b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Thiis-Evensen\n_START_SECTION_\nUtdanning og forskning\n_START_PARAGRAPH_\nThiis-Evensen vokste opp i Porsgrunn og tok examen artium i Skien i 1964. Deretter begynte han i 1966 \xc3\xa5 studere ved Arkitekth\xc3\xb8gskolen i Oslo. I 1972 tok han diplomeksamen med avhandlingen Axis. En interpretasjon av aksialiteten i romersk arkitektur. \xc3\x85ret etter tok han grunnfag  i kunsthistorie og klassisk arkeologi fra Universitetet i Oslo, og i 1973 ble han ansatt som amanuensis og fra 1978 f\xc3\xb8rsteamanuensis i aritekturteori og arkitekturhistorie ved h\xc3\xb8gskolen.  _NEWLINE_I 1983 ble Thiis-Evensen dr.philos. ved Universitetet i Oslo med avhandlingen Arkitekturens uttrykksformer. Arbeidet baserer seg p\xc3\xa5 at arkitekturens grunnformer gjenkjennes ut ifra v\xc3\xa5re grunnleggende kroppserfaringer, og at det er disse vi spontant \xc2\xaboverf\xc3\xb8rer\xc2\xbb til omgivelsene og gj\xc3\xb8r dem meningsfulle. Forskningstemaet ble ble fulgt opp med boken Byens uttrykksformer i 1992. I 1989 ble han utnevnt til professor ved Lunds universitet i Sverige, og siden 1992 har han v\xc3\xa6rt professor i arkitekturteori og arkitekturhistorie ved AHO.\n_START_SECTION_\nFormidling\n_START_PARAGRAPH_\nI 1968 ble han kjent som debattant da han stilte seg kritisk til prosjekteringen av Bekkefaret kirke i Stavanger. Han har siden 1970-\xc3\xa5rene deltatt i formidling av arkitektur og i 1995 skrev han den f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6reboken i arkitekturhistorie for den videreg\xc3\xa5ende skolen.  _NEWLINE_Fra 2007 har Thiis-Evensen ledet formidlingsprosjektet Veiene fra Roma som er et samarbeidsprogram mellom Universitetet i Oslo ved Det norske institutt i Roma, og AHO. Programmet henvender seg til norsk kultur- og n\xc3\xa6ringsliv som med utgangspunkt i Roma tilbyr korte studiereiser til europeiske hovedsteder der temaet er arkitektur, bykultur og kunst betraktet som uttrykk for skiftende samfunn og ideer gjennom tidene.\n_START_SECTION_\nProsjektering\n_START_PARAGRAPH_\n1976 var Thiis-Evensen sammen med arkitekt Jan Sigurd \xc3\x98stberg, ansvarlig for rehabiliteringen av Sankt Olav domkirke i Oslo samt St. Svithun kirke i Stavanger alene i 1983. St. Svithuns kirkebygg fra 1983 ble regnet som Stavangers mest gjennomf\xc3\xb8rte postmoderne bygning. _NEWLINE_P\xc3\xa5 oppdrag fra Byplankontoret i Oslo, stod Thiis-Evensen i 1987 bak en helhetsanalyse av Oslo sentrum. Fra 2001-2005 var han fagansvarlig for \xc2\xabHovedstadsaksjonen\xc2\xbb, med ansvar for opprustingen av Oslo Sentrum mot selvstendighetsjubileet i 2005. Dette samlede arbeidet f\xc3\xb8rte til en estetisk helhetsplan for Oslo Sentrum, vedtatt av bystyret i 2009.   _NEWLINE_I 1994 hadde Thiis-Evensen ansvaret for utarbeidelsen av arkitekturpremissene for De olympiske leker p\xc3\xa5 Lillehammer, og fra 1992-1998 utarbeidet han arkitekturpremissene for ombyggingen av Slottet og andre kongelige og statlige eiendommer. I 2015 har han hatt ansvar for designutformingen av Norges f\xc3\xb8rste innend\xc3\xb8rs slalombakke p\xc3\xa5 L\xc3\xb8renskog utenfor Oslo._NEWLINE_Thiis-Evensen var medlem av Norsk kulturr\xc3\xa5d 1994-1998 og i 2006 ble han utnevnt til ridder av Republikken Italias fortjenstorden. I 1989 ble Thomas Thiis-Evensen tildelt Fritt Ords honn\xc3\xb8r for fremragende kulturjournalistikk og i 1994 mottok han Oslo bys kunstnerpris. I 2014 ble Thiis-Evensen tildelt St. Hallvard-medaljen, Oslo kommunes h\xc3\xb8yeste utmerkelse.'