. Dermed begynte en ny fase i utviklingen av byen, med flere palasser, administrasjonssentre og kraftigere befolkningsvekst. Denne utviklingen foregikk ikke etter noen plan. De sentrale omr\xc3\xa5der av London ble sterkt fortettet, med smale gater og h\xc3\xb8y befolkningstetthet. Utviklingen omfattet i liten grad de ytre deler av dagens London; inntil jernbanen kom var det fortsatt en dagsreise til Watford Gap som i dag ligger rett utenfor byens grenser. Omr\xc3\xa5dene utenfor sentrum forble derfor stort sett landsbygd med noen spredte byer inntil det 19. \xc3\xa5rhundre. _NEWLINE_Etter at store deler av byen brant ned i 1666 begynte man straks \xc3\xa5 legge planer for en kontrollert gjenoppbygging. Det skulle bli rette gater for \xc3\xa5 lette trafikkpresset \xe2\x80\x93 allerede i hestekjerrenes tid hadde London store trafikkorker \xe2\x80\x93 og husene skulle ha st\xc3\xb8rre avstand og v\xc3\xa6re bygget av mindre brennbart materiale for \xc3\xa5 hindre en ny storbrann. Det skulle ogs\xc3\xa5 gj\xc3\xb8res noe med sanit\xc3\xa6rforholdene, det hadde pesten \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r vist n\xc3\xb8dvendigheten av. Men planleggingen dro ut, og p\xc3\xa5 en tid hvor reguleringslover var vage eller ikke-eksisterende begynte befolkningen \xc3\xa5 bygge opp byen etter eget forgodtbefinnende. Gatenettet i City of London er derfor like uregelmessig som det hadde v\xc3\xa6rt i middelalderen, og det er ikke f\xc3\xa5 smug med kort avstand mellom husene som har overlevd. Det var naturlig at det ble slik; tomtegrensene var bestemt av det gamle veinettet, og s\xc3\xa5 lenge myndighetene ikke grep inn i tide med virkemidler for \xc3\xa5 rette ut grensene bygde folk p\xc3\xa5 sine branntomter. _NEWLINE_F\xc3\xb8rst i 1750 kom en ny bro over Themsen p\xc3\xa5 plass, etter at London Bridge hadde v\xc3\xa6rt ener\xc3\xa5dende siden romersk tid. P\xc3\xa5 andre steder hadde man blitt rodd over av en av de mange ferjene som l\xc3\xa5 langs elvebredden. Flere broer skulle f\xc3\xb8lge slik at byen ble knyttet tettere sammen. _NEWLINE_Den neste store utviklingen kom i det 19. \xc3\xa5rhundre, da jernbanen kom. Avstander betydde plutselig mindre, og man begynte \xc3\xa5 anlegge jernbanelinjer som kunne brukes av pendlere. Londons undergrunnsbane \xc3\xa5pnet som verdens f\xc3\xb8rste i 1863, og selv om rutenettet var bare en \xc3\xb8rliten del av dagens, bet\xc3\xb8d det at pendlernes tid hadde kommet. London begynte \xc3\xa5 spre seg utover, utenfor Middlesex og inn i Surrey, Kent, Essex og Hertfordshire. _NEWLINE_Etter f\xc3\xb8rste verdenskrig kom en ny fase i byens utvikling. I de ytre bydelene begynte man \xc3\xa5 anlegge store boligomr\xc3\xa5der. Dette ble gjort s\xc3\xa6rlig for \xc3\xa5 fjerne slumomr\xc3\xa5dene p\xc3\xa5 Londons \xc3\xb8stkant. Enkelte boligomr\xc3\xa5der ble ogs\xc3\xa5 anlagt spesifikt for \xc3\xa5 gi hjem til veteraner fra krigen. Folk ble ogs\xc3\xa5 trukket inn til byen fra andre omr\xc3\xa5der, og London vokste dermed b\xc3\xa5de i areal og folketall. Denne utviklingen ble fornyet og forsterket etter andre verdenskrig, da behovet for gjenoppbygging var stort etter bomberaidene. Det er i det 21. \xc3\xa5rhundre f\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der innenfor Stor-Londons grenser som minner om landsbygd; inntil 1930-tallet hadde man hatt flere g\xc3\xa5rdsbruk der det n\xc3\xa5 er moderne boligomr\xc3\xa5der og handlegater. _NEWLINE_I etterkrigstiden kom ogs\xc3\xa5 de nye byene, byer som ble grunnlagt for \xc3\xa5 avlaste eksisterende, fortettede byer. I 1965 kom Milton Keynes, omkring en times kj\xc3\xb8ring nord for London, og en betydelig andel av befolkningen der har flyttet fra London. Man har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt vekst i andre byer i takt med utflytting fra London. London hadde i den siste halvdelen av det 20. \xc3\xa5rhundre et fall i befolkningstallet p\xc3\xa5 omkring en million som f\xc3\xb8lge av denne utviklingen. _NEWLINE_I sentrum har man lenge v\xc3\xa6rt tilbakeholdne med \xc3\xa5 bygge i h\xc3\xb8yden, fordi man \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 bevare byens profil. Stort press p\xc3\xa5 eiendomsmarkedet, spesielt i City, har f\xc3\xb8rt til at det har blitt lempet p\xc3\xa5 disse restriksjonene. Flere skyskrapere har blitt reist siden 1970-tallet, og det er planer om flere. Det har ogs\xc3\xa5 blitt utf\xc3\xb8rt fornyelsesprosjekter flere steder, med det tidligere havneomr\xc3\xa5det Docklands som et av de mest kjente eksemplene.\n_START_SECTION_\nUnderholdning og uteliv\n_START_PARAGRAPH_\nI City of Westminster finner man West End. Dette omr\xc3\xa5det, som ligger rundt Leicester Square og Piccadilly Circus, er Londons viktigste underholdningsdistrikt med blant annet teatergaten Shaftesbury Avenue og kultursenteret Covent Garden. London regnes som en av de fremste musikal- og teaterbyer i verden. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stkanten, s\xc3\xa6rlig i Shoreditch og Hoxton, finner man et underholdningsdistrikt med en noe mindre eksklusiv karakter. Den to kilometer lange Upper Street i Islington har flere barer og restauranter enn noen annen gate i Storbritannia. _NEWLINE_Oxford Street regnes gjerne som Europas travleste handlegate. Med en lengde p\xc3\xa5 nesten to kilomenter kan den ogs\xc3\xa5 sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re verdens lengste handlegate. Mer eksklusive butikker finner man s\xc3\xa6rlig i Knightsbridge, med Harrods som den mest kjente. Det er ogs\xc3\xa5 en rekke gatemarkeder, som Camden Market, Portobello Road Market og Borough Market.  _NEWLINE_Den store etniske spennvidden i byens befolkning betyr at man finner mat fra de fleste av verdens land. Noen omr\xc3\xa5der er blitt gastronomiske sentre, som Chinatown med sine mange kinesiske restauranter, Brick Lane med mange bangladeshiske og Edgware Road med mange libanesiske og arabiske spisesteder. London har ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt mange indiske restauranter, med mattradisjoner fra alle deler av landet representert. Mange steder avsl\xc3\xb8rer restauranter og butikker hvilke etniske grupper som dominerer i omr\xc3\xa5det. _NEWLINE_Tradisjonelle engelske puber finner man overalt i byen. Flere av dem er kjente og tradisjonsrike steder, som Ye Olde Cheshire Cheese hvor Samuel Johnson var stamgjest og Pillars of Hercules som Charles Dickens nevner i en av sine b\xc3\xb8ker._NEWLINE_Det er mange \xc3\xa5rvisse festivaler og hendelser. Karnevalet i Notting Hill er den karibiske befolkningens st\xc3\xb8rste fest. I november holdes Lord Mayor's Show, en flere \xc3\xa5rhundrer gammel seremoni i forbindelse med utnevnelsen av ny overborgermester i City of London. Trooping the Colour i juni er en milit\xc3\xa6r parade med mye pomp og prakt i forbindelse med monarkens offisielle f\xc3\xb8dselsdag.\n_START_SECTION_\nLitteratur og film\n_START_PARAGRAPH_\nLondon har v\xc3\xa6rt scenen i mange litter\xc3\xa6re verker. Blant de forfatterne som sterkest forbindes med byen er Samuel Pepys, som i sin dagbok blant annet gir en \xc3\xb8yevitneskildring av bybrannen i 1666, og Charles Dickens som beskrev skyggesidene i det viktorianske London. I James Boswells biografiske Life of Johnson foreg\xc3\xa5r handlingen i London, og boken er kilden til et kjent sitat om byen: Samuel Johnson sa at \xc2\xabN\xc3\xa5r en mann er trett av London, er han trett av livet; for i London finnes alt livet kan \xc3\xb8nske\xc2\xbb. Daniel Defoe var ogs\xc3\xa5 fra London, og skrev i sin Journal of the Plague Year en skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6r beretning om pesten i London 1665. William Shakespeare tilbrakte store deler av sitt liv i byen, noe ogs\xc3\xa5 hans samtidige kollega Ben Jonson gjorde. Arthur Conan Doyles romaner om Sherlock Holmes har satt tydelige spor, blant annet er adressen 221b i Baker Street hvor den fiktive hovedpersonen bodde innredet som museum. Tor \xc3\x85ge Bringsv\xc3\xa6rd sin roman Den som har begge beina p\xc3\xa5 jorda st\xc3\xa5r stille foreg\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 i London. _NEWLINE_Den britiske filmindustrien har v\xc3\xa6rt sentrert omkring London, med st\xc3\xb8rre studioer i Pinewood, Shepperton, Elstree og Leavesden kort vei utenfor byen. Sv\xc3\xa6rt mange filmer har handling lagt til London. London Film Festival holdes hvert \xc3\xa5r i oktober._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 en rekke skoler innen teaterkunst, som Central School of Speech and Drama, London Academy of Music and Dramatic Art og Royal Academy of Dramatic Art. Mange av de mest kjente britiske skuespillerne er utdannet ved en av disse h\xc3\xb8yskolene.\n_START_SECTION_\nIdrett\n_START_PARAGRAPH_\nLondon har v\xc3\xa6rt vertskap for sommer-OL tre ganger, i 1908, 1948 og i juli 2005 ble byen tildelt sommer-OL 2012, og London ble den f\xc3\xb8rste byen som har arrangert OL tre ganger. I forbindelse med sommer-OL 2012 ble det bygd et nytt sportskompleks, Olympiaparken i London i Stratford i \xc3\x98st-London. London var ogs\xc3\xa5 stoppested for fakkelstafetten til sommer-OL 2008, og ogs\xc3\xa5 vertskap for British Empire Games i 1934. ._NEWLINE_Fotball er Londons mest popul\xc3\xa6re idrett med seks klubber i Premier League (Arsenal, Chelsea, Crystal Palace,Tottenham Hotspur, Fulham og West Ham), og fem klubber i de lavere divisjonene i The Football League (Brentford, Millwall, Queen's Park Rangers, Charlton Athletic, AFC Wimbledon). En unders\xc3\xb8kelse av Twitter-meldinger etter geografisk omr\xc3\xa5de viser at byen er sv\xc3\xa6rt delt hva gjelder favorittlag. I vest dominerer Chelsea, i nord Arsenal og i s\xc3\xb8r Crystal Palace. I \xc3\xb8st er det sv\xc3\xa6rt delt, med blant annet bitter rivalisering mellom Millwall og West Ham. Men ogs\xc3\xa5 Charlton har mange fans i \xc3\xb8st.  _NEWLINE_Fotball har v\xc3\xa6rt spilt i London siden middelalderen; den f\xc3\xb8rste dokumentasjonen for dette er fra 1314, da spillet ble forbudt. I det 16. \xc3\xa5rhundre skal Richard Mulcaster, rektoren p\xc3\xa5 St Paul's School, ha organisert den tidlige mobbfotballen til et regulert spill med lag og dommere. Londonborgeren Ebenezer Cobb Morley var i 1863 blant grunnleggerne av Football Association, og var en av de f\xc3\xb8rste som foreslo et styrende organ innen idretten. Han skrev de f\xc3\xb8rste moderne fotballreglene i sitt hjem i Barnes. _NEWLINE_London har ogs\xc3\xa5 fem rugbyklubber i Aviva Premiership (Harlequins, London Irish, London Wasps, London Welsh og Saracens); riktignok er det bare Harlequins og Saracens som har egen hjemmebane i Stor-London mens de andre tre  leier baner av fotballag utenfor London: London Irish spiller i Reading, London Wasps spiller i Wycombe og London Welsh spiller i Oxford. Byen har flere rugbylag i lavere ligaer. _NEWLINE_Wembley Stadium er den nasjonale fotballarenaen, og er ogs\xc3\xa5 finalebane for FA Cup, Ligacup, Football League Trophy og FA Trophy. Twickenham Stadium er den nasjonale rugbyarenaen, med en kapasitet p\xc3\xa5 82\xc2\xa0000 tilskuere. _NEWLINE_De viktigste cricketbanene er Lord's i St John's Wood og The Oval i Kennington. _NEWLINE_Wimbledon Tennis Championships er et av de mest kjente \xc3\xa5rlige idrettsarrangementene i London. Andre \xc3\xa5rvisse arrangementer er London Marathon med rundt 35\xc2\xa0000 deltagere og Oxford vs. Cambridge Boat Race p\xc3\xa5 Themsen mellom Putney og Mortlake."