b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xa9vaudan\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEtter den romerske erobringen av omr\xc3\xa5der ble gabalenes gamle hovedstad Anderitum bevart under navnet Gabalum (n\xc3\xa5 Javols)._NEWLINE_I middelalderen var omr\xc3\xa5det kjent som Pagus Gabalum, og ble underlagt grevskapet Toulouse. I 1096 dro greven av Toulouse p\xc3\xa5 korstog, og overlot den \xc3\xb8stlige delen av G\xc3\xa9vaudan til biskopen av Mende. Byen Mende hadde i l\xc3\xb8pet av det 10. \xc3\xa5rhundre erstattet Javols som religi\xc3\xb8st og administrativt senter. Den vestlige delen av G\xc3\xa9vaudan utgj\xc3\xb8rde visegrevskapet Gr\xc3\xa8zes._NEWLINE_Biskop Adalbert av Mende bestemte seg for \xc3\xa5 utnytte den manglende interessen for omr\xc3\xa5det fra verdslige makthavere, og bad kong Ludvig VII om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 overf\xc3\xb8rt den verdslige autoritet over omr\xc3\xa5det. Dette ble gitt i Bulle royale du G\xc3\xa9vaudan. G\xc3\xa9vaudan ble derigjennom det f\xc3\xb8rste okstitansktalende omr\xc3\xa5det som nominelt ble underlagt den franske monarken. Biskopen av Mende fikk tittelen greve av G\xc3\xa9vaudan, og kunne sl\xc3\xa5 mynt og holde rettssaker. Nominelt var G\xc3\xa9vaudan en del av Languedoc, men hadde sine egne myndigheter til 1789._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av det 16. \xc3\xa5rhundre var omr\xc3\xa5det sv\xc3\xa6rt velst\xc3\xa5ende, ikke minst p\xc3\xa5 grunn av at flere pilegrimsveier gikk gjennom omr\xc3\xa5det. Men omkring 1550 ble den protestantiske grupperingen camisardene en maktfaktor der, og en serie relig\xc3\xb8st motiverte kriger raserte G\xc3\xa9vaudan._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det ble ogs\xc3\xa5 hardt rammet under begge verdenskriger i det 20. \xc3\xa5rhundre.'