b'\n_START_ARTICLE_\nHesthamar skrivargard\n_START_PARAGRAPH_\nHesthamar er en tidligere embetsmannsg\xc3\xa5rd som ligger rundt 4 kilometer nordvest for Utne i Ullensvang herad, Hordaland. Sorenskriverg\xc3\xa5rden er en av de eldste og mest autentiske i Norge.\n_START_SECTION_\nEtablering\n_START_PARAGRAPH_\nSkrivargarden ble kj\xc3\xb8pt av bygdefolket fra futen Lauritz Johnsen p\xc3\xa5 Torsnes i 1637, knappe 50 \xc3\xa5r etter at sorenskriverembete ble etablert i 1591. P\xc3\xa5 tross av at almuen hadde investert i g\xc3\xa5rden m\xc3\xa5tte de betale skrivertoll, noe som f\xc3\xb8rte til en \xc3\xa5relang strid.\n_START_SECTION_\nHovedhuset\n_START_PARAGRAPH_\nHovedhuset er en 1 \xc2\xbd-etasjes t\xc3\xb8mmerbygning med hvitmalt, liggende staffpanel og stort saltak tekket med teglpanner. Bygningen er rundt 16 meter lang og 10 meter bred. Fasaden mot nordvest domineres av en spissgavlet ark. Mot s\xc3\xb8r\xc3\xb8st preges bygningen av svalgangen og en dobbelfl\xc3\xb8yet inngangsd\xc3\xb8r. Hovedhuset som st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden i dag ble oppf\xc3\xb8rt i 1723 av sorenskriver Jens Fabricius. I 1733 overtok Johan Sechmann Fleischer (1702\xe2\x80\x931789) embete og g\xc3\xa5rden. Han bygde p\xc3\xa5 huset og ga bygningen den utforming den har idag._NEWLINE_Stilmessig preges bygningsdetaljene av regence og rokokko, samt noen eldre innslag av barokk.\n_START_SECTION_\nEierskifter\n_START_PARAGRAPH_\nBygningen ble brukt som embetsmannsg\xc3\xa5rd fra 1637 til 1790, da skrivargarden ble flyttet til Helleland ved Lofthus. Hesthamar fikk en rekke ulike eiere i tiden fram til 1882, da Kinsarvik Sparebank overtok g\xc3\xa5rden. I 1888 ble g\xc3\xa5rden overdratt vederlagsfritt til Ullensvang fattigstyre. I 1902 overtok kommunen skj\xc3\xb8te p\xc3\xa5 eiendommen og brukte denne som fattigg\xc3\xa5rd og fattighjem for 20 personer. I 1923 ble hovedbygningen p\xc3\xa5 Hesthammer Fattiggaard fredet som kulturminne av Riksantikvaren. G\xc3\xa5rden ble i 1935 stilt til r\xc3\xa5dighet for Hardanger Jordbruks- og fruktdyrkingsskule. Skolen ble nedlagt i 1957 og i noen \xc3\xa5r ble bruket drevet av heradet selv, f\xc3\xb8r det i 1960 ble paktet bort til andre. Etter avtale med kommunen disponerte filosof Arild Haaland huset mellom 1973-2005.'