b'\n_START_ARTICLE_\nKlaus Egge\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nEgge ble f\xc3\xb8dt i Gransherad (n\xc3\xa6r Notodden) i Telemark. Han studerte ved Musikkonservatoriet i Oslo, og tok organisteksamen der i 1929. Etter dette studerte han bl.a. komposisjon under Fartein Valen. I tiden 1937\xe2\x80\x9338 studerte han under professor Walter Gmeindl ved Musikkh\xc3\xb8gskolen i Berlin.\n_START_SECTION_\nKomponist\n_START_PARAGRAPH_\nKlaus Egge var en viktig figur i norsk kulturliv. Han var formann i Norsk Komponistforening i perioden 1945\xe2\x80\x9372, og var det ogs\xc3\xa5 i Norges kunstnerr\xc3\xa5d, TONO, Statens Musikkr\xc3\xa5d og Norges Nasjonale Musikkomit\xc3\xa9. I tillegg var han styremedlem i Nordisk Komponistr\xc3\xa5d og International Music Council. Han fikk Statens kunstnerl\xc3\xb8nn fra 1949. I 1972 ble han tildelt Norsk kulturr\xc3\xa5ds \xc3\xa6respris. Egge ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1958 og fikk kommand\xc3\xb8rkorset i 1977. I 1970 ble han tildelt Den islandske falkeorden._NEWLINE_Egges produksjon deles gjerne inn i tre perioder, selv om visse karakteristika som polyfoni og sterk rytmisk driv preger hele hans kompositoriske virke. Fram til 1945 st\xc3\xa5r folkemusikken sentralt b\xc3\xa5de hva melodikk og komposisjonsteknikk ang\xc3\xa5r. Motivutforming og rytmikk er tydelig inspirert av norsk sl\xc3\xa5ttemusikk kombinert med polyfoni og klassisk form. Klaververkene Draumkv\xc3\xa6-sonate og Fantasi i Halling, som regnes som norsk standardrepertoar idag, stammer begge fra den f\xc3\xb8rste perioden._NEWLINE_Etter krigen blir trekkene fra norsk folkemusikk mindre utpreget til fordel for et mer universelt tonespr\xc3\xa5k. Han beholder sine rene diatoniske linjer, gjerne kombinert med krasse dissonanser. Likevel er det mest karakteristiske for denne perioden hans utvikling av en metamorfoseteknikk, hvor motivene gjennomg\xc3\xa5r stadige forvandlinger. Denne teknikken n\xc3\xa5r sitt h\xc3\xb8ydepunkt i cellokonserten fra 1966 hvor 1. sats har f\xc3\xa5tt betegnelsen Preludio metamorfico._NEWLINE_Den siste perioden var preget av tolvtoneteknikk. Det skjer f\xc3\xb8rste gang i symfoni nr. 4  Sinfonia sopra BACH-EGGE op. 30, skrevet p\xc3\xa5 bestilling av Detroit Symphony Orchestra i 1967. Rekketeknikker benytter han b\xc3\xa5de i symfoni nr. 5, klaverkonserten og bl\xc3\xa5sekvintetten fra 1976._NEWLINE_Av Egges st\xc3\xb8rre verker kan nevnes fem symfonier, tre klaverkonserter, en fiolinkonsert og en cellokonsert. Kammermusikkverkene har ogs\xc3\xa5 en sentral posisjon: en strykekvartett, en klavertrio, to bl\xc3\xa5sekvintetter, en fiolin-sonate og en rekke klaververker. Han var ogs\xc3\xa5 en betydelig vokalkomponist og har sanger og korverker b\xc3\xa5de a capella, med klaver og med orkester. Av st\xc3\xb8rre korverker b\xc3\xb8r i f\xc3\xb8rste rekke nevnes Sveinung Vreim, et stort symfonisk epos for soli, kor og orkester, basert p\xc3\xa5 fortellingen om Sveinung Vreim i diktverket Jonsoknatt av Hans Henrik Holm. Egges verker oppn\xc3\xa5dde hyppige fremf\xc3\xb8relser i s\xc3\xa5vel Europa som USA._NEWLINE_Han er far til vokalisten Guri Egge og skuespiller Ketil Egge.'