b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Ottavio Pitoni\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nPitoni begynte \xc3\xa5 studere musikk i Roma som fem\xc3\xa5ring, \xc3\xa5tte \xc3\xa5r gammel var han korsanger i kirken S. Giovanni de Fiorentini, senere ved SS. Apostoli. Til hans senere l\xc3\xa6rere regnes Francesco Foggia. I 1673 ble Pitoni kapellmester i Monterotondo og 1674 i Assisi. Der fordypet han seg i Palestrinas verker. \xc3\x85ret etter var han ved kollegiatskirken S. Marco i Roma, hvor han virket til sin d\xc3\xb8d. Samtidig var han aktiv ved andre romerske kirker, eksempelvis ved S. Apollinare, kirken til Collegium Germanicum, fra 1692 som organist og fra 1696 som kapellmester i S. Lorenzo i Damaso, fra 1708 til 1719 i S. Giovanni i Laterano, deretter ved Cappella Giulia i Peterskirken._NEWLINE_Fra 1696 til 1731 var han ogs\xc3\xa5 i tjeneste hos kardinal Pietro Ottoboni. I 1709 avviste han et tilbud om \xc3\xa5 bli Alessandro Scarlattis etterf\xc3\xb8lger som kapellmester ved S. Maria Maggiore._NEWLINE_Til Pitonis mest kjente elever h\xc3\xb8rer Leonardo Leo, Francesco Feo, Francesco Antonio Bonporti, Girolamo Chiti, Ant\xc3\xb3nio Teixeira og Francesco Durante._NEWLINE_Pitoni forfattet en rekke musikkteoretiske skrifter. I sine siste leve\xc3\xa5r engasjerte han seg i en intensiv brevveksling med den Bologna-baserte Padre Martini.\n_START_SECTION_\nVerk\n_START_PARAGRAPH_\nPitoni var en sv\xc3\xa6rt produktiv komponist og etterlot seg mer enn 3500 kirkemusikalske verk, mange i Palastrinas stil. Mange av Pitonis manuskripter oppbevares i \xc2\xabSantinisamlingen\xc2\xbb i Di\xc3\xb6zesanbibliothek M\xc3\xbcnster. Sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 av hans instrumentalverk er bevart.'