b'\n_START_ARTICLE_\nJotunheimen\n_START_SECTION_\nGeografi, geologi, landskap\n_START_PARAGRAPH_\nJotunheimen avgrenses av Valdresflya og Sjoa i \xc3\xb8st, Bygdin, Tyin i s\xc3\xb8r, Sognefjellet og B\xc3\xb8verdalen i vest og Kvittingskj\xc3\xb8len i nord._NEWLINE_Jotunheimen best\xc3\xa5r av flere fjellomr\xc3\xa5der atskilt av breskapte U-daler, flere av dem med innsj\xc3\xb8er. Fjellomr\xc3\xa5dene ligger i 1800\xe2\x80\x932400 meters h\xc3\xb8yde, mens de fleste dalene ligger over skoggrensen i en h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 1000\xe2\x80\x931400 meter over havet._NEWLINE_De viktigste fjellomr\xc3\xa5dene er Galdh\xc3\xb8piggmassivet (ogs\xc3\xa5 kalt Ymisfjell) og Sm\xc3\xb8rstabbtindan i vest og Hurrungane i s\xc3\xb8rvest, tindene mellom Gjende og Bygdin, ogs\xc3\xa5 kalt Gjendealpene, i s\xc3\xb8r, Memurutindmassivet i \xc3\xb8st og Glittertindmassivet i nord. I tillegg til disse omr\xc3\xa5dene er det mer frittst\xc3\xa5ende fjell, spesielt sentralt og s\xc3\xb8r i Jotunheimen._NEWLINE_Fjellomr\xc3\xa5dene skiller seg i hovedtrekk fra \xc3\xb8st til vest ved at toppene i vest er spissere og mer t\xc3\xa6ret av isbreer, enn de i \xc3\xb8st. Hurrungane i s\xc3\xb8rvest har mange av de spisseste toppene i Norge._NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste og mest spesielle dalen i Jotunheimen er Utladalen, der elven Utla har skapt en kl\xc3\xb8ft dypt inn  fra \xc3\x85rdal i syd med en rekke hengende daler til begge sider. Andre st\xc3\xb8rre daler i Jotunheimen er Leirdalen, Visdalen, Veodalen og Gjende med Memurudalen._NEWLINE_Bergartene i Jotunheimen ble i hovedsak dannet i periodene silur og devon for ca. 400 millioner \xc3\xa5r siden, som en del av den kaledonske fjellkjeden. Disse bergartene som tilh\xc3\xb8rer Jotundekket, ble skj\xc3\xb8vet over grunnfjellet som bare finnes flekkvis og langs kanten av fjellheimen._NEWLINE_Den dominerende bergarten i Jotunheimen er gabbro._NEWLINE_Landskapsformene er dannet ved breerosjon under og etter siste istid med u-daler, raviner og morener.\n_START_SECTION_\nFlora og fauna\n_START_PARAGRAPH_\nDe rikeste plantefjellene ligger i de nordlige og \xc3\xb8stlige delene av Jotunheimen, der berggrunnen er l\xc3\xb8se, kalkrike skifer og kalkstein. Ogs\xc3\xa5 i omr\xc3\xa5der med gabbro er det et rikt planteliv._NEWLINE_Planten issoleie er blitt funnet p\xc3\xa5 2370 meters h\xc3\xb8yde p\xc3\xa5 Galdh\xc3\xb8piggen, noe som er h\xc3\xb8yderekord i Norge for planter.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSpor etter mennesker finnes fra 2000 f. Kr. ved vannene Tesse, Tyin og Vinstre._NEWLINE_Blestergroper for utvinning av jern fra 400 e. Kr. er funnet i Visdalen, ved Sjodalsvann, Tesse og Randsverk._NEWLINE_Navnet Jotunheimen ble f\xc3\xb8rst tatt i bruk av Aasmund Olavsson Vinje, som gikk mye i omr\xc3\xa5det i 1860-\xc3\xa5rene. Det var vitenskapsfolk (som Keilhau), kunstnere som Flintoe og Carpelan, studenter, og velst\xc3\xa5ande engelskmenn og nordmenn som utover mot 1900-tallet gjorde Jotunheimen kjent for noe mer enn bare \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en stor hvit og ukjent flekk p\xc3\xa5 kartet. Carpelans akvarell Utsikt fra Murklopph\xc3\xb8gda p\xc3\xa5 Filefjell mot nord er trolig den f\xc3\xb8rste kunstneriske avbildningen av Hurrungene og Jotunheimen. Kj\xc3\xb8reveien mellom Christiania og Bergen gikk over Murklopph\xc3\xb8gda (\xc3\xa5pnet 1793) og ga utsyn mot disse \xc2\xabKjempefjellene\xc2\xbb som inntil da var ukjent for byborgerne. Senere laget b\xc3\xa5de Carpelan og Flintoe tegninger eller maleri etter Keilhaus skisser fra omkring 1820._NEWLINE_F\xc3\xb8r dette var omr\xc3\xa5det kjent som Jotunfjeldene, et navn som ble gitt til omr\xc3\xa5det i 1820 av pionerene Christian Peder Bianco Boeck og Baltazar Mathias Keilhau etter m\xc3\xb8nster av Karkonosze-Krkono\xc5\xa1e (tysk: Riesengebirge) (\xc2\xabkjempefjellene\xc2\xbb) mellom Schlesien og B\xc3\xb6hmen. Disse menneskene la turene til ukjente topper, daler og tinder \xe2\x80\x93 noe som bygdefolket p\xc3\xa5 den tiden ikke fant s\xc3\xa6rlig mening i.  _NEWLINE_Navnet Jotunheimen stammer fra norr\xc3\xb8n mytologi, hvor Jotun betyr kjempe, som derfor betyr Kjempenes Hjem. Omr\xc3\xa5det markedsf\xc3\xb8res, sammen med tilst\xc3\xb8tende nasjonalparkomr\xc3\xa5der, som Nasjonalparkriket.\n_START_SECTION_\nBygdefolket\n_START_PARAGRAPH_\nFra gammelt av har fjellet i Jotunheimen blitt utnyttet av bygdefolket til setring og beite for husdyrene, til jakt, fangst og fiske. Fjellet var ogs\xc3\xa5 brukt som ferdselsvei mellom \xc3\xb8st- og vestlandet. Det var ofte lettere for folk \xc3\xa5 ferdes til fots eller p\xc3\xa5 hest langs fjellene \xe2\x80\x93 enn \xc3\xa5 kroke seg fram etter dalene. Spor etter forfedrene sin bruk av fjellet finnes i form av jakt- og fiskebuer bygd i stein, stier som f\xc3\xb8lger de gamle ferdselsveiene, og m.a. som rester etter kull- og tj\xc3\xa6rebrenning.'