b'\n_START_ARTICLE_\nKappestriden mellom Homer og Hesiod\n_START_PARAGRAPH_\nKappestriden mellom Homer og Hesiod (Certamen Homeri et Hesiodi) er en gresk fortelling som bygger p\xc3\xa5 en bemerkning som ble gitt i Hesiods bok Arbeid og dager. Denne bemerkningen er utvidet til en fortelling om tenkt poetisk agon (\xe1\xbc\x80\xce\xb3\xcf\x8e\xce\xbd, \xc2\xabkappestrid\xc2\xbb, \xc2\xabkonkurranse\xc2\xbb) mellom Homer og Hesiod og hvor sistnevnte fikk prisen, en bronseurne p\xc3\xa5 tre f\xc3\xb8tter, som han igjen dedikerte til musene p\xc3\xa5 fjellet Helikon. En trefot eller tripod som ble framstilt som Hesiods pris ble i henhold til geografen Pausanias vist fram til turister i hans dager som bes\xc3\xb8kte Helikon og musenes hellige lund, men den har siden forsvunnet._NEWLINE_Lokaliseringen for kappestriden er Khalkis p\xc3\xa5 den greske \xc3\xb8ya Evvia. Hesiod forteller at den eneste gangen han var passasjer p\xc3\xa5 et skip var da han dro fra Aulis i Boiotia og til Khalkis for \xc3\xa5 delta lekene i forbindelse med gravleggingen av Amphidamas, en adelsmann fra Khalkis. Hesiod var seierrik og han dedikerte prisen, en tripod i bronse, til musene ved Helikon. Homer er ikke nevnt i det hele tatt._NEWLINE_I Certamen Homeri et Hesiodi er det tekstavsnitt som Hesiod velger og som han vinner med fra Arbeid og Dager som begynner med \xc2\xabDa Pleiadene dukker opp...\xc2\xbb Dommeren, som er en bror av den avd\xc3\xb8de Amphidamas, bel\xc3\xb8nner Hesiod med vinnerprisen. Forbindelsen mellom Homer og Hesiod i denne saken er deres felles litter\xc3\xa6re tilknytning til polis, byen og samfunnet: Hesiods arbeid om jordbruk og fred er bed\xc3\xb8mt som mer verdifullt enn Homers fortelling om krig og d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nManuskriptet\n_START_PARAGRAPH_\nDen fortellingen som er bevart er \xc3\xa5penbart fra 200-tallet e.Kr. ettersom den nevner keiser Hadrian i linje 33. Friedrich Nietzsche har dedusert at det m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt en tidligere sidestykke i en eller annen form, og argumenterte for at den m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt avledet fra sofisten Alkidamas\' Mouseion, skrevet p\xc3\xa5 300-tallet f.Kr. Tre fragmenterte papyrus som er blitt oppdaget har siden bekreftet hans oppfatning. Den f\xc3\xb8rste er datert fra 200-tallet f.Kr., den andre fra 100-tallet f.Kr. (begge disse inneholdt versjoner av teksten som hovedsakelig var overens med versjonen som nevnte Hadrian) og den tredje, identifisert i en kolofontekst som avslutningen av Alkidamas\' Om Homer (University of Michigan Pap. 2754) fra 200-tallet e.Kr._NEWLINE_At denne teksten er avledet delvis fra den klassiske perioden har blitt p\xc3\xa5vist klart ved to linjer fra dens avsnitt med en g\xc3\xa5te som opptrer i Aristofanes\' Freden. \xc2\xab"Det synes lettere \xc3\xa5 anta at Aristofanes siterte fra en tidligere tekst av Certamen enn at Alkidamas tok til seg linjene fra Aristofanes for en Certamen-lignende fortelling i hans Mouseion,\xc2\xbb har forskeren R. M. Rosen observert. Den mer inng\xc3\xa5ende p\xc3\xa5virkningene av en del versjoner av Certamen p\xc3\xa5 Aristofanes\' stykker Froskene har blitt sporet av Rosen, som noterer den \xc3\xa5penbare tradisjonelle organiseringen av kappestriden mellom kloke hoder (sophias = visdom) ofte involverte oppgaven \xc3\xa5 l\xc3\xb8se g\xc3\xa5ter.\n_START_SECTION_\nModerne utgaver\n_START_PARAGRAPH_\nEn moderne utgave av den greske teksten finnes i bind 5 av T. W. Allens Oxford Classical Text of Homer fra Oxford University Press, utgitt 1912. Den korte teksten, denne utgaven best\xc3\xa5r av 338 linjer, er innlagt i den korteste av skissene om poetenes liv, deres avstamming og f\xc3\xb8dsel, kappestriden selv, fulgt av utfordringene og g\xc3\xa5tene som Hesiod f\xc3\xb8rer fram, og som Homer l\xc3\xb8ser mesterlig til applaus fra de som fulgte med, fulgt av deres opplesning av hva de betrakter som deres beste avsnitt og bel\xc3\xb8nningen til Hesiod; dette opptar rundt halvparten av teksten og er fulgt av redegj\xc3\xb8relser om omstendighetene ved deres d\xc3\xb8d.'