b'\n_START_ARTICLE_\nJarl\n_START_SECTION_\nJarler i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nJarletittelen er kjent fra bl.a. H\xc3\xa5l\xc3\xb8ygjatal (h\xc3\xa5l\xc3\xb8ygjarler), og Snorre nevner ogs\xc3\xa5 jarlesete i Namdalen (naumd\xc3\xb8lajarler) f\xc3\xb8r Harald H\xc3\xa5rfagres tid. Snorre skriver i Harald H\xc3\xa5rfagres saga (kap. 6) at: \xc2\xabI hvert fylke satte han (kong Harald) en jarl, som skulle d\xc3\xb8mme etter lov og landsrett og kreve inn b\xc3\xb8ter og landskyld; jarlen skulle ha en tredjedel av skatter og skylder til sitt hushold og andre utgifter. Hver jarl skulle ha under seg fire herser eller flere, og hver av dem skulle ha tjue marks veitsle; hver jarl skulle stille seksti h\xc3\xa6rmenn i kongens h\xc3\xa6r, og hver herse tjue mann. Slik hadde kong Harald \xc3\xb8kt skatter og landskyld at jarlene hans hadde mer makt enn kongene hadde hatt f\xc3\xb8r, og da dette ble kjent omkring i Trondheimen, kom mange stormenn til kong Harald og ble hans menn.\xc2\xbb_NEWLINE_A. Bugge nevner at det fantes \xc2\xabskattejarler\xc2\xbb i ynglingekongenes rike, og at kongene i Agder og i Fjordane hadde jarler under seg. Ogs\xc3\xa5 tittelen \xc2\xabherse\xc2\xbb er gammel. Harald H\xc3\xa5rfagres innf\xc3\xb8rte den ordning at han selv skulle innsette jarler og herser, og at disse ble kongens stedfortredere og skatteinnkrevere. Jarlene fikk rett til \xc3\xa5 holde egen hird. Bare hos h\xc3\xa5l\xc3\xb8ygjarlene og m\xc3\xb8rejarlene fortsatte jarletittelen \xc3\xa5 v\xc3\xa6re arvelig._NEWLINE_Blant de f\xc3\xb8rste jarlene som kong Harald innsatte var H\xc3\xa5kon Grjotgarsson ladejarl i tr\xc3\xb8ndelagsfylkene, Ragnvald M\xc3\xb8rejarl p\xc3\xa5 M\xc3\xb8re, Atle jarl i Sognefylke, Rollaug jarl i Namdalen og Sote jarl i Rogaland. I tillegg ble jarletittelen brukt ogs\xc3\xa5 i oversj\xc3\xb8iske riker b\xc3\xa5de under norsk og utenlandsk overherred\xc3\xb8mme, som Orkn\xc3\xb8yene, Northumberland og Normandie._NEWLINE_Etter Harald H\xc3\xa5rfagres d\xc3\xb8d (930) falt landet i noen grad tilbake til sm\xc3\xa5konged\xc3\xb8mmer under stridighetene mellom Eirik Blod\xc3\xb8ks og hans mange br\xc3\xb8dre. Jarlenes betydning som kongelige embetsmenn ble tilsvarende redusert. Ladejarlene hadde imidlertid en spesiell stilling i det f\xc3\xb8rste hundre\xc3\xa5ret etter rikssamlingen. H\xc3\xa5kon Grjotgardsson fungerte periodevis som regent mens kong Harald var utenlands, og hans s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nn H\xc3\xa5kon Sigurdsson ladejarl var reelt sett norsk konge fra 970 til 995._NEWLINE_Olav den hellige hadde bare \xc3\xa9n jarl, med rang etter kongen, men over lendmann. H\xc3\xb8vdingtittelen \xc2\xabherse\xc2\xbb synes \xc3\xa5 ha g\xc3\xa5tt ut av bruk i hans tid og ble erstattet av lendmenn som i st\xc3\xb8rre grad hadde sin makt fra kongen og ikke fra bondesamfunnet._NEWLINE_I Magnus Lagab\xc3\xb8tes regjeringstid s\xc3\xa5 Hirdskr\xc3\xa5en dagens lys. Dens tilblivelse kan antagelig dateres en gang mellom 1273 og 1277. Hirdskr\xc3\xa5en, som ogs\xc3\xa5 er kjent som Hirdloven til Norges konge og hans h\xc3\xa5ndgangne menn, var etter all sannsynlighet et internt verk for kongen og hans h\xc3\xa5ndgangne menn, og kan \xe2\x80\x9dbetraktes b\xc3\xa5de som en forfatnings- og en forvaltningskodeks for det norske rikskonged\xc3\xb8mmet og en vedtektsamling for den norske politiske eliten, med andre ord adelen, i h\xc3\xb8ymiddelalderen\xe2\x80\x9d. I denne loven kom det fram hva slags plikter og rettigheter en jarl hadde, samt hvordan jarler ble utnevnt av kongen, og ikke minst hvem som kunne bli utnevnt til jarl. I Hirdskr\xc3\xa5en skilles det mellom to forskjellige slag jarled\xc3\xb8mme: innlands og skattland._NEWLINE_Jarlene som ble utnevnt i innlandet kunne enten v\xc3\xa6re kongens ektef\xc3\xb8dte s\xc3\xb8nner, ektef\xc3\xb8dte br\xc3\xb8dre eller noen som stod kongen n\xc3\xa6r. Jarlene ble likestilt med hertugene i retter og plikter, men fikk ikke sitte i h\xc3\xb8ysetet ved kongen. Om jarlene i skattlandene refereres det til vilk\xc3\xa5rene som framg\xc3\xa5r av Kong Sverres og Harald (Maddadsson) jarls forliksbrev. Det kan derfor tenkes at den delen i Hirdskr\xc3\xa5en som omtaler jarlene kan spores tilbake til Kong Sverres regjeringstid._NEWLINE_I H\xc3\xa5kon V Magnussons regjeringstid ble det utstedt en rettarbot i 1308, der det ble bestemt at ingen flere menn skulle utnevnes til jarler eller lendmenn. Unntaket var at jarlsnavnet fortsatt kunne gis til kongss\xc3\xb8nner og orkn\xc3\xb8yjarlene._NEWLINE_Den siste jarlen i Norge var erkebiskop J\xc3\xb8rund av Nidaros som d\xc3\xb8de i 1309._NEWLINE_I 1237 ble Skule jarl (B\xc3\xa5rdsson) som den f\xc3\xb8rste i Norge gitt tittelen hertug med h\xc3\xb8yere rang enn jarl.\n_START_SECTION_\nOrkn\xc3\xb8yene\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Harald H\xc3\xa5rfagres saga ga kong Harald Orkn\xc3\xb8yene til Ragnvald M\xc3\xb8rejarl, som igjen ga den videre til sin s\xc3\xb8nn Hallad. Hallad fikk jarlsnavnet av kong Harald, men det tok ikke lang tid f\xc3\xb8r han s\xc3\xa5 seg lei av alle vikingferdene p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Han sa fra seg jarlsnavet og dro tilbake til Norge. Da tok en annen s\xc3\xb8nn av Ragnvald M\xc3\xb8rejarl, Einar, jarlsnavnet p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene. Dette var begynnelsen p\xc3\xa5 en lang rekke jarler p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene._NEWLINE_I Sverre Sigurdssons regjeringstid gjorde Harald jarl Maddadsson oppr\xc3\xb8r mot den norske kongen, og etter dette ble Orkn\xc3\xb8yene fratatt Shetlands\xc3\xb8yene, som til da hadde v\xc3\xa6rt lagt under jarlen p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene. Harald jarl ble ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5lagt \xc3\xa5 betale den norske kongen halvparten av alle sak\xc3\xb8rer, i tillegg til at kongen satte sysselmenn p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya.'