b'\n_START_ARTICLE_\nWhitfield Diffie\n_START_SECTION_\nBakgrunn og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nDiffie ble f\xc3\xb8dt i Washington, D.C., s\xc3\xb8nn av Justine Louise (Whitfield), en forfatter og forsker, og Bailey Wallys Diffie, som var professor innen Iberiske historie og kultur p\xc3\xa5 City College of New York._NEWLINE_Hans interesse i kryptografi begynte n\xc3\xa5r han var \xc2\xab10 \xc3\xa5r da hans far, en professor, tok hjem hele kryptografisamlingen til City College Library i New York\xc2\xbb ._NEWLINE_P\xc3\xa5 Jamaica High School i Queens, New York, var Diffie en fattig student som til slutt fikk en ikke-akademisk \xc2\xablocal diploma\xc2\xbb; men han sikret seg likevel opptak til den prestisjetunge Massachusetts Institute of Technology (MIT) p\xc3\xa5 grunnlag av ekstremt gode resultater p\xc3\xa5 standardiserte tester. Mens han tok en Bachelor of Science-grad i matematikk i 1965, forble han uengasjert og han vurderte \xc3\xa5 overf\xc3\xb8re til University of California, Berkeley (som han oppfattet som et mer gjestfritt akademisk milj\xc3\xb8). I et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utvikle en praktisk ferdighet startet han \xc3\xa5 programmere datamaskiner. Men han s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 seg selv som en ren matematiker, og var blant annet veldig interessert i partielle differensialligninger og topologi og lignende._NEWLINE_Fra 1965 til 1969, forble han i Storboston som forskningsassistent for MITRE Corporation i Bedford, Massachusetts. I l\xc3\xb8pet av denne perioden bidro han til \xc3\xa5 utvikle Mathlab (en program som fungerte som grunnlag for algebra-dataprogrammet Macsyma) og andre ikke-milit\xc3\xa6re applikasjoner. I november 1969 ble Diffie en forskningsutvikler (engelsk: research programmer) ved Stanford Artificial Intelligence Laboratory (SAIL) hvor han jobbet p\xc3\xa5 LISP versjon 1.6 (som i stor grad ble distribuert til PDP-10-systemer) og korrekthetsproblemer, mens hans dyrket sine interesser innen kryptografi og datasikkerhet under ledelse av John McCarthy. Diffie forlot i mai 1973 SAIL for \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve selvstendig forskning innen kryptografi. Siden den nyere forskningen innen kryptologi p\xc3\xa5 den tiden falt inn under \xc2\xabklassifisert tilsyn\xc2\xbb av NSA, valgte Diffie \xc3\xa5 \xc2\xabg\xc3\xa5 rundt \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re en av tingene jeg er god p\xc3\xa5 - finne sjeldne manuskripter i biblioteker, og kj\xc3\xb8re rundt \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke venner p\xc3\xa5 universiteter.\xc2\xbb Han ble assistert av sin kj\xc3\xa6reste og fremtidige kone, Mary Fischer._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av sommeren 1974 m\xc3\xb8tte Diffie en venn p\xc3\xa5 Thomas J. Watson Research Center (hovedkvarteret til forskningsavdelingen til IBM - \xc2\xabIBM Research\xc2\xbb) i Yorktown Heights, New York, som hadde en av de eneste ikke-statlige kryptografiske forskningsmilj\xc3\xb8ene i USA. Mens \xc2\xabGroup Director\xc2\xbb Alan Konheim ikke kunne si mye til Diffie grunnet taushetsplikt, ble han r\xc3\xa5det til \xc3\xa5 m\xc3\xb8te med Martin Hellman, en ung professor i elektroteknikk ved Stanford University, som ogs\xc3\xa5 var en del av et forskningsprogram innen kryptologi. Et m\xc3\xb8te mellom Diffie og Hellman som skulle vare i en halvtime, endte i at de delte informasjon og ideer i mange timer._NEWLINE_Hellman ansatte Diffie som en tilskuddsfinansiert forsker v\xc3\xa5rsemesteret 1975. Under denne perioden ble Diffie ogs\xc3\xa5 registrert som doktorgradsstudent i elektroteknikk ved Stanford i juni 1975, men Diffie var ogs\xc3\xa5 denne gangen ute av stand til \xc3\xa5 bli vant med \xc2\xabhjemmeoppgaver [og] struktur\xc2\xbb og til slutt droppet han ut etter \xc3\xa5 ha mislykkes i \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re en n\xc3\xb8dvendig fysisk unders\xc3\xb8kelse: \xc2\xabjeg hadde ikke lyst til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det, og det ble aldri noe av.\xc2\xbb Selv om det er uklart n\xc3\xa5r han droppet ut, var Diffie i hvert fall ansatt i Hellmans lab som vitenskapelig assistent i juni 1978._NEWLINE_Diffie og Hellman var i 1975-76 en av de mest fremtredende kritikerne av den korte n\xc3\xb8kkelst\xc3\xb8rrelsen til Data Encryption Standard (DES) i 1975 (DES anvender en 56 bits n\xc3\xb8kkel). Dette kan vi blant annet h\xc3\xb8re i et lydopptak av en gjennomgang av DES ved Stanford i 1976 med Dennis Branstad fra NBS og representanter for National Security Agency. Deres bekymring for den korte st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 n\xc3\xb8kkelen viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re godt grunnlagt - allerede i 1998 bygget EFF en maskin til 250 000 amerikanske dollar som klarte \xc3\xa5 knekke DES-krypteringen p\xc3\xa5 tre dager, ved \xc2\xabbrute forcing\xc2\xbb, alts\xc3\xa5 \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve alle potensielle n\xc3\xb8kkelkombinasjoner._NEWLINE_Fra 1978 til 1991 var Diffie var \xc2\xabManager of Secure Systems Research\xc2\xbb for Northern Telecom i Mountain View, California, hvor han jobbet med artikekturen til behandling av krypteringsn\xc3\xb8kler for et sikkerhetssystem som het PDSO for X.25-nettverk._NEWLINE_I 1991 ble han en del av Sun Microsystems Laboratories i Menlo Park, California som en \xc2\xabDistinguished Engineer\xc2\xbb, hvor han hovedsakelig arbeidet med \xc2\xabpublic policy\xc2\xbb-aspekter av kryptografi. Diffie ble i Sun som \xc2\xabChief Security Officer\xc2\xbb og visepresident frem til november 2009._NEWLINE_Diffie fikk en \xc3\xa6resdoktorgrad fra Swiss Federal Institute of Technology i 1992. Han er ogs\xc3\xa5 medlem av Marconi Foundation og \xc2\xabvisiting fellow\xc2\xbb av Isaac Newton Institute. Han har mottatt flere utmerkelser fra andre organisasjoner. I juli 2008 ble han tildelt graden \xc2\xabDoctor of Science\xc2\xbb (Honoris Causa) ved Royal Holloway, University of London. Han ble ogs\xc3\xa5 tildelt \xc2\xabIEEE Donald G. Fink Prize Paper-Award\xc2\xbb i 1981 (sammen med Martin Helmann), \xc2\xabFranklin Institutes Louis E. Levy Medal\xc2\xbb i 1997, en \xc2\xabGolden Jubilee Award for Technological Innovation\xc2\xbb fra \xc2\xabIEEE Information Theory Society\xc2\xbb i 1998, og \xc2\xabIEEE Richard W. Hamming Medal\xc2\xbb i 2010._NEWLINE_Per 2008 var Diffie var en \xc2\xabvisiting professor\xc2\xbb ved informasjonssikkerhetsgruppen ved Royal Holloway, University of London._NEWLINE_I mai 2010 sluttet Diffie seg til Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) som visepresident for \xc2\xabinformasjonssikkerhet og kryptografi\xc2\xbb - en stilling han forlot i oktober 2012._NEWLINE_I 2011 ble Diffie k\xc3\xa5ret til en \xc2\xabFellow\xc2\xbb av Computer History Museum \xc2\xabfor sitt arbeid, med Martin Hellman og Ralph Merkle, med offentlig-n\xc3\xb8kkel kryptografi.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nFilosofisk orientering\n_START_PARAGRAPH_\nDiffie identifiserer seg selv som en \xc2\xabiconoclast\xc2\xbb. Han har uttalt at han alltid var opptatt av individer og folks privatliv, i motsetning tilhemmelighold fra staten."'