b'\n_START_ARTICLE_\nPhishing\n_START_PARAGRAPH_\nPhishing, p\xc3\xa5 norsk ogs\xc3\xa5 kalt nettfiske eller phiske, er en betegnelse p\xc3\xa5 digital snoking eller \xc2\xabfisking\xc2\xbb etter sensitiv informasjon, som passord eller kredittkortnummer. Uttrykket kommer fra engelsk fishing, der f-en er erstattet med \xc2\xabph\xc2\xbb, som er vanlig hackersjargong._NEWLINE_Denne formen for datakriminalitet er i rask utvikling. De som st\xc3\xa5r bak utvikler stadig nye metoder og phiskeredskaper, som ikke n\xc3\xb8dvendigvis er beskrevet nedenfor eller p\xc3\xa5 anti-phishing-nettsteder.\n_START_SECTION_\nFramgangsm\xc3\xa5te\n_START_PARAGRAPH_\nEn vanlig framgangsm\xc3\xa5te er at en person sender en e-post og utgir seg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fra for eksempel en stor bank. E-posten sendes ut til en rekke personer og opplyser for eksempel om at det er problemer med noen kredittkort fra den banken. Problemet kan imidlertid, if\xc3\xb8lge e-posten, l\xc3\xb8ses lett ved \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge en vedlagt lenke til en nettside, svare p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l der og fylle inn personalia og kredittkortinformasjon. Denne informasjonen brukes s\xc3\xa5 til \xc3\xa5 tappe kredittkortet for penger._NEWLINE_Det hele gj\xc3\xb8res mer troverdig ved at e-posten ser ut som den er fra en anerkjent bank og at nettsiden man kommer til ser helt ut som de offisielle nettsidene til denne banken._NEWLINE_I tillegg kan e-posten for eksempel bruke et skript som f\xc3\xb8rst \xc3\xa5pner bankens faktiske nettsider og deretter et mindre vindu, som angriperen laster fra sin server, hvor adressefeltet ikke er synlig. Dette gj\xc3\xb8r at det for mange ser ut som man er kommet inn p\xc3\xa5 bankens nettsider, og det f\xc3\xb8les tryggere \xc3\xa5 fylle inn den aktuelle informasjonen. Og selv om de fleste kanskje ikke lar seg lure, tilsier \xc2\xabde store talls lov\xc2\xbb at s\xc3\xa5 mange blir lurt at denne formen for datakriminalitet har vist seg l\xc3\xb8nnsom._NEWLINE_Andre framgangsm\xc3\xa5ter er at den f\xc3\xb8rste henvendelsen kommer via chat / lynmeldinger eller telefon. Henvendelsen kan gi seg ut for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fra en kjent programvare- eller sikkerhetsleverand\xc3\xb8r (for \xc3\xa5 vekke tillit) og opplyse om at det er problemer med din datamaskin, noe de skal hjelpe deg \xc3\xa5 l\xc3\xb8se. Deretter guides du til nettsteder eller andre handlinger der m\xc3\xa5let er at du skal gi fra deg vital informasjon (identitet, passord, bankinformasjon osv.) som s\xc3\xa5 kan misbrukes.\n_START_SECTION_\nSpear phishing\n_START_PARAGRAPH_\nSpear phishing (spydphiske) er en selektiv, avansert og sofistikerte form for phishing. Den retter seg ofte mot bedrifter. Angriperen samler inn informasjon p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd, for eksempel om kunde, leverand\xc3\xb8r, avtaler og samarbeidspartnere. Denne informasjonen brukes s\xc3\xa5 til \xc3\xa5 bygge kredibilitet i en e-post, ved \xc3\xa5 referere til interne ting og navn som er kjent for mottageren.\n_START_SECTION_\nBeskyttelse\n_START_PARAGRAPH_\nDet finnes flere ulike programmer p\xc3\xa5 nett for deteksjon av phishing. Nye versjoner av de mest popul\xc3\xa6re nettleserne (Internet Explorer, Firefox, Opera og Chrome) har beskyttelser mot dette. Likevel er ogs\xc3\xa5 brukeroppl\xc3\xa6ring meget viktig for \xc3\xa5 beskytte seg best mulig. I tvilstilfeller kan en bruker f.eks. kontakte banken eller den institusjonen som e-posten utgir seg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fra. Hvis en henvendelse besvares pr. e-post, b\xc3\xb8r e-postadressen skrives inn manuelt, og ikke ved \xc3\xa5 klikke \xc2\xabSvar\xc2\xbb fra den tvilsomme meldingen.'