b'\n_START_ARTICLE_\nJacques Maritain\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nJacques Maritain var s\xc3\xb8nn av advokaten Paul Maritain og hans hustru Genevi\xc3\xa8ve Favre. Han gikk p\xc3\xa5 skolen Lyc\xc3\xa9e Henri IV og senere p\xc3\xa5 Sorbonneuniversitetet der han studerte naturvitenskap._NEWLINE_Ved Sorbonne m\xc3\xb8tte han Raissa Oumansoff, en utvandret russisk j\xc3\xb8dinne. De giftet seg \xc3\xa5r 1904. Hun blev hans intellektuelle partner som deltok i hans s\xc3\xb8ken etter sannheten._NEWLINE_Ganske snart ble han desillusjonert av scientismen ved Sorbonne. Den kunne ikke, if\xc3\xb8lge Maritain, besvaraede dypere eksistentielle sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l i livet. Etter p\xc3\xa5trykk fra Charles Peguy begynte Maritain og Oumansoff \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Henri Bergsons forelesninger ved Coll\xc3\xa8ge de France. Ved siden av hans dekonstruksjon av scientismen innpreget Bergson i dem f\xc3\xb8lelsen for det absolutte. I 1906 konverterte de til den katolske tro under innflytelse av L\xc3\xa9on Bloy. (Jacques var ud\xc3\xb8pr, med en oppvekst i et protestantisk milj\xc3\xb8.)_NEWLINE_Paret Maritain flyttet til Heidelberg i 1907. Maritain studerte der biologi under Hans Driesch. Dennes teorier omkring neovitalisme appellerte til Maritain p\xc3\xa5 grunn av dessas n\xc3\xa6rhet til Bergson. P\xc3\xa5 denne tid ble Raissa syk, og mens hun frisknet til igjen introduserte deres \xc3\xa5ndelige r\xc3\xa5dgiver, en dominikanermunk ved navn Humbert Cl\xc3\xa9rissac, henne til Thomas av Aquinos skrifter. Hun ble s\xc3\xa5 intressert at hun i sin tur fikk sin mann til \xc3\xa5 sette seg inn i hans skrifter. I Thomas fant de en mengde innsikter og id\xc3\xa9er som harmonerte med de egne._NEWLINE_Gjennom Thomas av Aquino ble Maritain ledet til \xc2\xabFilosofen\xc2\xbb", Aquinos tilnavn for Aristoteles. Senere, for \xc3\xa5 utvide sie intellektuelle utvikling, fortsatte han med de neoskolastiske forfatterne._NEWLINE_Fra og med 1912 underviste Maritain ved Coll\xc3\xa8ge Stanislas og flyttet senere over til Institut Catholique de Paris. Under det akademiske \xc3\xa5r 1916/1917 underviste han ved Petit S\xc3\xa9minaire de Versailles. I 1933 gav han sine f\xc3\xb8rste forelesninger i Nord-Amerika, ved Pontifical Institute of Mediaeval Studies i Toronto. Han underviste ogs\xc3\xa5 ved Columbia University; p\xc3\xa5 institusjonen for sosial tenkning, ved University of Chicago; ved University of Notre Dame, og ved Princeton University._NEWLINE_\xc3\x85rene 1945-1948 var han Frankrikes ambassad\xc3\xb8r ved Den Hellige Stol (Pavestolen). Deretter returnerte han til Princeton University der han ble professor emeritus 1956. _NEWLINE_Raissa Maritain d\xc3\xb8de i 1960. Fra 1961 levde Maritain med den katolske kongregasjonen Jesu sm\xc3\xa5 br\xc3\xb8dre i Toulouse i Frankrike. Han hadde lenge et innflytelse i ordenen, og ble etterhvert medlem i 1970.\n_START_SECTION_\nVerker og innflytelse\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnlaget for Maritains tanker er Aristoteles og Thomas av Aquino. Maritains filosofi har som grunnlal, akkurat som de nevne forbilders, p\xc3\xa5 bevis om det v\xc3\xa6rendee f\xc3\xb8rst og fremst fra sansene og i annen h\xc3\xa5nd det som kan utledes ved en forst\xc3\xa5else av de f\xc3\xb8rste prinsipper (metafysikken av Aristoteles). I grunnen var Maritain en metafysiker som forsvarte filosofien som en vitenskap overgor de som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 degradere den, og l\xc3\xb8ftet opp filosofien som dronningen blant vitenskaper som hadde til oppgave \xc3\xa5 rette til feil i de materialistiske og derfor sekund\xc3\xa6re naturvitenskapene. _NEWLINE_I 1910 ferdigstilte Maritain sitt f\xc3\xb8rstr bidrag til den moderne filosofi en artikkel p\xc3\xa5 28 sider kalt \xc2\xabFornuft og moderne vitenskap\xc2\xbb publisert i Revue de Philosophie. I den advarte han om at naturvitenskapen var p\xc3\xa5 vei til \xc3\xa5 bli en form av guddom og at dens metodologi underga\xc3\xa4vde logikkens og filosofins rolle. _NEWLINE_I 1917 bestilte en komit\xc3\xa9 av franske biskoper en serie h\xc3\xa5ndb\xc3\xb8ker av Maritain som skulle benyttes ved katolske l\xc3\xa6reverk og seminarer. Han skrev og fullf\xc3\xb8rste bare ett av dissa prosjekter, som ble kalt Elements de Philosophie (Introduksjon til filosofi) i 1920. Denne har v\xc3\xa6rt en standardtekst siden das i mange katolske presteseminarer._NEWLINE_Under andre verdenskrig protesterte Maritain mot den politikk som ble f\xc3\xb8rt av Vichyregimet mens han underviste ved the Pontifical Institute for Medieval Studies i Canada._NEWLINE_Hans akademiske skrifter ivaretas av University of Notre Dame som etablerte The Jacques Maritain Center i 1957. Meningen med senteret er \xc3\xa5 oppmuntre studier og forskning omkring Maritains tanker, og utviklingen av dem. _NEWLINE_Maritain har hatt betydning for utviklingen av menneskerettighetserkl\xc3\xa6ringen vedtatt av FN, der hans mest konkrete bidrag var l\xc3\xb8se problemet med forskjellige kulturers brytning mot hverandre. Han hevdaet at det var umulig \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re bruk av eksplisitte filosofiske teorier som grunnlag for erkl\xc3\xa6roingen ettersom dette skulle f\xc3\xb8re til stadige diskusjoner om disses almengyldighet. I stedet foreslo han at man begynte med \xc3\xa5 samle sammen de minste felles praktiske sentrale vurderinger fra de respektive land.'