b'\n_START_ARTICLE_\nMolnes naturreservat\n_START_PARAGRAPH_\nMolnes naturreservat p\xc3\xa5 Vigra ble opprettet i 2002. Vernet inng\xc3\xa5r i en verneplan for havstrender og elvedelta i M\xc3\xb8re og Romsdal._NEWLINE_Form\xc3\xa5let med vernet er \xc3\xa5 sikre et omr\xc3\xa5de med sjelden sammensett og et variert strandlandskap med blant annet kalkkrevende vegetasjon og med flere orkid\xc3\xa8arter.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nBerggrunnen i omr\xc3\xa5det er dominert av gneis som vanligvis gir grunnlag for en fattig og n\xc3\xb8ysom vegetasjon. Den bratte nordskr\xc3\xa5ningen av Molnesfjellet er likevel ikke d\xc3\xa5rligere enn at flere kalkkrevende arter vokser i lien. En interessant del er flygesand-feltet ved foten av fjellet.\n_START_SECTION_\nVelutviklet rullesteinstrand\n_START_PARAGRAPH_\nSteinen var i hovedsak avsett som morenemateriale under den siste istiden._NEWLINE_For 12 000 \xc3\xa5r siden trakk isen seg tilbake, og den ytterste delen av kysten var fri for is. P\xc3\xa5 grunn av iskappens tyngde, hadde landet blitt presset ned. Da istyngden var borte, steig landet. P\xc3\xa5 det meste gikk havet i omr\xc3\xa5de 40 meter h\xc3\xb8yere enn dagens niv\xc3\xa5. B\xc3\xb8lgene har omformet de opphavlige moreneavsetningane til de strandavsetningene som man finner i dag. Det fineste materialet er vasket ut og transportert til lavere niv\xc3\xa5. Steinen som ligger igjen er presset og slipt mot hverandre av b\xc3\xb8lgene og har etter hvert f\xc3\xa5tt den karakteristiske runde formen. N\xc3\xa5r b\xc3\xb8lgene presser p\xc3\xa5, kommer b\xc3\xa5de stein og sand i bevegelse.\n_START_SECTION_\nNaturlandskap og dyre- og planteliv\n_START_PARAGRAPH_\nNoe av det mest s\xc3\xa6rpregede er de kalkrike skjelsandomr\xc3\xa5dene og sanddyner med sv\xc3\xa6rt artsrik vegetasjon. Omr\xc3\xa5det er et gammelt kulturlandskap. Driftshistorien gir grunn til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 ut fra at det er sl\xc3\xa5tt og storfeltbelte gjennom sv\xc3\xa6rt lang tid som hovedsakelig har funnet vegetasjonen og som de rike orkid\xc3\xa8f\xc3\xb8rekomstene er et resultat av. Sau har spilt en stor rolle p\xc3\xa5 Molnesfjellet._NEWLINE_Fra Naustvika til B\xc3\xa5revika er det et jevnt belte med ett\xc3\xa5rig meldetangvoll. Man finner ogs\xc3\xa5 sandstorr og litt sandgrunn. Sandgrunn er sjeldent i fylket. Som naturbeitemark er dette et av de biologisk sett mest verdifulle omr\xc3\xa5dene i fylket. Verdiene er s\xc3\xa6rlig knyttet til artsrikdommen av sopp og planter. Det er funnet 55 arter beitemarksopp og mer enn 40 plantearter som er regnet som naturengplanter._NEWLINE_Dette er h\xc3\xb8ye tall for et omr\xc3\xa5de der vegetasjonen er p\xc3\xa5virket av beite, og det er ikke blitt registrert s\xc3\xa5 mange arter i den kategorien noe annet sted i fylket.\n_START_SECTION_\nPlanter\n_START_PARAGRAPH_\nAv sjeldne planter for fylket, og delvis nasjonalt, er bakkes\xc3\xb8te, bakkeveronika, bitters\xc3\xb8te, blankburkne, bl\xc3\xa5storr, brudespore, marin\xc3\xb8kkel, purpurmarihand og ormetunge. Molnes er trolig den eneste funnplassen i fylket for de to sistenevnte. Til n\xc3\xa5 er det funnet to r\xc3\xb8dlistearter (15 sopp, 1 lav og 10 planter). I omr\xc3\xa5det er det ogs\xc3\xa5 funnet sjeldne mosearter.\n_START_SECTION_\nFugler\n_START_PARAGRAPH_\nTjeld, sandlo og gravand er hekkefugler. Ellers er omr\xc3\xa5det av interesse i trekktidene og om vinteren. Fugl som beiter i tangvollene er blant annet steinvender, fj\xc3\xa6replytt, sandlo og myrsnipe.\n_START_SECTION_\nGammel bosetting\n_START_PARAGRAPH_\nDet skal ha v\xc3\xa6rt bosetting p\xc3\xa5 Heland, lengst \xc3\xb8st p\xc3\xa5 reservatet, i eldre tid. Der er ogs\xc3\xa5 et gravfelt fra jernalderen like ved Heland som Riksantikvaren har registrert og fredet. Omr\xc3\xa5det har i senere tid v\xc3\xa6rt nytte til sl\xc3\xa5tt og beite og til \xc3\xa5kerbruk, blant annet til dyrking av korn, poteter, gulrot, tulipaner og krokus til 1960-tallet.'