b'\n_START_ARTICLE_\n\xc2\xabVasa\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1620-tallet hadde Gustav II Adolf v\xc3\xa6rt svensk konge i vel ti \xc3\xa5r. Under Vasa-dynastiet hadde Sverige g\xc3\xa5tt fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et lite og fattig konged\xc3\xb8mme i den nordeuropeiske periferien til en av stormaktene i europeisk politikk. Perioden fra 1611, da Gustav II Adolf etterfulgte sin far Karl IX, fram til 1718 med Karl XIIs d\xc3\xb8d i Halden, g\xc3\xa5r under navnet stormaktstiden i den svenske historien. Det ble en stormaktstid takket v\xc3\xa6re en rekke sterke monarker, og ved etableringen av en militarisert sentralmakt kunne landet utnytte alle sine ressurser for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re krig. Gustav II Adolf som en av de mer krigerske konger i Sveriges historie, hadde sterke h\xc3\xa6rstyrker, men den svenske orlogsfl\xc3\xa5ten var svak._NEWLINE_Den svenske kongen var opptatt med en krig i Polen-Litauen og fulgte samtidig utviklingen av tretti\xc3\xa5rskrigen i Tyskland. Krigen gikk d\xc3\xa5rlig for protestantene, og av strategiske hensyn var det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 skaffe seg kontroll over \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. Dermed m\xc3\xa5tte en sterk \xc3\xb8stersj\xc3\xb8fl\xc3\xa5te etableres for \xc3\xa5 sikre de svenske interesser, blant annet mot Christian IVs Danmark-Norge. Den dansk-norske orlogsfl\xc3\xa5ten var overlegen, og polakkene hadde planer om \xc3\xa5 etablere egne fl\xc3\xa5testyrker. Dessuten hadde styrker lojale mot den katolske Habsburg-keiseren okkupert Jylland, som i likhet med Sverige var et protestantisk omr\xc3\xa5de._NEWLINE_De svenske sj\xc3\xb8krigstyrkene ble rammet av flere tilbakeslag i 1620-\xc3\xa5rene. Et st\xc3\xb8rre forlis fant sted i 1625 da en fl\xc3\xa5testyrke utenfor Rigabukten kom ut for en storm, som f\xc3\xb8rte til at ti skip gikk p\xc3\xa5 grunn og ble \xc3\xb8delagt. Under slaget p\xc3\xa5 Danzigs red 28. november 1627 ble en svensk blokadestyrke angrepet av en st\xc3\xb8rre polsk fl\xc3\xa5testyrke og to skip gikk tapt. Den svenske admiralens flaggskip \xc2\xabTigern\xc2\xbb ble erobret, og \xc2\xabSolen\xc2\xbb ble sprengt av sin egen besetning etter \xc3\xa5 ha blitt entret og nesten tvunget til overgivelse. \xc3\x85ret 1628 var heller ikke heldig, i tillegg til \xc2\xabVasa\xc2\xbb som sank p\xc3\xa5 sin jomfrutur, mistet admiral Klas Fleming flaggskipet \xc2\xabKristina\xc2\xbb i en storm utenfor Danzig, og \xc2\xabRiksnycklen\xc2\xbb gikk p\xc3\xa5 grunn utenfor Viksten. Tapet av disse tre fart\xc3\xb8yene skjedde p\xc3\xa5 mindre enn en m\xc3\xa5ned._NEWLINE_Den svenske sj\xc3\xb8krigsfl\xc3\xa5ten bestod p\xc3\xa5 begynnelsen av 1600-tallet av sm\xc3\xa5 skip, med ett batteridekk utrustet med relativt lette kanoner. Skip av mindre st\xc3\xb8rrelse var billigere enn st\xc3\xb8rre skip, og bedre egnet for eskorte og patruljeoppdrag langs viktige skipsruter. En fl\xc3\xa5te med store skip, med st\xc3\xb8rre bestykning og stridskapasitet, kunne derimot \xc3\xb8ke respekten for Sveriges milit\xc3\xa6rmakt, b\xc3\xa5de hos fiender og allierte. Orlogsskipene i den svenske fl\xc3\xa5ten ble deretter rangert etter st\xc3\xb8rrelse og bestykning i minst fem kategorier; minste skip p\xc3\xa5 100\xe2\x80\x93150 lester, mindre skip p\xc3\xa5 150\xe2\x80\x93200 lester, rette orlogsskip p\xc3\xa5 200\xe2\x80\x93250 lester, stort orlogsskip p\xc3\xa5 300\xe2\x80\x93350 lester og sist regalskip p\xc3\xa5 400\xe2\x80\x93500 lester.\n_START_SECTION_\nKontraktene\n_START_PARAGRAPH_\nDen 23. desember 1624 undertegnet den hollandske skipsbyggeren Henrik Hybertsson og det svenske admiralitetet en kontrakt for \xc3\xa5 bygge fire skip i l\xc3\xb8pet av fire \xc3\xa5r. De to st\xc3\xb8rste fart\xc3\xb8yene skulle ha en lengde mellom stevnene rundt 136 fot (40,4 m) og bredde p\xc3\xa5 34 fot (10,1 m). Hybertsson og broren Arendt de Groot overtok ansvaret for skipsbyggeriet p\xc3\xa5 Skeppsg\xc3\xa5rden med en leiekontrakt (\xc2\xabarrendekontrakt\xc2\xbb) for fire \xc3\xa5r fra 10. januar 1625._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kontrakten ble erstattet av en ny kontrakt undertegnet av kongen, Arendt de Groot og admiralitetet. Kj\xc3\xb8llengden p\xc3\xa5 de to st\xc3\xb8rre skipene ble \xc3\xb8kt til 64 alner (128 fot eller 38,0 m) og prisen ble angitt til 40\xc2\xa0000 riksdaler for hvert skip. Forbildet for de st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8yene var det franske krigsskipet \xc2\xabGalion de Guise\xc2\xbb med et deplasement p\xc3\xa5 1\xc2\xa0200 tonn. Kontrakten ble undertegnet ett \xc3\xa5r f\xc3\xb8r byggingen begynte, ettersom admiralitetet og skipsverftet f\xc3\xb8rst m\xc3\xa5tte forberede seg p\xc3\xa5 prosjektet._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1625 hadde Arendt samlet det meste av t\xc3\xb8mmeret som skulle g\xc3\xa5 til byggingen av de f\xc3\xb8rste to fart\xc3\xb8yene, et st\xc3\xb8rre og et mindre, fra omkringliggende markeder i \xc3\x98stersj\xc3\xb8en; de kongelige skogene og private skogeiere ved Sm\xc3\xa5landskysten og M\xc3\xa4laren. Men skipsbyggeren kunne ikke begynne arbeidet p\xc3\xa5 begge skip samtidig, og tok kontakt med kongen som var i Polen. Henrik Hybertsson hadde ikke fullf\xc3\xb8rt arbeidet p\xc3\xa5 det siste skipet i den foreg\xc3\xa5ende kontrakten, og han ville basere de mindre skipene i den nye kontrakten p\xc3\xa5 skipet p\xc3\xa5 beddingen, og sendte en tegning til kongen._NEWLINE_Skipet, som muligens var \xc2\xabTre Kronor\xc2\xbb, hadde en kj\xc3\xb8llengde p\xc3\xa5 108 fot (32,1 m) og en bredde p\xc3\xa5 24 fot (7,12 m) ved flaket (den flate delen av bunnen). Skipsbyggeren m\xc3\xa5tte ha kongens godkjennelse, og brevet med tegningen ble sendt den 3. oktober av admiral Klas Fleming til kongen._NEWLINE_Natten til 21. september mistet den svenske fl\xc3\xa5ten ti skip i en storm ved Domesn\xc3\xa4s. Kongen sendte da et brev datert 4. november til Klas Fleming, med instruksjoner om \xc3\xa5 be skipsbyggeren begynne arbeidet p\xc3\xa5 de to mindre skipene f\xc3\xb8rst. Tegningene for \xc2\xabTre Kronor\xc2\xbb ble godkjent, og kongen sendte ogs\xc3\xa5 en ny tegning av et st\xc3\xb8rre skip til Stockholm. Den nye tegningen angav at det st\xc3\xb8rre skipet skulle bygges med en kj\xc3\xb8llengde p\xc3\xa5 120 fot (35,6 m) som en forlengelse med 12 fot fra \xc2\xabTre Kronor\xc2\xbb._NEWLINE_Den nye spesifikasjonen for\xc3\xa5rsaket en del problemer p\xc3\xa5 verftet, ettersom den nye malen l\xc3\xa5 mellom m\xc3\xa5lene for de st\xc3\xb8rre og mindre fart\xc3\xb8yene, da t\xc3\xb8mmeret for et mindre og et st\xc3\xb8rre skip allerede var hugd. Hybertsson aksepterte den nye tegningen ettersom man bare hadde t\xc3\xb8mmer nok til et mindre skip, og med \xc3\xb8konomiske problemer p\xc3\xa5 verftet \xc3\xb8nsket man ikke \xc3\xb8kt \xc3\xb8konomisk risiko. I et nytt brev datert 22. februar 1626 forlangte imidlertid svenskekongen at de nye proporsjonene skulle f\xc3\xb8lges.\n_START_SECTION_\nSkipsbyggingen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Skeppsg\xc3\xa5rden l\xc3\xa5 Skeppsholmens varv, et av de fire kongelige verft i Sverige (de andre l\xc3\xa5 i V\xc3\xa4stervik, Nyk\xc3\xb6ping og Kalmar) med Antonius Monier som sjef. Skipsbygger Henrik Hybertsson p\xc3\xa5 verftet kom fra Rijswijk ved Haag i Nederlandene, men hadde arbeidet ved de kongelige verft i Sverige siden 1603, og var kjent som en dyktig fagmann. Sammen med broren Arendt de Groot og Monier hadde skipsbyggeren over fire hundre arbeidere p\xc3\xa5 verftet. T\xc3\xb8mmermenn dro til skogene langs strendene av innsj\xc3\xb8en M\xc3\xa4laren og valgte ut tr\xc3\xa6r med form som ville passe de planlagte skipenes linjer. T\xc3\xb8mmeret ble om vinteren fraktet til Stockholm s\xc3\xa5 skipsbyggingen kunne begynne i januar 1626. I julen 1625 ble imidlertid Hybertsson syk, og arbeidet ble i hans frav\xc3\xa6r ledet av assistenten Hein Jakobsson._NEWLINE_P\xc3\xa5 den tiden brukte man ikke arbeidstegninger slik man gj\xc3\xb8r i dag; skipsbyggingen var basert utelukkende p\xc3\xa5 skipsbyggerens erfaringer og kundens \xc3\xb8nsker. Det var forskjellige byggeteknikker for bygging av store fart\xc3\xb8yer, skipsbyggeren og hans assistent var oppl\xc3\xa6rt i konstruksjonsprinsippet kalt \xc2\xabden hollandske man\xc3\xa9ren\xc2\xbb, som var basert p\xc3\xa5 en sammensmeltning mellom eldre byggeteknikker i Holland og kravellbyggingen. Denne byggemetoden er bedre kjent som klampbygging eller \xc2\xabp\xc3\xa5 klamp\xc2\xbb, ved at man f\xc3\xb8rst konstruerte skipet som en skallkonstruksjon istedenfor \xc3\xa5 starte med en skjelettkonstruksjon._NEWLINE_Etter kj\xc3\xb8lstrekkingen, og etter at for- og akterstevner var satt opp, ble bunnplankene satt p\xc3\xa5 plass og holdt sammen med p\xc3\xa5spikrede \xc2\xabklamper\xc2\xbb, s\xc3\xa5 det utgjorde et skall med opptil tolv bordganger p\xc3\xa5 hver side av kj\xc3\xb8len mot slaget/kimingen (knekken mellom bunn og skipsside p\xc3\xa5 skipet). P\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb er opptil 20\xc2\xa0000 spikerpinner av tre (spijkerpinnen) funnet p\xc3\xa5 bunnseksjonen, som et uomtvistelig bevis for at skipet var klampbygget. Etter at skallet var ferdig, ble klampene knekket av og spikerhullene proppet med trepinner som var hamret tvers gjennom bordlegningen. I kontrast til et skip bygd etter \xc2\xabden engelske man\xc3\xa9ren\xc2\xbb eller s\xc3\xb8reuropeisk kravellbygging, ble ikke spanter brukt som formgivende element p\xc3\xa5 skipet, bunnen og slaget ble i stedet formet med skallet._NEWLINE_Forskjellige byggeteknikker innenfor klampbygging eksisterte for ulike fart\xc3\xb8yer. Det er antatt at byggeteknikken for bygging av st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8yer, \xc2\xabAmsterdam-metoden\xc2\xbb, ble brukt i byggingen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb. Istedenfor s\xc3\xa5kalte mesterbunnstokker eller mesterspanter ble det tatt i bruk geometriske metoder for \xc3\xa5 utforme slaget f\xc3\xb8r bunnstokkene og spantene ble reist. Et \xc2\xabmesterspant\xc2\xbb skulle bestemme formen p\xc3\xa5 slaget og skipssidene, men det er s\xc3\xa5 langt ikke funnet spor etter slike spant p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb. Etter at bordgangene n\xc3\xa5dde slaget, ble bunnstokkene og de nederste spantestykker passet til og satt fast._NEWLINE_Kimingen/slaget p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb  er stort sett formet av sirkelslag med en radius p\xc3\xa5 1,36\xe2\x80\x931,43 meter midtskips. Deretter ble spantestykker montert oppover skipssidene, og langsg\xc3\xa5ende planker ble plassert langs spantene. En fordel med klampbygging er at det er mulig for skipsbyggeren \xc3\xa5 justere bunnformen. Hein Jakobsson gjorde skipet bredere med 1 fot og 5 tommer (cirka 45\xc2\xa0cm), trolig sommeren 1626. En slik justering er ikke mulig ved skjelettbyggingsteknikken._NEWLINE_Det halvferdige skroget ble planket opp i en regul\xc3\xa6r kravellteknikk etter at bunnstokkene og spantene var reist og \xc2\xabinnveden\xc2\xbb ble satt inn. F\xc3\xb8rst ble kj\xc3\xb8lsvinet lagt p\xc3\xa5 plass over bunnstokkene, deretter den innvendige bordkledningen kalt garnering, og sist et meget komplekst system av forsterkninger. Det ble lagt meget grove tverrg\xc3\xa5ende bjelker som kalles \xc2\xabkattespor\xc2\xbb ovenp\xc3\xa5 garneringen og kj\xc3\xb8lsvinet. Kattesporene ligger meget tett p\xc3\xa5 hverandre fra stevn til stevn. Fra kattesporet g\xc3\xa5r massive kn\xc3\xa6r oppover slaget mot dobbeltkn\xc3\xa6r som holder oppe de tverrg\xc3\xa5ende bjelkene som b\xc3\xa6rer dekkene. Skroget er uvanlig kraftig bygget for sin tid, med de mange kattesporene, massive kn\xc3\xa6r og langsg\xc3\xa5ende bjelker. Flere barkholter (tykke hudplanker) ble spikret som ytterkledning ovenp\xc3\xa5 bordgangene. Mot kanonportene i det nedre kanondekket var fire barkholter lagt til f\xc3\xb8r sj\xc3\xb8settingen i v\xc3\xa5ren 1627._NEWLINE_Etter sj\xc3\xb8settingen v\xc3\xa5ren 1627 begynte arbeidet med den \xc3\xb8vre delen av skroget. De kraftige spantene gikk helt opp til tverrbjelkene over det \xc3\xb8vre kanondekket. Dimensjonene p\xc3\xa5 forsterkningene som var lagt inn i kanondekkene for \xc3\xa5 t\xc3\xa5le vekten av kanonene, var meget grove. Det skulle vise seg at skroget over vannlinjen var for kraftig bygget. Skipshistorikeren Fred Hocker kom med en teori om at det var for \xc3\xa5 b\xc3\xa6re vekten av eldre 24-punds kanoner med to tonn stykkvekt._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha bordet helt opp til relingen p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rdekket, som ble satt som et lokk p\xc3\xa5 det \xc3\xb8vre kanondekket, begynte arbeidet p\xc3\xa5 overbygget p\xc3\xa5 akterskipet. P\xc3\xa5 hollandske skip, eller skip bygd etter \xc2\xabden hollandske man\xc3\xa9ren\xc2\xbb, ble de \xc3\xb8verste deler av skroget forut og akterover avsluttet i klink. P\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb er bordkledningen p\xc3\xa5 skansen langs halvdekket og hyttedekket i klink. P\xc3\xa5 l\xc3\xa5ringen ble et dobbelt sett l\xc3\xa5ringsgallerier reist, kledd med kravell og klink._NEWLINE_Deretter ble den lange gallionen montert p\xc3\xa5 forstevnen, og mastene ble satt p\xc3\xa5 plass f\xc3\xb8r fart\xc3\xb8yet ble varpet (halt etter ankeret) til farvannet under det kongelige slottet p\xc3\xa5 Stadsholmen. Etter ett \xc3\xa5rs arbeid ble det den 9. juni 1628, i en rapport til Gustav II Adolf, meldt at \xc2\xabVasa\xc2\xbb var ferdig. Deretter ble ballasten og kanonene tatt ombord._NEWLINE_Ved sj\xc3\xb8settingen hadde skipet en kj\xc3\xb8llengde p\xc3\xa5 130,5 fot, bygd etter \xc2\xabden hollandske man\xc3\xa9ren\xc2\xbb, med en relativt flat bunn. Det var det f\xc3\xb8rste skipet p\xc3\xa5 Gustav Vasas tid som var bygget med to gjennomg\xc3\xa5ende lukkede batteridekk, samt plass for et antall kanoner p\xc3\xa5 \xc3\xb8vre dekk. St\xc3\xb8rre skip med to til tre dekk var bygd i Sverige flere ti\xc3\xa5r tidligere for kongene Erik XIV og Johan III, blant annet storskipene \xc2\xabMakal\xc3\xb6s\xc2\xbb p\xc3\xa5 700 lester og \xc2\xabStora Skeppet\xc2\xbb, som ble sagt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 1200 lester.\n_START_SECTION_\nSkipets navn\n_START_PARAGRAPH_\nSkipet var oppkalt etter den svenske kongefamiliens navn Vasa, som kom i bruk mot slutten av 1500-\xc3\xa5rene og viser til den heraldiske figur i Vasa\xc3\xa6ttens v\xc3\xa5penskjold, en vase eller risvase med samme form som en fasces, en bunt med grener eller kvister. En slik bunt kalles ogs\xc3\xa5 risknippe, som hadde en milit\xc3\xa6r betydning i beleiringskrig. Soldater skulle bruke risknipper som beskyttelse og som underlag for \xc3\xa5 ta seg over fiendens feltbefestninger og vollgraver._NEWLINE_Som for andre skip fra 1600-tallet oppkalt etter symboler, gjenstander eller dyr, ble navnet i bestemt form brukt, det vil si \xc2\xabVasen\xc2\xbb p\xc3\xa5 svensk. Ettersom et enhetlig skriftspr\xc3\xa5k ikke eksisterte p\xc3\xa5 1600-tallet, forekom ulike navneformer som \xc2\xabWasen\xc2\xbb, \xc2\xabWasan\xc2\xbb og \xc2\xabWassen\xc2\xbb._NEWLINE_F\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 1900-tallet ble navneformen \xc2\xabWasa\xc2\xbb etter den kongelige Vasa\xc3\xa6tten brukt om skipet, senere moderniserte i 1990-\xc3\xa5rene til \xc2\xabVasa\xc2\xbb._NEWLINE_Navnet var tidligere brukt p\xc3\xa5 to andre skip, ett som var bygd p\xc3\xa5 1570-tallet, bedre kjent som \xc2\xabSm\xc3\xa5lands Lejonet\xc2\xbb, og ett som var bygd i 1599 og forliste i 1623, men kjent i moderne tid som \xc2\xabRiksvasa\xc2\xbb etter \xc3\xa5 ha blitt oppdaget i 1950-\xc3\xa5rene. Navnet ble brukt to ganger etter tapet av regalskipet i 1628, linjeskipet \xc2\xabWasa\xc2\xbb sj\xc3\xb8satt i 1778 og panserskipet HMS \xc2\xabWasa\xc2\xbb sj\xc3\xb8satt i 1901.\n_START_SECTION_\nUtsmykning\n_START_PARAGRAPH_\nSom det tiltenkte symbolet p\xc3\xa5 den svenske monarkens autoritet, visdom og dyktighet som krigsherre, ble flaggskipet utsmykket med skulpturer som skulle hylle og glorifisere hans makt, samtidig som fienden skulle bli skremt og h\xc3\xa5net._NEWLINE_Skulpturene utgjorde en anselig del av kostnadene ved byggingen av skipet og veide s\xc3\xa5 mye at de til en viss grad hemmet man\xc3\xb8verdyktigheten. Et krigsskip var i de to f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundrer av tidlig moderne tid omhyggelig dekorert av statusgrunner, p\xc3\xa5 tross av fare for skader under sj\xc3\xb8strid. Det hendte at kapteiner fjernet mye av utsmykningen, og p\xc3\xa5 1700-tallet ble den redusert til et minimum._NEWLINE_Dekorasjonene var i renessansens stil med hyllest og idealisering av den romerske og greske antikken, importert til Sverige fra Italia av tyske og nederlandske mestere. De fleste motivene er fra antikkens mytologi, men det er ogs\xc3\xa5 motiver fra Det gamle testamentet og fra oldtidens Egypt. Mange av skulpturene er lagd i en nederlandsk stil som kalles grotesk ornament, med skremmende skapninger som havfruer, villmenn, monstre og tritoner. Inne i skipet er dekoren mye mer sparsom, stort sett begrenset til offiserenes oppholdsrom og \xc2\xabstora kajutan\xc2\xbb for admiralen p\xc3\xa5 \xc3\xb8vre kanondekk._NEWLINE_Spor av maling har blitt funnet p\xc3\xa5 mange skulpturer og andre deler av skipet. Alle skulpturene ble opprinnelig malt i lyse og livlige farger, i noen tilfeller forsterket med bladgull. Sider av gallionen, den utstikkende plattformen under baugsprydet som skj\xc3\xb8t ut fra forstavnen, relingen, taket p\xc3\xa5 l\xc3\xa5ringsgallerier og bakgrunnen p\xc3\xa5 akterspeilet var r\xc3\xb8dmalt med skulpturene i naturlige farger. Tidligere antok man at bakgrunnsfargen var bl\xc3\xa5, og at de fleste skulpturene var helt forgylt, som vist p\xc3\xa5 illustrasjoner av \xc2\xabVasa\xc2\xbb for b\xc3\xb8ker, tidsskrifter og malerier fram til 1990-\xc3\xa5rene. P\xc3\xa5 slutten av 1990-\xc3\xa5rene ble bakgrunnsfargen revidert til r\xc3\xb8d p\xc3\xa5 illustrasjoner og reproduksjoner av skipet. De malte skulpturene p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb representerer blant de siste rester etter den middelalderske skulpturtradisjonen, med sin hang til glorete farger, f\xc3\xb8r barokken med forgylte skulpturer overtok._NEWLINE_Skulpturene er sk\xc3\xa5ret i eik, furu og lind, mange av de st\xc3\xb8rre figurer, som den tre meter lange l\xc3\xb8ven som utgjorde gallionsfiguren, best\xc3\xa5r av flere mindre deler som har blitt sk\xc3\xa5ret hver for seg og deretter satt sammen med jernbolter. Mer enn 500 kunstferdig utsk\xc3\xa5rne figurer er funnet p\xc3\xa5 skipet, mesteparten p\xc3\xa5 akterskipet med gallerier p\xc3\xa5 sidene, og p\xc3\xa5 gallionen (plattformen forut for forstavnen). Skulpturer av Herkules, en eldre og en yngre, ble funnet som hverandres motparter p\xc3\xa5 de nedre gallerier. De representerte motsatte egenskaper av den mytologiske helten, som var meget popul\xc3\xa6r b\xc3\xa5de i antikken og i 1600-tallets Europa._NEWLINE_P\xc3\xa5 akterspeilet finnes mange bibelske og patriotiske motiver. Et spesielt popul\xc3\xa6rt og stadig tilbakevendende motiv er l\xc3\xb8ven, som blant annet er funnet som br\xc3\xb8lende maskaroner p\xc3\xa5 innsiden av samtlige kanonporter; p\xc3\xa5 hver side av riksv\xc3\xa5penet og p\xc3\xa5 toppen av det ti meter h\xc3\xb8ye roret. P\xc3\xa5 hver side av gallionen var det opprinnelige 20 skulpturer (bare 19 har blitt funnet), som viser romerske keisere fra Tiberius til Septimius Severus. Nesten all ikonografi med heltemodige og positive motiver er antatt \xc3\xa5 skulle forbindes med kongen, for \xc3\xa5 glorifisere ham som en absolutt feilfri hersker av Sverige. Den eneste egentlige avbildningen av Gustav II Adolf er plassert p\xc3\xa5 toppen av akterspeilet, og viser en ung gutt med langt, b\xc3\xb8lgende h\xc3\xa5r i ferd med \xc3\xa5 bli kronet av to griffer som representerer hans far Karl XI._NEWLINE_Et lag av dyktige snekkere arbeidet i to \xc3\xa5r for \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re skulpturene og panelene for dekorasjonen av skipet. Det skal ha v\xc3\xa6rt minst seks mestersnekkere med assistanse av et ukjent antall l\xc3\xa6rlinger og medhjelpere. Ingen av skulpturene ble signert av snekkerne, men en av de meste erfarne mestersnekkerne, tyskeren Marten Redtmer, kunne identifiseres ved hjelp av den s\xc3\xa6regne stilen p\xc3\xa5 hans skulpturer. Andre kunstnere, som Hans Clausink, John Didrichson Tijsen (eller Thessen) og muligens Marcus Ledens kan ha v\xc3\xa6rt hyret av verftet for arbeidet, men man har ikke v\xc3\xa6rt i stand til \xc3\xa5 assosiere deres stil med individuelle skulpturer p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb. Den kunstneriske kvaliteten p\xc3\xa5 dekorasjonene varierer, og man har identifisert minst fire s\xc3\xa6regne \xc2\xabstiler\xc2\xbb._NEWLINE_Den eneste kunstneren man med sikkerhet kan forbinde med arbeidet, Marten Redtmer, hadde en stil som er beskrevet som \xc2\xabkraftfull\xc2\xbb, \xc2\xablevende\xc2\xbb og \xc2\xabnaturalistisk\xc2\xbb, noe som kan forbindes med en stor del av figurene, inkludert noen av de viktigste og mest prestisjefylte motiver som gallionsl\xc3\xb8ven, det kongelige v\xc3\xa5penskjoldet og avbildningen av kongen p\xc3\xa5 akterspeilet. To andre stiler beskrives som \xc2\xabelegant [...] litt stereotyp og manieristisk\xc2\xbb, og \xc2\xabtung, rolig, men likevel rik og livlig.\xc2\xbb Den fjerde og siste stilen anses for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re betydelig d\xc3\xa5rligere enn de andre tre. Den regnes som \xc2\xabstiv og rigid\xc2\xbb, muligens utf\xc3\xb8rt av snekkere med mindre kompetanse enn mestersnekkerne.\n_START_SECTION_\nSkipet \xc2\xabVasa\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nSkipet er 47,5 meter langt mellom stevnene, 12 meter bredt og 52 meter h\xc3\xb8yt over stormasten. Samtidige krigsskip var utstyrt med en utstikkende plattform, gallionen, som p\xc3\xa5 1500-tallet var en del av forkastellet. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1600-tallet ble gallionen senket noe og deretter skilt fra forkastellet, som ble bakken. Med gallionen er \xc2\xabVasa\xc2\xbb 61 meter langt, og med baugsprydet blir skipet 69 meter langt. Dypg\xc3\xa5endet (hvor langt ned i vannet skipets skrog stakk) var 4,8 meter._NEWLINE_Seilf\xc3\xb8ringen bestod av ti seil med et samlet areal p\xc3\xa5 1\xc2\xa0275 kvadratmeter, fordelt p\xc3\xa5 tre master: fokkemasten, stormasten og mesanmasten, samt baugsprydet. Riggen hadde tilsammen 11\xc2\xa0700 meter rep. Seilene var laget av hamp og lin, importert fra de beste produsentene i Europa, siden ingen seilmakere i Sverige kunne fremstille seilduk av s\xc3\xa5 h\xc3\xb8y kvalitet. Repene i riggen hadde en vekt p\xc3\xa5 9 tonn._NEWLINE_Besetningen var planlagt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 145 sj\xc3\xb8folk, og med 300 soldater ble totalbesetningen om lag 450 mann. P\xc3\xa5 jomfruturen var 200 mennesker, inkludert kvinner og barn, ombord. Flere dokumenter, blant annet H K M ttz och Cronones Skieps Flotta pro Anno 1628 (Hans Kongelige Majestets og Kronens Skipsfl\xc3\xa5te for \xc3\xa5ret 1628), gjorde en kartlegging av besetningen mulig. Det skulle v\xc3\xa6re seks befalingsmenn i tillegg til admiralen og flere underbefalingsmenn, samt 90 b\xc3\xa5tsmenn og 20 skyttere. I tillegg var det en kokk, fire t\xc3\xb8mmermenn og fire skipsgutter, trompeteren og presten og endel andre. To kompanier med til sammen 30 befal og 270 knekter skulle ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re om bord.\n_START_SECTION_\nStabilitetstesten\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xa5tens sjef, admiral Klas Larsson Fleming, som ledet utrustningen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb, foretok en stabilitetspr\xc3\xb8ve p\xc3\xa5 initiativ av kaptein S\xc3\xb8fring Hansson. 30 mann l\xc3\xb8p tre ganger fra den ene siden til den andre for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 skipet til \xc3\xa5 krenge. If\xc3\xb8lge skipperen J\xc3\xb6ran Matsson, som vitnet under sj\xc3\xb8forklaringen, krenget skipet den f\xc3\xb8rste gangen en plankebredde, den andre gangen to plankebredder, deretter tre plankebredder, f\xc3\xb8r Fleming avbr\xc3\xb8t pr\xc3\xb8ven. Hadde mennene l\xc3\xb8pt flere ganger, ville skipet ha kantret. En normal stabilitetspr\xc3\xb8ve var \xc3\xa5 l\xc3\xb8pe seks ganger fram og tilbake. Etter at \xc2\xabVasa\xc2\xbb p\xc3\xa5 1960-tallet var berget og unders\xc3\xb8kt, ble det regnet ut at skipet ikke t\xc3\xa5lte mer enn 10 graders krengning. Krengningsvinkelen ved tre plankebredder var eksakt 10 grader._NEWLINE_Etterhvert som \xc2\xabVasa\xc2\xbb ble utrustet, ble det oppdaget, blant annet av kapteinene Matsson og Petter Gierdsson, at skipet altfor lett rullet i vannet, et tegn p\xc3\xa5 at det kan v\xc3\xa6re rankt. Matsson hadde ansvaret for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re ballasten om bord, men det var ikke mye plass i skipet, som var \xc2\xabsmalt i botten\xc2\xbb. Kun 120 tonn stein ble tatt inn. Det var viktig at kanonportene ikke skulle ligge for lavt mot vannlinjen, grensen var fire svenske fot (1,19 m), som p\xc3\xa5 orlogsskipet \xc2\xabKronan\xc2\xbb fra 1616. Kanonportene p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb l\xc3\xa5 fire til fire og en halv fot (1,19\xe2\x80\x931,34 m) over vannlinjen.\n_START_SECTION_\nHvorfor sank \xc2\xabVasa\xc2\xbb?\n_START_PARAGRAPH_\nDet var vanlig praksis \xc3\xa5 bygge skrogets \xc3\xb8vre deler i lettere trevirke, mens det ble gjort plass for ballast i bunnen for \xc3\xa5 tynge ned skipet. Som orlogsskip hadde \xc2\xabVasa\xc2\xbb en tung bestykning, kanonene var fordelt p\xc3\xa5 to gjennomg\xc3\xa5ende dekk. Vanlig praksis var \xc3\xa5 ha de tyngste p\xc3\xa5 nedre kanondekk og de lettere p\xc3\xa5 mellomdekk eller \xc3\xb8vre dekk, som et kompromiss mellom skrogets stabilitet og bestykningens samlede stykkvekt._NEWLINE_Det britiske linjeskipet HMS \xc2\xabVictory\xc2\xbb, sj\xc3\xb8satt i 1765 med tre kanondekk, hadde en blandet bestykning med 30-punds kanoner p\xc3\xa5 nedre dekk, 24-punds p\xc3\xa5 mellomdekk og 12-punds p\xc3\xa5 \xc3\xb8vre dekk. Etter at \xc2\xabVasa\xc2\xbb var berget, antok man i begynnelsen at skipet var topptungt p\xc3\xa5 grunn av den enhetlige bestykningen, men den samlede stykkvekten var p\xc3\xa5 bare 468,5 skeppund (62,2 tonn), 5,1\xc2\xa0% av deplasementet. Kanonenes vekt utgjorde vanligvis  mellom 5 og 7 prosent av deplasementet p\xc3\xa5 en todekker eller en tredekker._NEWLINE_Kaptein S\xc3\xb8fring Hansson og admiral Klas Fleming tok risikoen ved \xc3\xa5 seile, i h\xc3\xa5p om at fart\xc3\xb8yet ville f\xc3\xa5 bedre stabilitet ved \xc3\xa5 ta ombord tre hundre mann med utstyr i \xc3\x84lvsnabben. Seilasen fra Stadsholmen til \xc3\x84lvsnabben var kort og i lukket farvann. Den erfarne kaptein Hans Jonsson hadde g\xc3\xa5tt ombord for \xc3\xa5 hjelpe til. Som en av fl\xc3\xa5tens meste erfarne fart\xc3\xb8ysjefer skulle han v\xc3\xa6re dyktig nok til \xc3\xa5 takle et rankt skip. Hverken Hansson eller Fleming visste imidlertid om skipets svakhet, at det var altfor kraftig konstruert og at skroget var topptungt._NEWLINE_Den kraftige konstruksjonen med fire gjennomg\xc3\xa5ende dekk fra topp til bunn: v\xc3\xa6rdekket, \xc3\xb8vre kanondekk, nedre kanondekk og banjerdekket, skyldtes erfaringer som var h\xc3\xb8stet med det f\xc3\xb8rste regalskipet, \xc2\xab\xc3\x84pplet\xc2\xbb, levert til den svenske fl\xc3\xa5ten i 1622. Dette krigsskipet var lengre og st\xc3\xb8rre enn \xc2\xabVasa\xc2\xbb, men skulle vise seg \xc3\xa5 ha et for svakt skrog for den tunge bestykningen og var derfor utsatt for s\xc3\xa5kalt hogging i vannet._NEWLINE_Br\xc3\xb8drene Hybertsson fikk den 10. februar 1625 en reparasjonskontrakt p\xc3\xa5 \xc2\xab\xc3\x84pplet\xc2\xbb, og dermed ble det unders\xc3\xb8kt av skipsbyggeren og Jakobsson. Jakobsson, som overtok ansvaret for byggingen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb, satte inn meget kraftig st\xc3\xb8tte for kanondekkene, p\xc3\xa5 bakgrunn av erfaringene fra \xc2\xab\xc3\x84pplet\xc2\xbb. Kongens krav om en enhetlig bestykning med 24-punds kanoner f\xc3\xb8rte muligens til bruk av for kraftig trevirke. Den vanlige 24-punds kanonen hadde en stykkvekt p\xc3\xa5 mer enn to tonn. Dessuten \xc3\xb8nsket ikke svenskene mindre avstand mellom vannlinjen og de nedre kanonportene._NEWLINE_\xc2\xabVasa\xc2\xbb fikk et for h\xc3\xb8yt tyngdepunkt, oppdriftsenteret, metasenteret, ligger s\xc3\xa5 vidt over tyngdepunktet. At de nedre kanonportene var \xc3\xa5pne under seilasen, bidro til katastrofen. Mer ballast i bunnen ville ha bidratt til \xc3\xa5 senke tyngdepunktet. Den avbrutte stabilitetspr\xc3\xb8ven var en indikasjon p\xc3\xa5 at noe var galt med skipet, og at hun ikke var sj\xc3\xb8dyktig. Etter at skipet ble berget i april 1961, ble det mulig \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke konstruksjonen for \xc3\xa5 finne \xc3\xa5rsaken til stabilitetsprobleme, ved \xc3\xa5 foreta m\xc3\xa5linger av skroget, samt beregne ballastens vekt. Skrogets proporsjoner og form var ikke uvanlig etter normen for bygging av gallioner i perioden. I kontrakten var det spesifisert en kj\xc3\xb8llengde p\xc3\xa5 128 fot (38,0 meter) og en bredde p\xc3\xa5 17 alen (10,1 meter). I virkeligheten fikk \xc2\xabVasa\xc2\xbb en kj\xc3\xb8llengde p\xc3\xa5 130,5 fot (38,72 meter) og en bredde p\xc3\xa5 37,5 fot (11,7 meter)._NEWLINE_Om \xc2\xabVasa\xc2\xbb hadde f\xc3\xa5tt mer ballast, ville avstanden mellom de nedre kanonportene og vannlinjen ha v\xc3\xa6rt mindre enn det som var ansett \xc3\xa5 v\xc3\xa6re normalt. P\xc3\xa5 linjeskipet HMS \xc2\xabVictory\xc2\xbb er denne avstanden omtrent den samme som p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb, men den var litt mindre enn de engelske skipsbyggerne \xc3\xb8nsket ved sj\xc3\xb8settingen i 1765. I sj\xc3\xb8gang vil skipet rulle, og dermed ville b\xc3\xb8lgene komme farlig n\xc3\xa6r kanonportene, som m\xc3\xa5tte stenges ved grov sj\xc3\xb8gang. Et rankt skip vil lettere rulle i vannet og kan ikke fungere effektivt som en artilleriplattform._NEWLINE_Under sj\xc3\xb8forklaringen kunne riksr\xc3\xa5det ikke utpeke skipsbyggeren som den skyldige. Etter \xc3\xa5 ha stilt flere personer, inkludert kaptein Hansson, for retten, begynte man \xc3\xa5 klarlegge hendelsesforl\xc3\xb8pet for katastrofen. Etter \xc3\xa5 ha forh\xc3\xb8rt offiserer, skipsbyggere og eksperter, m\xc3\xa5tte man konkludere med at skipet var godt konstruert, men med gale proporsjoner. Om man skulle hatt mer ballast, ville \xc2\xabVasa\xc2\xbb ha ligget s\xc3\xa5 dypt i vannet at hun ville ha v\xc3\xa6rt ubrukelig som krigsskip._NEWLINE_Den skyldige m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re den som var ansvarlig for proporsjonene, og etter hvert som forh\xc3\xb8rene fortsatte, ble det \xc3\xa5penbart at en skyldig ikke kunne utpekes. Gustav II Adolfs krav og handlinger hadde i all hovedsak f\xc3\xb8rt til problemene. Han hadde kommet med personlige anvisninger og godkjennelser til skipsbygger Hybertsson og dessuten lagt s\xc3\xa5 sterkt press p\xc3\xa5 de ansvarlige for skipet, at admiral Fleming, som visste om stabilitetsproblemet etter stabilitetspr\xc3\xb8ven, ikke hadde annet valg enn \xc3\xa5 adlyde den ut\xc3\xa5lmodige monarken._NEWLINE_Sj\xc3\xb8forklaringen ble avsluttet uten at noen ble d\xc3\xb8mt.\n_START_SECTION_\nBergingen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nBare tre dager etter forliset fors\xc3\xb8kte man \xc3\xa5 berge skipet. Den engelske ingeni\xc3\xb8ren Ian Bulmer, som hadde kommet til Stockholm samtidig med forliset, fikk fullmakt av riksr\xc3\xa5det for bergingsoperasjonen. Detaljene  er lite kjent. Det eneste man oppn\xc3\xa5dde var \xc3\xa5 rette skipet til styrbord, hvilken bare fikk det til \xc3\xa5 synke dypere ned i mudderet p\xc3\xa5 bunnen. Skipet var tungt lastet, og mudderet p\xc3\xa5 bunnen gjorde bergingen vanskelig._NEWLINE_Bergingsteknikken p\xc3\xa5 1600-tallet var enkel, men i prinsippet den samme som under bergingen over tre hundre \xc3\xa5r senere. To skip eller holker ble lagt parallelt p\xc3\xa5 hver side av vraket, utstyrt med rep som ble senket ned i vannet og festet ved hjelp av ankre. De to bergingsfart\xc3\xb8yene ble fylt med vann s\xc3\xa5 de l\xc3\xa5 dypere ned i vannet, og etter at repene var strammet til ble vannet pumpet ut. Dermed steg bergingsfart\xc3\xb8yene, og med dem vraket av bunnen. Vraket ble siden flyttet p\xc3\xa5 grunnere vann for en gjentagelse av prosessen._NEWLINE_Etter flere omganger var vraket l\xc3\xb8ftet opp p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 grunt vann at det kunne settes p\xc3\xa5 grunn og t\xc3\xb8mmes. \xc2\xabVasa\xc2\xbb var ikke for tungt, men det hadde satt seg fast i mudderet, og dermed m\xc3\xa5tte man ha st\xc3\xb8rre l\xc3\xb8ftekraft enn hva som var realistisk med datidens teknologi. Etter gjentatte fors\xc3\xb8k var det blitt klart at det ikke var mulig \xc3\xa5 berge skipet._NEWLINE_30 \xc3\xa5r etter forliset kom Albreckt von Treileben og Andreas Peckell til Stockholm med en ny oppfinnelse; dykkerklokken. Selv om skipet ikke kunne heves, var det stadig viktig \xc3\xa5 berge bestykningen. Ved hjelp av dykkerklokken som ble senket ned med et rep som skulle festes til gjenstander, var det mulig \xc3\xa5 hente ut kanonene. I oktober 1663 begynte arbeidet. For \xc3\xa5 komme inn i skipet ble v\xc3\xa6rdekket i forveien brutt opp av sv\xc3\xb8mmere. Etter tre \xc3\xa5r hadde man berget 53 av den totale bestykningen p\xc3\xa5 64 kanoner. Dette ble beskrevet for ettertiden av italieneren Francesco Negri i hans bok om Skandinavia fra 1700. Med utgangspunkt i boken rekonstruerte Franz\xc3\xa9n og Lars Widding en dykkerklokke i moderne tid, n\xc3\xa5 bevart i Vasamuseet._NEWLINE_Peckell og Treileben hadde ogs\xc3\xa5 berget mye av trevirket i skipet, opptil tretti vognlaster med tre. Flere skulpturer som i dag mangler i skipets utsmykning kan ha v\xc3\xa6rt blant materialene som de berget. Man ser at det mangler en romersk soldat i naturlig st\xc3\xb8rrelse i baugen og en mindre skulptur av Septimus Severus som skal ha st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 babord side. Alle bergingfors\xc3\xb8kene gjorde stor skade p\xc3\xa5 vraket._NEWLINE_Som vrak var \xc2\xabVasa\xc2\xbb eksponert for b\xc3\xa5de naturlige og menneskerelaterte p\xc3\xa5kjenninger ved \xc3\xa5 ligge i innl\xc3\xb8pet til Stockholm. Blant annet var flere tonn slagg og grus fra byggingen av t\xc3\xb8rrdokken ved Beckholmen p\xc3\xa5 1800-tallet dumpet ovenp\xc3\xa5 vrakstedet. Det meste av skansen og v\xc3\xa6rdekket ble presset nedover som et resultat. Spor etter ankre som hadde festet seg p\xc3\xa5 vraket, ble ogs\xc3\xa5 oppdaget. Men de st\xc3\xb8rste skadene kom av naturlig nedbrytning i vannet og mudderet. De mange tusen nagler og bolter av jern i skroget, overbyggene og gallionen var de f\xc3\xb8rste som i tidens l\xc3\xb8p forsvant._NEWLINE_Nesten alt jern p\xc3\xa5 skipet var rustet bort. Av de st\xc3\xb8rste gjenstander som kanonkuler var lite bevart. Annet metall som bronse ble ikke utsatt for den samme nedbrytningen og var derfor i behold. Derimot ble organisk materiale lettere nedbrutt, s\xc3\xa5 av menneskene ombord var bare skjelettene tilbake, sammen med kl\xc3\xa6rne. Kl\xc3\xa6r og gjenstander av l\xc3\xa6r var beskyttet i mudderet og overlevde bedre fram til bergingen p\xc3\xa5 1900-tallet._NEWLINE_Etter at mastene hadde forsvunnet, ble vrakets beliggenhet stort sett glemt fram til midten av 1900-tallet. Et kart fra 1830-tallet i Stockholms stadsmuseums arkiv viste vrakstedet, og Anton Ludwig Fahnehjelm, en marineoffiser, hevdet i 1844 at han hadde funnet vraket. Han \xc3\xb8nsket bergingsrett fra myndighetene, blant annet hadde han lagd seg en dykkerdrakt og deltatt i andre bergingsoperasjoner.\n_START_SECTION_\nGjenoppdagelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen svenske amat\xc3\xb8rmarinarkeologen Anders Franz\xc3\xa9n hadde observert at \xc3\x98stersj\xc3\xb8en hadde s\xc3\xa5 liten saltholdighet at den trespisende pelemarken ikke kunne leve der. Han antok at man kunne finne en rekke vel bevarte vrak og begynte s\xc3\xb8k, basert p\xc3\xa5 gammelt kildemateriale. Flere interessante vrak som \xc2\xab\xc3\x84pplet\xc2\xbb og \xc2\xabLybska Svan\xc2\xbb ble funnet f\xc3\xb8r s\xc3\xb8ket etter \xc2\xabVasa\xc2\xbb begynte i 1950-\xc3\xa5rene. Stort sett alene lette Franz\xc3\xa9n etter vraket i omr\xc3\xa5det hvor \xc2\xabVasa\xc2\xbb skulle ha forlist, men som regel var det nyere etterlatenskaper som damesykler og gryter \xc3\xa5 finne. Sommeren 1956 ble han oppmerksom p\xc3\xa5 et topografisk avvik utenfor Gustav V-dokken p\xc3\xa5 Beckholmen og dro dit._NEWLINE_Den 25. august 1956 fant Anders Franz\xc3\xa9n \xc2\xabVasa\xc2\xbb, vel bevart, st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 bunnen av Stockholms havn. Han hadde brukt hjemmelaget pr\xc3\xb8vetagningsutstyr for \xc3\xa5 hente opp pr\xc3\xb8ver fra bunnen og fant et stykke eiketre som ble tatt med til marinen. Marinen sendte ned dykkeren Per Edwin F\xc3\xa4lting, som bekreftet at Franz\xc3\xa9n hadde funnet vraket. Det var til og med i god stand. Til tross for at vrakets identitet ikke var sikkert, var man overbevist om at det m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re \xc2\xabVasa\xc2\xbb, og oppmuntret av funnet og vrakets tilstand \xc3\xb8nsket Franz\xc3\xa9n \xc3\xa5 f\xc3\xa5 det hevet. Oppdagelsen hadde kommet p\xc3\xa5 rett tidspunkt, bergingsselskaper hadde utviklet ny teknologi som gjorde berging p\xc3\xa5 dypt vann mulig. Dessuten hastet det \xc3\xa5 f\xc3\xa5 reddet vraket fordi skipstrafikken var i vekst.\n_START_SECTION_\nVasaprosjektet\n_START_PARAGRAPH_\nGjenoppdagelsen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb vekket i begynnelsen ikke myndighetenes entusiasme. En juridisk utredning viste at det var Kungl. Marinf\xc3\xb6rvaltningen som hadde det formelle eieransvaret for sunkne orlogsskip, men man var ikke stemt for \xc3\xa5 hente fram en tre hundre \xc3\xa5r gammel feilkonstruksjon. Sj\xc3\xb6historiska museet, som hadde ansvaret for marinarkeologi, ans\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb som en farlig konkurrent for sine aktiviteter. Franz\xc3\xa9n klarte likevel \xc3\xa5 vekke interesse p\xc3\xa5 flere hold. Etter at dykkere hadde inspisert vraket samme h\xc3\xb8st for \xc3\xa5 vurdere tilstanden, ble det klart at det kunne t\xc3\xa5le \xc3\xa5 bli hevet, slik Franz\xc3\xa9n \xc3\xb8nsket._NEWLINE_I januar 1957 ble den s\xc3\xa5kalte Wasa-kommitt\xc3\xa9n dannet med henblikk p\xc3\xa5 \xc3\xa5 heve vraket etter at myndighetene hadde gitt sin godkjenning. Donasjonene str\xc3\xb8mmet inn, og marinen og bergingsselskapet Neptun tilb\xc3\xb8d seg \xc3\xa5 arbeide gratis. Komiteen gjorde en betydelig og viktig innsats under bergingen av \xc2\xabVasa\xc2\xbb, man besluttet at en velpr\xc3\xb8vd metode skulle brukes for hevningen. Akkurat som for tre hundre \xc3\xa5r siden skulle vraket l\xc3\xb8ftes trinn for trinn opp p\xc3\xa5 grunnere farvann. Med bedre dykkerteknologi og st\xc3\xb8rre l\xc3\xb8ftekraft var det mulig. Jernboltene hadde rustet bort, men de gjenv\xc3\xa6rende trenaglene gjorde at skipet stort sett kunne heves i ett stykke._NEWLINE_Dykkere utstyrt med h\xc3\xb8ytrykksslanger spylte gjennom mudderet og gravde ut seks tunneler under skroget. Det var et meget farlig arbeid i bekm\xc3\xb8rke p\xc3\xa5 30 meters dyp, for ballaststein kunne bryte gjennom det morkne skroget og rase ned i tunnelene, og de topografiske forholdene var meget vanskelige fra f\xc3\xb8r. Fra h\xc3\xb8sten 1956 til april 1961 gjennomf\xc3\xb8rte 36 dykkere fra marinen 2\xc2\xa0000 dykk p\xc3\xa5 til sammen 4\xc2\xa0500 timer. I mer enn 1\xc2\xa0500 dykkertimer m\xc3\xa5tte marinedykkere trenge seg ned i mudderet i en 80 x 100 centimeter bred tunnel, 33 meter under havoverflaten og 22 meter vannrett inn i tunnelen, uten \xc3\xa5 kunne snu._NEWLINE_Under ledelse av Per Edvin F\xc3\xa4lting klarte marinedykkerne \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re arbeidet uten alvorlige ulykker. Det rikt dekorterte akterspeilet hadde falt av og sunket ned i mudderet; av den grunn er det ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlig godt bevart. Dykkerne fant galleriene og hele akterkastellet etter at disse hadde l\xc3\xb8snet fra skipet._NEWLINE_Etter to \xc3\xa5rs arbeid var bergingsskipene \xc2\xabSleipner\xc2\xbb og \xc2\xabAtlas\xc2\xbb p\xc3\xa5 vrakstedet og ble lagt parallelt p\xc3\xa5 sidene av vraket. To store pongtonger, \xc2\xabOden\xc2\xbb og \xc2\xabFrigg\xc2\xbb med seks kraner hver, ble fort\xc3\xb8yd langs fart\xc3\xb8yene. Fra kranene p\xc3\xa5 den ene pongtongen ble seks st\xc3\xa5lvaiere trukket gjennom tunnelene og opp til den andre pongtongen. Den f\xc3\xb8rste hevingen begynte i august 1959, og etter 27 dager var vraket flyttet fra 32 meters dyp til 16 meters dyp i Kastellholmsviken. Deretter kunne arbeidet med \xc3\xa5 t\xc3\xb8mme skipet og hente opp tusenvis av gjenstander begynne p\xc3\xa5 grunnere farvann. I ett og et halvt \xc3\xa5r gjorde man seg klar for det siste l\xc3\xb8ftet. Gjennom fjernsyn kunne over 40 millioner mennesker i \xc3\xa5tte europeiske land den 26. august 1960 observere bergingsarbeidet av en kanon fra \xc2\xabVasa\xc2\xbb i l\xc3\xb8pet av en time._NEWLINE_Avfall, slagg og slam ble fjernet fra det \xc3\xb8vre dekket av dykkere som arbeidet med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re skroget s\xc3\xa5 vanntett som mulig. Alle kanonporter ble lukket med spikre, og den \xc3\xb8delagte akterstevnen ble forsterket og tettet. Jernbolter som hadde rustet vekk hadde etterlatt flere tusen hull i skroget, som dermed m\xc3\xa5tte plugges p\xc3\xa5 nytt. Det siste l\xc3\xb8ftet i hevningen av vraket begynte 8. april 1961, og om morgenen den 24. april 1961 br\xc3\xb8t det gamle vraket overflaten. Presse fra mange land sammen med 400 inviterte gjester p\xc3\xa5 prammer og b\xc3\xa5ter samt flere tusen tilskuere langs kaiene s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 mens \xc2\xabVasa\xc2\xbb kom opp av vannet. Deretter ble skipet plassert p\xc3\xa5 en pongtong som ble slept til Kung Gustav V-t\xc3\xb8rrdokken p\xc3\xa5 Beckholmen._NEWLINE_Fra 1961 sto \xc2\xabVasa\xc2\xbb i en midlertidig bygning p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden kalt Wasavarvet, som ble \xc3\xa5pnet for publikum den 16. februar 1962. Under \xc3\xa5pningsseremonien ble det skutt salutt fra to kanoner som kom fra \xc2\xabVasa\xc2\xbb. De bes\xc3\xb8kende kunne se skipet fra to etasjer mens konserveringen av det gamle treet i vraket p\xc3\xa5gikk. For \xc3\xa5 hindre treet fra \xc3\xa5 t\xc3\xb8rke ut og smuldre opp, og dermed \xc3\xb8delegge konstruksjonen, ble det brukt polyetylenglykol (PEG). I 1981 ble det besluttet at en permanent bygning for skipet skulle oppf\xc3\xb8res, og det f\xc3\xb8rste spadetaket ble tatt i 1987. Allerede i desember 1988 ble \xc2\xabVasa\xc2\xbb f\xc3\xb8rt inn i bygningen mens det var under bygging. Den ble offisielt \xc3\xa5pnet i 1990 med navnet Vasamuseet._NEWLINE_333 \xc3\xa5r etter forliset er \xc2\xabVasa\xc2\xbb etter bergingen i 1961 det best bevarte eksempel p\xc3\xa5 1600-tallets skipsbyggerkunst og maritime krigsteknologi.\n_START_SECTION_\nFunngjenstander\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabWasa\xc2\xbb hadde fire bevarte dekk, to batteridekk, banjerdekket og nederste dekk. Under bergingsoperasjonen m\xc3\xa5tte arkeologene arbeide raskt med \xc3\xa5 t\xc3\xb8mme skipet s\xc3\xa5 konserveringen kunne starte med en gang, den f\xc3\xb8rste uken m\xc3\xa5tte de arbeide p\xc3\xa5 skift hele d\xc3\xb8gnet. Det \xc3\xb8vre kanondekket var meget rotete med mye materiale som hadde kommet dit, blant annet fra v\xc3\xa6rdekket som hadde blitt brutt opp av bergingsmenn og menneskerelatert virksomhet gjennom \xc3\xa5rhundrene. Det ble funnet mange interessante gjenstander, blant dem en kiste som rommet personlige eiendeler, inkludert en filthatt, syverkt\xc3\xb8y, en kam, to par sko, en enslig sko, hansker, en tresleiv, en rekke mynter og noen mindre eiendeler. Funngjenstandene vitner om det enkle livet for en sj\xc3\xb8mann fra 1628. Det ble funnet en gullring under inngangen til kanondekket fra v\xc3\xa6rdekket._NEWLINE_Flere tusen gjenstander ble funnet inni skipet, blant annet fra admiralkahytten, hvor et brettspill med terninger og mark\xc3\xb8rer ble funnet sammen med et bordur som m\xc3\xa5lte hel- og halvtimer, trolig tilh\xc3\xb8rende viseadmiral Erik J\xc3\xb6nsson Kr\xc3\xa4mer. Tallerkener av tinn, fyrfat og gr\xc3\xb8nnskimrende drikkeglass samt drikkekanner av tinn og spiseredskap som skjeer og kniver av tinn, jern eller s\xc3\xb8lv fra kapteinens vitrine. Permer etter tre b\xc3\xb8ker ble ogs\xc3\xa5 funnet, antakelig en salmebok, en b\xc3\xb8nnbok og en bibel for daglige b\xc3\xb8nner for hele besetningen. Av bestykningen p\xc3\xa5 64 kanoner er bare tre kanoner funnet, de fleste ble berget p\xc3\xa5 1600-tallet. Et interessant funn var fiskeutstyr med blylodd som hadde initialene E. D._NEWLINE_P\xc3\xa5 nedre kanondekk ble en mann funnet fastklemt under en kanonlavett som kan ha revet seg l\xc3\xb8s, hans kl\xc3\xa6r, inkludert bukse, jakke, sko, str\xc3\xb8mper og lue av vadmel, var bevart. P\xc3\xa5 banjerdekket var utstyr etter t\xc3\xb8mmermannen og barberen ombord p\xc3\xa5 \xc2\xabVasa\xc2\xbb, blant annet en beholder som rommet rester av saltet kj\xc3\xb8tt som t\xc3\xb8mmermannen hadde tatt med seg. P\xc3\xa5 det samme dekket ble rester av t\xc3\xb8y funnet i et rom mellom mesanmasten og stormasten. Etter at dette var tatt ut, viste det seg at det var seilduk, den eneste bevarte fra 1600-tallet. To kraftige ankerkabler som unngikk nedbrytning etter \xc3\xa5 ha blitt dynket med tj\xc3\xa6re fra en t\xc3\xb8nne p\xc3\xa5 banjerdekket, ble funnet sammen med de tilh\xc3\xb8rende ankrene som ogs\xc3\xa5 l\xc3\xa5 i mudderet._NEWLINE_Nederst i skipet kom arkeologene til ballaststeinen som under kantringen hadde presset opp det underste dekket. Det hadde fungert som lasterom for besetningens matforsyninger, deriblant t\xc3\xb8nner som inneholdt b\xc3\xb8nner, korn og saltet fisk. Ogs\xc3\xa5 kruttkammeret og kabyssen l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 det samme dekket, i betryggende avstand fra hverandre. Kabyssen midtskips foran stormasten var som en \xc2\xabbr\xc3\xb8nn\xc2\xbb omgitt av brannvegger murt med teglstein. Man fant ikke krutt i kruttkammeret, og det er ukjent om dette var \xc3\xb8delagt av vannet, eller om det enn\xc3\xa5 ikke var tatt krutt ombord p\xc3\xa5 vei til \xc3\x84lvsnabben. Stormasten hviler p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8lsvinet, og da den ble tatt opp etter utgravningen, var mastemynten som skulle ligge der for \xc3\xa5 bringe skipet lykke, borte. Idet masten skulle settes p\xc3\xa5 plass igjen i 1993, la Anders Franz\xc3\xa9n en mynt p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8lsvinet for \xc3\xa5 gi \xc2\xabVasa\xc2\xbb lykke i v\xc3\xa5r tid._NEWLINE_Litt over 26\xc2\xa0000 gjenstander ble oppdaget og katalogisert under utgravningen. Det ble ogs\xc3\xa5 funnet et stort antall gjenstander og vrakrester rundt skipet i mudderet p\xc3\xa5 vrakstedet, blant annet en langb\xc3\xa5t som enten hadde ligget p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rdekket eller ble slept under forliset. De fleste av de rundt 500 figurer og 200 paneler som prydet skipssidene og akterenden, var spredt rundt omkring selve vraket. Det var langtfra enkelt \xc3\xa5 katalogisere funngjenstandene etter deres opprinnelse, de som ikke kom fra \xc2\xabVasa\xc2\xbb ble ikke tatt med i samlingene.\n_START_SECTION_\nKonservering\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at \xc2\xabVasa\xc2\xbb var hevet, ble skipet f\xc3\xb8rt til et provisorisk oppbevaringssted, Wasavarvet p\xc3\xa5 Djurg\xc3\xa5rden; der ble skipet konservert mot fukt og impregnert med polyetylenglykol. Denne l\xc3\xb8sningen ble ogs\xc3\xa5 brukt p\xc3\xa5 det engelske skipet \xc2\xabMary Rose\xc2\xbb fra 1500-tallet. Dette var n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 hindre at trevirket skulle smuldre opp under utt\xc3\xb8rking etter \xc3\xa5 ha blitt tatt opp av vannet etter s\xc3\xa5 lang tid. Trevirket av eik i det opptil femti meter lange skroget har et volum p\xc3\xa5 900 kubikkmeter. Impregneringen ble avsluttet i 1979 etter 17 \xc3\xa5r, deretter fikk skipet t\xc3\xb8rke i de neste 9 \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r det i 1990 ble utstilt i det nyoppf\xc3\xb8rte Vasamuseet._NEWLINE_Ettersom \xc2\xabVasa\xc2\xbb sank umiddelbart etter avgang, og fordi det l\xc3\xa5 beskyttet av mudderet p\xc3\xa5 bunnen av \xc3\x98stersj\xc3\xb8en, kunne skipet bli s\xc3\xa5 godt bevart for ettertiden. Mikroorganismer som andre steder kunne ha angrepet trevirket i vraket, ble forhindret av gifter i det meget forurensede vannet. Men etter at skipet var hevet, viste det seg at svovel hadde trengt inn i treet og dannet svolvelsyre etter kjemisk reaksjon med oksygen._NEWLINE_Svovelsyren ble oppdaget h\xc3\xb8sten 2000 etter at hvite flekker av forskjellig st\xc3\xb8rrelse fra noen f\xc3\xa5 centimeter til en halv meter hadde oppst\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 skroget. Det viser seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re salter som dannes p\xc3\xa5 overflaten av treet n\xc3\xa5r sulfater reagerer med oksygen. Det kunne f\xc3\xb8re til at treet ville sprekke fra innsiden. I 2002 ble mengden svovelsyre i \xc2\xabVasa\xc2\xbb beregnet til over to tonn, og nye hundre kilo dannes hvert \xc3\xa5r. Man har beregnet at det er nok svovel i skipet til \xc3\xa5 danne ytterligere fem tonn svovelsyre, noe som vil medf\xc3\xb8re betydelige skader hvis utviklingen ikke bremses._NEWLINE_For \xc3\xa5 bevare skipet forskes det for \xc3\xa5 finne fram til de beste metoder mens det kontinuerlig overv\xc3\xa5kes etter tegn p\xc3\xa5 forfall og forandringer i trekonstruksjonen. Samtidig er PEG-v\xc3\xa6sken som \xc2\xabVasa\xc2\xbb ble behandlet med, i ferd med \xc3\xa5 miste virkningen, mens skroget langsomt synker sammen p\xc3\xa5 metallstillaset som holder det oppe. Magnus Olofsson fra Vasaenheten ved Statens maritima museer kommenterte at skroget hadde kommet i bevegelse og mente at det kan kantre mot babord side som i 1628. For \xc3\xa5 hindre videre nedbrytning har flere institusjoner som Kungliga Tekniska h\xc3\xb6gskolan og Texas A&M University inng\xc3\xa5tt et verdensomfattende samarbeid for \xc3\xa5 bevare skipet for fremtidige generasjoner._NEWLINE_For \xc3\xa5 forsinke prosessen holdes temperaturen i museet konstant p\xc3\xa5 mellom 18 og 20\xc2\xa0\xc2\xb0C med en luktfuktighet p\xc3\xa5 omtrent 55\xc2\xa0%. For \xc3\xa5 hindre nedbrytningen som skyldes svovelsyre, er en rekke metoder fors\xc3\xb8kt. Reaksjonen mellom svovel og oksygen i mindre gjenstander blir stoppet ved \xc3\xa5 forsegle dem i plastbeholdere med nitrogen. Man har ogs\xc3\xa5 behandlet skipet med kluter dynket i basiske l\xc3\xb8sning for \xc3\xa5 n\xc3\xb8ytralisere den lave pH, men bare som et midlertidig tiltak. De nye jernboltene, som var galvanisert, begynte \xc3\xa5 ruste og etterlater skadelige stoffer i trevirket, noe som p\xc3\xa5skynder nedbrytningen. Man har planer om \xc3\xa5 erstatte boltene med materialer som titan, karbonfiber og glassfiber, som ikke vil reagere med treet.\n_START_SECTION_\nLitteratur og popul\xc3\xa6rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nSom en enest\xc3\xa5ende arkeologisk skatt fra 1600-tallet er \xc2\xabVasa\xc2\xbb opphav til flere hundre b\xc3\xb8ker, artikler og vitenskapelige skrifter om emner som varierer fra marinarkeologi til mathistorie. Skipet har fengslet flere generasjoner forskere, turister, modellbyggere og forfattere siden 1950-tallet. Den vanlige oppfatningen om forliset, et d\xc3\xa5rlig organisert hastearbeid med feilkonstruksjon som resultat (iblant kalt \xc2\xabvasasyndromet\xc2\xbb), har blitt brukt som et eksempel av mange forfattere._NEWLINE_\xc2\xabVasa\xc2\xbb trekkes fram som et pedagogisk eksempel p\xc3\xa5 hvordan man ikke skal organisere virksomheter man \xc3\xb8nsker skal krones med suksess. Tre barnb\xc3\xb8ker om \xc2\xabVasa\xc2\xbb er skrevet p\xc3\xa5 svensk, senere oversatt til engelsk, tysk, dansk og norsk: Sagan om Vasa av Bertil Almqvist, Nu seglar Vasa av Mats Wahl (med illustrasjoner av Sven Nordqvist) og Vasagrisen av Bj\xc3\xb6rn Bergenholtz._NEWLINE_Vasamuseet har produsert to versjoner av en dokumentarfilm om \xc2\xabVasa\xc2\xbbs historie, berging og restaurering, som vises p\xc3\xa5 museet. Dokumentaren er i tillegg utgitt p\xc3\xa5 VHS og DVD, p\xc3\xa5 16 ulike spr\xc3\xa5k. Et pedagogisk videospill, som har kommet i andre generasjon, har blitt utviklet og brukt i museet og p\xc3\xa5 nettsiden for \xc3\xa5 forklare skipskonstruksjon og stabilitet p\xc3\xa5 1600-tallet. B\xc3\xa5de kommersielle modeller og flere spesialbygde modeller av skipet har blitt laget._NEWLINE_Sverige utga 15. juni 1990 to jubileumsmynter \xe2\x80\x93 en 200-krone i s\xc3\xb8lv og en 1000-krone i gull \xe2\x80\x93 til minne om skipet. Den 3. september 1969 utga landet ti frimerker p\xc3\xa5lydende 45 \xc3\xb8re med motiver fra regalskipet og 15. mai 1990 to frimerker \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5lydende Kr 2,50 og Kr 4,60 \xe2\x80\x93 med Vasamuseet som motiv._NEWLINE_I 1991 ble en ferje bygget som en moderne etterlikning av skipet, sj\xc3\xb8satt i den japanske hovedstaden Tokyo. Den har en kapasitet p\xc3\xa5 650 passasjerer. \xc2\xabVasa\xc2\xbb har v\xc3\xa6rt inspirasjon for flere kunstverk, blant annet to forgylte Disney-inspirerte parodier av Pilaster p\xc3\xa5 gallerier._NEWLINE_Ettersom \xc2\xabVasa\xc2\xbb er en meget popul\xc3\xa6r turistattraksjon, blir skipet brukt som motiv p\xc3\xa5 suvenirer som t-skjorter, kopper, kj\xc3\xb8leskapsmagneter og plakater. Kommersielle kopier av funngjenstander fra skipet har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt markedsf\xc3\xb8rt: blant annet glass, tallerkener, skjeer og endog et brettspill.'