b'\n_START_ARTICLE_\nNovembergrunnloven\n_START_SECTION_\nBakgrunnen for Novembergrunnloven\n_START_PARAGRAPH_\nNorge hadde sommeren 1814 mobilisert sitt forsvar til kamp mot en makt som if\xc3\xb8lge Kieltraktaten hadde f\xc3\xa5tt landet overdratt under sin konge. Kieltraktaten hadde riktignok etablert Norge som selvstendig stat, men bestemt at den skulle forenes med den svenske under felles konge. Den svenske tronarvingen Karl Johan hadde under fredsforhandlingene i desember 1813 opprinnelig \xc3\xb8nsket at Norge skulle bli \xc2\xabinnlemmet\xc2\xbb (\xc2\xabinf\xc3\xb6rlivat\xc2\xbb) i Sverige, men trolig mottok han fra Norge utover vinteren rapporter om selvstendighetsbestrebelsene. Det ble derfor nedfelt i Kieltraktaten at Norge skulle forbli et kongerike og at de nasjonale institusjoner som var etablert per 14. januar 1814 skulle videref\xc3\xb8res. Dette innbefattet domstolene, Universitet og en de-facto sentralbank, men ikke egen nasjonalforsamling eller regjering._NEWLINE_Norges avvisning av Kieltraktaten hadde minimal st\xc3\xb8tte utenfor landets grenser. De mest radikale juristene i Riksforsamlingen og p\xc3\xa5 Stortinget fastslo allerede i 1814 - med henvisning til naturretten etter Hugo Grotius og Jean-Jacques Rousseau - at Kieltraktaten ikke var bindende for Norge, fordi kontrakten mellom nordmennene og kong Frederik VI ble brutt da Danmark frasa seg herred\xc3\xb8mmet over Norge. Naturrettsl\xc3\xa6ren ans\xc3\xa5 i et slikt tilfelle at Kongen hadde sagt opp samfunnskontrakten med folket, og at suvereniteten dermed var falt tilbake til folket og at en ny, suveren stat dermed var etablert. _NEWLINE_Etter en kort krig med svensk fremgang i \xc3\x98stfold ble det innledet fredsforhandlinger p\xc3\xa5 Moss 8.-9. august. Gjennom sine forhandlere tilb\xc3\xb8d Karl Johan Norge \xc3\xa5 beholde sin Grunnlov, etter at den var endret for \xc3\xa5 bli tilpasset norsk union med Sverige. Vilk\xc3\xa5ret var at Christian Frederik m\xc3\xa5tte abdisere og overlate statsstyret til regjeringen (statsr\xc3\xa5det). Med Mossekonvensjonen 14. august avtalte partene v\xc3\xa5penstillstand fram til 14 dager etter at Stortinget var innkalt og Grunnloven revidert. Sverige satte en s\xc3\xa5 kort frist for \xc3\xa5 legge press p\xc3\xa5 Stortinget. I tillegg til \xc3\xa5 endre Grunnloven skulle Stortinget ogs\xc3\xa5 forhandle med svenskene om unionsvilk\xc3\xa5rene og velge Carl XIII til norsk konge. _NEWLINE_Sverige anerkjente ikke Christian Frederik som norsk konge og som legitim forhandlingsmotpart i Moss, og derfor forhandlet de formelt med den norske regjering, selv om Christian Frederik hele tiden befant seg i kulissene og r\xc3\xa5dslo med sine statsr\xc3\xa5der. Svenskene gikk med dette alts\xc3\xa5 lenger enn Kieltraktaten og anerkjente regjeringen som lovlig representant for Norge, og dermed indirekte ogs\xc3\xa5 Grunnloven. Denne svenske anerkjennelsen var i tr\xc3\xa5d med visse muntlige tilsagn som Karl Johan hadde gitt i l\xc3\xb8pet av Napoleonskrigene. Det var likevel utvilsomt selve krigf\xc3\xb8ringen som ga Norge forhandlingsposisjon, hvor statsinstitusjoner opparbeidet f\xc3\xb8r sommeren 1814 ogs\xc3\xa5 kom til \xc3\xa5 bli videref\xc3\xb8rt - inklusive en egen norsk regjering. Mossekonvensjonen var da dramatisk annerledes enn avtalen som ble inng\xc3\xa5tt uten norsk deltakelse i Kiel. Norge skulle n\xc3\xa5 v\xc3\xa6re en likeverdig part i en forhandlet personalunion med Sverige, ikke et lydrike. B\xc3\xa5de prinsippet og innholdet i 17. mai-grunnloven ble godtatt gjennom Mossekonvensjonen. _NEWLINE_Noen vesentlige norske krav ble godtatt fra svensk side. Kiel-traktaten er overhodet ikke nevnt i Mossekonvensjonen, siden Norge ikke anerkjente den. For ytterligere \xc3\xa5 bekrefte at Kiel-traktaten ikke var det statsrettslige grunnlaget, ble Karl XIII bare titulert som Sveriges konge, ikke som \xc2\xabSveriges og Norges konge\xc2\xbb, slik han hadde kalt seg etter 14. januar.\n_START_SECTION_\nStortingsforhandlingene\n_START_PARAGRAPH_\nKong Christian Frederiks siste embetshandling var som avtalt i Mossekonvensjonen \xc3\xa5 sammenkalle et overordentlig Storting til m\xc3\xb8te i Christiania 7. oktober. M\xc3\xb8tet ble holdt i den nybygde aulaen til Oslo katedralskole i Dronningens gate 15. Bare 79 av de 112 representantene fra Eidsvoll m\xc3\xb8tte, og hele 50 av disse var embedsmenn. Det var f\xc3\xa5 b\xc3\xb8nder til stede, siden det ikke var stilt de samme krav om bonderepresentasjon som ved valgene til Riksforamlingen. P\xc3\xa5 grunn av sykdom orket ikke Christian Frederik \xc3\xa5 \xc3\xa5pne Stortinget. Det gjorde i stedet statsr\xc3\xa5det, og Stortinget valgte sorenskriver Wilhelm Frimann Koren Christie til president og Lauritz Weidemann til sekret\xc3\xa6r. _NEWLINE_Christie hadde v\xc3\xa6rt Riksforsamlingens sekret\xc3\xa6r p\xc3\xa5 Eidsvoll og ble n\xc3\xa5 valgt til \xc3\xa5 lede forhandlingene med de seks svenske utsendingene. Den svenske delegasjonen ble ledet av grev Gustaf af Wetterstedt (som ogs\xc3\xa5 hadde ledet svenskenes delegasjon i Kiel i januar) og bestod ellers av Mathias Rosenblad, Baltzar von Platen, Gustaf Fredrik Wirs\xc3\xa9n, Adolf G\xc3\xb6ran M\xc3\xb6rner, Carl von Rosenstein, og Johan David Valerius. Tre dager ut i m\xc3\xb8tet sendte Stortinget en delegasjon p\xc3\xa5 25 til Bygd\xc3\xb8y, hvor de mottok Christian Frederiks abdikasjon. _NEWLINE_V\xc3\xa5penhvilen utl\xc3\xb8p natt til 21. oktober, og innen denne tid maktet nordmennene \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjennomslag for \xc3\xa5 beholde Grunnloven med en relativt sterk norsk stortings- og regjeringsmakt, en relativt begrenset kongemakt sammenliknet med 17. mai-grunnloven, norsk budsjett- og inntektskontroll, samt utsettelse av kongevalget til etter at Grunnloven var vedtatt. Innen fristen vedtok Stortinget \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i union og kunne deretter bruke uken fra 26. oktober til 4. november til selve grunnlovsrevisjonen. De svenske utsendingene godtok utkastet den 4. november, og Stortinget kunne samme dag vedta Grunnloven og velge Carl XIII til norsk konge . Allerede 10. november m\xc3\xb8tte Karl Johan i Stortinget i Kristiania og avla Kongens ed p\xc3\xa5 hans vegne. _NEWLINE_Sverre Bagge og Knut Mykland legger stor vekt p\xc3\xa5 betydningen av at Norge fikk valgt et eget Storting, vedtatt en egen Grunnlov, etablert en egen regjering og et konstitusjonelt monarki, allerede f\xc3\xb8r Karl Johans krigsvante soldater kunne sendes til Norge for \xc3\xa5 sette ut i livet hovedbestemmelsen i Kieltraktaten om innlemmelse av Norge. Men de forklarer likevel gjennombruddet for en norsk grunnlov hovedsakelig med Karl Johans egne l\xc3\xb8fter om en norsk konstitusjon, og summen av de l\xc3\xb8fter og internasjonale forhold han m\xc3\xa5tte ta hensyn til i en forsiktig tiln\xc3\xa6rming til maktovertakelsen._NEWLINE_ _NEWLINE_De to historikerne mener ogs\xc3\xa5 at Christian Frederik forsto at selvstendighetslinjen var d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mt i og med at stormaktene st\xc3\xb8ttet Sverige og blokaden av norsk handel var gjeninnf\xc3\xb8rt. De tilskriver Christin Frederik rollen som hovedarkitekt bak en Mossekonvensjon som ga vide l\xc3\xb8fter og stort spillerom for norsk selvstendighet og konstitusjonell forhandlingsevne overfor et Sverige man var d\xc3\xb8mt til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i union med._NEWLINE_Da Christian Frederik i juni forstod at norsk selvstendighet ikke kunne f\xc3\xa5 britisk st\xc3\xb8tte, ble Mossekonvensjonen et regissert kompromiss som 14. august fjernet det svenske press mot Norge om en union p\xc3\xa5 Kiel-traktatens premisser. Mossekonvensjonen fjernet ogs\xc3\xa5 det internasjonale presset p\xc3\xa5 Danmark om oppfyllelsen av Kieltraktaten. En dansk historiker konkluderer at det \xc2\xabdet var i h\xc3\xb8j grad Konventionen i Moss, der sikrede Danmarks status som selvst\xc3\xa6ndig nation\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\n17. mai-grunnloven og November-grunnloven - sammenligning av tekstene\n_START_PARAGRAPH_\nI det nedenst\xc3\xa5ende er gjengitt teksten i b\xc3\xa5de 17. mai-grunnloven og Novembergrunnloven. De enkelte paragrafer er gjengitt samt opplysninger om paragrafer i 17. mai-grunnloven som ble endret n\xc3\xa5r Novembergrunnloven ble vedtatt.\n_START_SECTION_\nNovember-grunnloven - fortale og underskrivere\n_START_PARAGRAPH_\nNovember-grunnloven innledes med: _NEWLINE_Kongeriget Norges_NEWLINE_Grundlov_NEWLINE_given i Rigsforsamlingen paa Eidsvold den 17de Mai 1814_NEWLINE_og nu i Anledning af_NEWLINE_Norges og Sveriges Rigers Forening, n\xc3\xa6rmere bestemt_NEWLINE_Norges overordentlige Storthing i Christiania den 4de November 1814._NEWLINE_Vi Norges Rigers Repr\xc3\xa6sentanter ved det den 7de October 1814, if\xc3\xb8lge Kundgj\xc3\xb8relse af 16de August n\xc3\xa6stforhen, i Christiania forsamlede overordentlige Storthing, gj\xc3\xb8re vitterligt:_NEWLINE_Efterat vi, som vor Kundgj\xc3\xb8relse af 21de f. M. viser, havde Dagen forhen, efter modent Overl\xc3\xa6g, besluttet, at Kongeriget Norge for Eftertiden skal, som et selvst\xc3\xa6ndigt Rige, v\xc3\xa6re forenet med Kongeriget Sverige under een Konge, men under Overholdelse af dets Grundlov, med de til Rigets Held og i Anledning af denne Forening n\xc3\xb8dvendige Forandringer, have vi taget disse under n\xc3\xb8ieste Overveielse, og tillige desangaaende underhandlet med de til den Ende, if\xc3\xb8lge den i Moss sluttede Convention af 14de August sidstleden, udn\xc3\xa6vnte Kongelige Commissarier. Thi have vi besluttet, ligesom vi herved beslutte og fasts\xc3\xa6tte, at, istedetfor den af Rigsforsamlingen paa Eidsvold den 17de Mai sidstleden givne Constitution, skulle f\xc3\xb8lgende, deels paa den byggede, deels i Anledning af Foreningen tagne, Bestemmelser, herefter gj\xc3\xa6lde og af alle og enhver Vedkommende agtes og ubr\xc3\xb8deligen efterleves som Kongeriget Norges Grundlov._NEWLINE_Norges Riges Grundlov._NEWLINE_November-grunnloven avsluttes etter paragrafene med: _NEWLINE_Christiania, i Norges overordentlige Storthing, den 4de Novbr. 1814._NEWLINE_Christie_NEWLINE_p:t: Pr\xc3\xa6sident._NEWLINE_L Weidemann_NEWLINE_At forestaaende er overensstemmende med det af os redigerede og i Storthinget vedtagne, samt for Hans Majestet Kongens Commissarier forviste og af dem antagne Concept til Kongeriget Norges Grundlov, det attesteres herved._NEWLINE_Redactions Committeen i Norges overordentlige Storthing den_NEWLINE_11te November 1814._NEWLINE_J. Chr. Berg_NEWLINE_PC Holst_NEWLINE_Nansen_NEWLINE_At Norriges Rikes Grund-Lag, s\xc3\xa5dan den ord f\xc3\xb6r ord f\xc3\xb6reskrifwen st\xc3\xa5r, med f\xc3\xb6rbeh\xc3\xa5ll af Sweriges Rikes St\xc3\xa4nders Constitutionella r\xc3\xa4tt, i de delar, som medf\xc3\xb6ra \xc3\xa4ndring eller jemkningar i Sweriges Rikes Regerings-Form, blifwit afhandlad och beslutad emellan W\xc3\xa5r Aller N\xc3\xa5digste Konung och Herre, Carl den XIIIde, Sweriges, Norriges, G\xc3\xb6thes och Wendes Konung etc. etc. etc., genom os undertecknade Befullm\xc3\xa4gtigade Commissarier, \xc3\xa5 Dess H\xc3\xb6ga w\xc3\xa4gnar, samt Norriges Rikes Urtima StorThing, nu i Christiania f\xc3\xb6rsamladt, warder h\xc3\xa4rmedelst, med w\xc3\xa5ra namns och insegels unders\xc3\xa4ttande, intygadt och bekr\xc3\xa4ftadt._NEWLINE_Christiania den Fjerde dagen i November m\xc3\xa5nad, \xc3\x85ret efter Christi B\xc3\xb6rd, det Ettusende, \xc3\x85ttahundrade och p\xc3\xa5 det Fjortonde._NEWLINE_ _NEWLINE_M. Rosenblad_NEWLINE_(L.S.)_NEWLINE_ _NEWLINE_B; v; Platen_NEWLINE_(L.S.)_NEWLINE_G, af Wetterstedt_NEWLINE_(L.S.)_NEWLINE_G.F. Wirs\xc3\xa9n_NEWLINE_(L.S.)_NEWLINE_A:G:M\xc3\xb6rner_NEWLINE_(L.S.) _NEWLINE_C:v: Rosenstein_NEWLINE_(L.S.)_NEWLINE_  _NEWLINE_J,D, Valerius.\n_START_SECTION_\nNovembergrunnlovens betydning i unionstiden\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let som gjenstod etter Novembergrunnloven, var om det var Kieltraktatens eller Mossekonvensjonens bestemmelser som dannet basis for svenskenes herred\xc3\xb8mme over Norge. Sverige ans\xc3\xa5 fra f\xc3\xb8rste stund Kieltraktaten som den rettslig bindende avtalen som la basis for det svenske overherred\xc3\xb8mme over Norge i unionstiden, og Mossekonvensjonen som en pragmatisk presisering og regulering av Kieltraktatens bestemmelser. Den svenske historie-og rettsprofessor Oscar Alin ved Uppsala universitet formulerte dette i den s\xc3\xa5kalte Lydrikesl\xc3\xa4ran som oppsummerte og videre p\xc3\xa5virket Sveriges syn p\xc3\xa5 Novembergrunnloven._NEWLINE_ _NEWLINE_Oscar Alin ans\xc3\xa5 det norske Stortinget som rebeller mot sin svenske konge og stat. Han mente at Stortinget pliktet \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re de endringer gjennom Novembergrunnloven som banet veien for union med Sverige, for \xc3\xa5 oppfylle Kieltraktaten. Han mente det l\xc3\xa5 i den svenske monarks suverene rett \xc3\xa5 tillate nordmennene \xc3\xa5 beholde sin grunnlov, uten at det av den grunn endret noe p\xc3\xa5 Norges status, eller at Norge av den grunn ble en suveren stat. _NEWLINE_Etter dette synet var Novembergrunnloven en p\xc3\xa5lagt og pliktig kodifisering av den sammensmelting med Sverige som Kieltraktaten krevde, og som den svenske kongen tillot nordmennene \xc3\xa5 foreta innenfor de rammer Sverige dikterte i Moss._NEWLINE_I tr\xc3\xa5d med sin hovedoppfatning om at Kieltraktaten etablerte unionen, mente Alin at den norske Grunnloven ikke var en selvstendig norsk konstitusjon, men det f\xc3\xb8rste norske unionsdokumentet. Han mente at Novembergrunnloven ikke var et selvstendig lands konstitusjon, men et unionsdokument som f\xc3\xb8rst ble gyldig etter at Kongen hadde godkjent det. I Alins \xc3\xb8yne var november-stortinget ganske enkelt en forsamling Kongen hadde tillatt for \xc3\xa5 skrive et unionsdokument som han siden skulle godkjenne og gj\xc3\xb8re rettslig gyldig. I forlengelsen av dette fulgte det at ingen endring av den norske grunnloven kunne skje uten gjennom forhandling mellom Norge og Sverige - et syn som aldri fullt dominerte svensk politikk men som sent i unionstiden avf\xc3\xb8dte et krav fra svenske konservative om at Sverige skulle foreta en fullstendig revisjon av grunnloven._NEWLINE_Ludvig Auberts syn var diametralt omvendt, han ans\xc3\xa5 Mossekonvensjonen som en ny, internasjonalt bindende traktat mellom to suverene stater. Ved \xc3\xa5 la det gjenst\xc3\xa5 for Stortinget \xc3\xa5 ratifisere Mossekonvensjonen i oktober, hvilket jo Stortinget teoretisk sett kunne unnlate \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re, mente Aubert og andre tilhengere av J\xc3\xa4mlikhetsteorin at svenskene anerkjente Norges suverenitet og at Novembergrunnloven s\xc3\xa5ledes er en selvstendig stats suverene revisjon av sin egen grunnlov, som avtalt i en folkerettslig bindende konvensjon i Moss. De norske rettsl\xc3\xa6rde mente at Sverige gjennom Mossekonvensjonen oppga bestemmelsene i Kieltraktaten og erstattet denne med en ny, folkerettslig bindende avtale som Stortinget deretter godtok gjennom Novembergrunnloven. Etter dette synet etablerer s\xc3\xa5ledes Novembergrunnloven rammene for den suverene norske staten, som avtalt i Mossekonvensjonen, og uten noen bindinger fra Kieltraktaten.\n_START_SECTION_\nGrunnlov f\xc3\xb8rst, kongevalg siden\n_START_PARAGRAPH_\nDa Stortinget ble samlet i oktober ble det raskt klart at representantene nektet \xc3\xa5 velge Karl XIII til norsk konge straks, f\xc3\xb8rst ville Stortinget vedta en ny grunnlov, og deretter ta stilling til kongevalget (\xc2\xabKonstitution f\xc3\xb6rst, konung sedan\xc2\xbb). Det kom i november til kompromiss: \xc2\xabNorge skulle, s\xc3\xa5som ett sj\xc3\xa4lvst\xc3\xa4ndigt rike, under vissa villkor f\xc3\xb6renas med Sverige under en konung\xc2\xbb, og videre at \xc2\xabKonungavalet icke skulle f\xc3\xb6retagas, innan man blivit enig om de f\xc3\xb6r\xc3\xa4ndringar, som rikets Grundlag skulle underg\xc3\xa5\xc2\xbb._NEWLINE_Svenskene m\xc3\xa5tte motvillig g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utsette kongevalget til etter vedtakelsen av Novembergrunnloven, men if\xc3\xb8lge tilhengerne av lydrikel\xc3\xa6ren innebar dette p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5te noen tilsidesettelse av Kieltraktaten. Alin-skolen mente at Kongen gjennom Mossekonvensjonen bemyndiget Stortinget til \xc3\xa5 sanksjonere de bestemmelser om kongevalg som Kieltraktaten slo fast, gjennom Novembergrunnloven. F\xc3\xb8rst med den svenske kongens bifall av Novembergrunnloven mente Alin-skolen at grunnloven ble gyldig, og unionen ble etablert i tr\xc3\xa5d med Kieltraktaten._NEWLINE_Herman Rydin og tilhengerne av J\xc3\xa4mlikhetsteorin, derimot, ans\xc3\xa5 Stortingets kongevalg i november som unionens etableringspunkt fra norsk side. Kieltraktaten hadde etablert Norge som en selvstendig stat, og denne statens lovlige nasjonalforsamling vedtok f\xc3\xb8rst en selvstendig konstitusjon gjennom Novembergrunnloven. Denne reviderte grunnloven ga stortinget myndighet til \xc3\xa5 velge en ny kongeslekt for Norge. Det var if\xc3\xb8lge Aubert \xc2\xabi hvert Fald kun en Erkjendelse af den samtidig valgte Konge - ikke nogen Erkjendelse af, at Karl XIII allerede var Konge if\xc3\xb8lge ... Kieler-Traktaten\xc2\xbb._NEWLINE__NEWLINE_Ved at den svenske kongen selv formelt tok i mot kongevalget, innebar dette at han p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd ikke kan ha ansett seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Norges konge. Og ved at Stortinget vedtok union p\xc3\xa5 gitte vilk\xc3\xa5r nedfelt i Novembergrunnloven, opparbeidet ogs\xc3\xa5 den lovlige svenske nasjonalforsamlingen en forpliktelse til \xc3\xa5 godkjenne unionen p\xc3\xa5 disse vilk\xc3\xa5rene._NEWLINE_Alin og hans elever mente at nordmennene med Novembergrunnloven vedtok en grunnlov, og en unionstraktat for sammenslutning med Sverige. Den senere Riksakten i 1815 innebar if\xc3\xb8lge dem bare en lov-kodifisering av visse deler av Novembervedtakene, en samling og ordning av alle endringene i ett aktstykke, slik at man slapp \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte endre en rekke grunnlovsbstemmelser samtidig._NEWLINE__NEWLINE_Tilhengerne av J\xc3\xa4mlikhetsteorin mente her tvert imot at Novembergrunnloven utelukkende var en norsk konstitusjon, som ble sanksjonert av Kongen i egenskap av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re norsk konge. Novembergrunnloven var i dette perspektivet utelukkende et anliggende mellom det norske folk og deres valgte konge. F\xc3\xb8rst med Riksakten ble unionen etter dette synet etablert fra begge sider, gjennom godkjennelse i begge landenes nasjonalforsamlinger. De to parlamentene inngikk med Riksakten en ny folkerettslig bindende avtale som alene regulerte hvordan unionens fellesanliggender skulle avgj\xc3\xb8res._NEWLINE__NEWLINE_Riksaktens innledning fastslo at den var \xc2\xabej av vapnen, men av den fria \xc3\xb6vertygelsen tillv\xc3\xa4gabragt\xc2\xbb, og Aubert mente disse formuleringer m\xc3\xa5tte betraktes som \xc2\xabmed Flid Indsatte i statsretslige Dokumenter for at fastslaa den nye Forenings Rets~grundlag\xc2\xbb.'