b'\n_START_ARTICLE_\nListring\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste b\xc3\xa5tbyggere\n_START_PARAGRAPH_\nGjert Gundersen tilskrives \xc3\xa6ren for \xc3\xa5 ha utviklet Listringen eller Listerb\xc3\xa5ten. Gundersen kom fra Herand i Jondal i Hardanger. F\xc3\xb8r han flyttet til Lista i 1815, var det lite b\xc3\xa5tbygging i dette distriktet. Folk her kj\xc3\xb8pte gjerne b\xc3\xa5tene sine \xc3\xb8stfra. Gundersen kombinerte sin kunnskap fra Hardanger med de byggem\xc3\xa5tene han observerte p\xc3\xa5 sitt nye bosted, han hadde ervervet seg den n\xc3\xb8dvendige innsikt i de ulike byggetradisjonene._NEWLINE_Med en slik bakgrunn, dels fra \xc3\xb8stnorsk dels fra vestnorsk b\xc3\xa5tbygging, utviklet han etter hvert en ny b\xc3\xa5ttype som kombinerte egenskapene fra Hardanger- og S\xc3\xb8gneb\xc3\xa5tene. \xc3\x98stlandsb\xc3\xa5tene var gjerne tre ganger lengre enn de var brede og bygd i eik. Vestlandsb\xc3\xa5tene var gjerne fire til fem ganger lengre enn de var brede og bygd i furu. B\xc3\xa5de \xc3\xb8stlandsb\xc3\xa5ter og vestlandsb\xc3\xa5ter var klinkbygde._NEWLINE_Gjert Gundersen bygde ogs\xc3\xa5 b\xc3\xa5ter i S\xc3\xb8gne i noen \xc3\xa5r. Disse b\xc3\xa5tene ble sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6re fordi de seilte like godt som de vanlige s\xc3\xb8rlandsb\xc3\xa5tene samtidig som de var like lettrodde som vestlandsb\xc3\xa5tene. Gundersen flyttet til Tj\xc3\xb8rve p\xc3\xa5 Lista igjen i 1830._NEWLINE_Gjert Gundersen fullf\xc3\xb8rte arbeidet p\xc3\xa5 Tj\xc3\xb8rve i samarbeid med det lokale milj\xc3\xb8et av loser og fiskere som etterspurte gode seilb\xc3\xa5ter, samtidig som ogs\xc3\xa5 skulle v\xc3\xa6re lettrodde for lengre ferd ut p\xc3\xa5 havet. Fiskere \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 komme lengre ut p\xc3\xa5 havet etter silda og \xc3\xa5 begynne makrellfisket tidligere, allerede f\xc3\xb8r den kom inn til kysten. De spurte b\xc3\xa5tbyggeren om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre b\xc3\xa5ter med samme form som de popul\xc3\xa6re rob\xc3\xa5tene kalt \xc2\xabsnaddene\xc2\xbb, litt bredere og litt stivere slik at de kunne ha rigges med seil. Gundersen kom opp med en ny b\xc3\xa5ttype. Slik kom listringen eller listerb\xc3\xa5ten til omkring 1830. Frem til han d\xc3\xb8de i 1855 bygde denne ensomme b\xc3\xa5tbyggeren forskjellige utgaver av sine listerb\xc3\xa5ter, men kunnskapen spredte seg gjennom andre b\xc3\xa5tbyggere som Ole Olsen Stave, Anders Kristoffer og hans nev\xc3\xb8 Anders Kristoffersen._NEWLINE_Gjert Gundersens nev\xc3\xb8, Sjovat Jakobsen Bakke, tok med seg kunnskap om Listerb\xc3\xa5ten tilbake til Herand og dette f\xc3\xb8rte til at Herandb\xc3\xa5tene ble laget dypere og bredere enn f\xc3\xb8r og med st\xc3\xb8rste bredde forrenom tvers. Listerb\xc3\xa5tene ble etter hvert solgt oppover langs hele kysten. De viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re meget gode for sitt form\xc3\xa5l. Med dem ble kunnskapen ogs\xc3\xa5 spredt til andre b\xc3\xa5tbyggere som tok etter og begynte med \xc3\xa5 bygge sine egne listerb\xc3\xa5ter. Andre steder ble deres egne tradisjoner tilpasset til den nye b\xc3\xa5ttypen slik at det oppstod flere varianter.\n_START_SECTION_\nListersk\xc3\xb8yta\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xa5pne Listerb\xc3\xa5ten fikk dekk fra omkring 1865 etter at folk fra Lista begynte \xc3\xa5 legge dekk p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tene for drivgarnsfisket etter makrell. Dekksb\xc3\xa5ter begynte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 rotfeste i de ulike fiskermilj\xc3\xb8ene etter hvert som man m\xc3\xa5tte lenger ut p\xc3\xa5 havet for \xc3\xa5 ha st\xc3\xb8rre sikkerhet i uv\xc3\xa6r og p\xc3\xa5 r\xc3\xb8ft sj\xc3\xb8. De \xc3\xa5pne b\xc3\xa5tene fikk \xc2\xablokk\xc2\xbb p\xc3\xa5 seg. Denne varianten, en vanlig listerb\xc3\xa5t med dekk, ble kalt \xc2\xabVatnesk\xc3\xb8yte\xc2\xbb etter g\xc3\xa5rden Vatne der den innledningsvis ble bygget. Men en andre variant som har lite felles med Listerb\xc3\xa5ten, ble utviklet av en b\xc3\xa5tbygger p\xc3\xa5 Lista som gav hans hjemstedets navnet til den nye b\xc3\xa5ttypen: \xc2\xabBorhaugsk\xc3\xb8yta\xc2\xbb._NEWLINE_Hans Kristian Kristensen fra Borhaug p\xc3\xa5 Lista utviklet Borhaugsk\xc3\xb8yta, som hadde temmelig rett forstavn og var bredest p\xc3\xa5 midten. Borhaugsk\xc3\xb8yta var inspirert av amerikanske b\xc3\xa5ttyper og engelske fiskeslupper med akterskipet tatt fra de \xc3\xb8stnorske sk\xc3\xb8ytene. Borhaugssk\xc3\xb8yta fikk slupprigg og ble brukt til makrellfiske. De f\xc3\xb8rste var om lag 30 fot med en bredde p\xc3\xa5 10-11 fot, men st\xc3\xb8rrelsen \xc3\xb8kte etter hvert til 40 fot. Disse b\xc3\xa5tene ble ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6re nordover langs kysten. Da garnlenkene ble st\xc3\xb8rre, ble ogs\xc3\xa5 sk\xc3\xb8ytene st\xc3\xb8rre og enkelte fikk to master._NEWLINE_Listersk\xc3\xb8ytene og Hvalersk\xc3\xb8ytene var regnet som de beste seilerne utover i siste halvdel av 1800-tallet. Dessverre er det ikke bevarte detaljbeskrivelser eller bilder av Vatnesk\xc3\xb8yta og det er meget f\xc3\xa5 tegninger av Listersk\xc3\xb8yter med detaljer. P\xc3\xa5 en tegning fra 1888 av en Borhaugsk\xc3\xb8yte p\xc3\xa5 34 fot lengde ser man arrangementet p\xc3\xa5 dekket som p\xc3\xa5 Hvalersk\xc3\xb8yta, men i stedet for den \xc3\xa5pne styrelukta akterut, var det en kappe med skyveluke. Lasteluken midtskips dessuten er noe st\xc3\xb8rre. Mens andre har \xc3\xa5pne dekk, har den skansebekledning langs dekket._NEWLINE_Listersk\xc3\xb8ytene var normalt bygget av furu p\xc3\xa5 eik med trenagler i hud og spanter. Den hadde spriseil i begynnelsen, men gikk over til gaffelseil som ble brukt b\xc3\xa5de med og uten bom, hadde som regel toppseilstang for et firkantet r\xc3\xa5toppseil \xc3\xb8verst p\xc3\xa5 masten. Masten kunne om n\xc3\xb8dvendig legges ned under driving etter makrellen._NEWLINE_Tradisjonen med den nesten loddrette forstevnen og det spesielle forskipet med spring har holdt seg i omr\xc3\xa5det ogs\xc3\xa5 etter sk\xc3\xb8ytene ble kravellbygget og fikk krysserhekk. Som en god seiler, men bygd i d\xc3\xa5rligere kvalitet enn sk\xc3\xb8ytene \xc3\xb8stfra, ble listersk\xc3\xb8yta en inspirasjon for bygging av lystb\xc3\xa5ter for regattaer.\n_START_SECTION_\nBakkeb\xc3\xa5de i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nI 1871 kom Lambert S\xc3\xb8rensen hjem til Hjerting p\xc3\xa5 Nordsj\xc3\xb8-kysten, Jylland, etter en reise til Fredrikstad (i Norge), der han kj\xc3\xb8pte en Hvalersk\xc3\xb8yte. Han tok med seg sk\xc3\xb8yta til fiskerleiet, der den vekket oppsikt hos de lokale fiskerne. En slik dekksb\xc3\xa5t betydde st\xc3\xb8rre rekkevidde, st\xc3\xb8rre overlevelsesevne i mer v\xc3\xa6rharde omgivelser og lengre opphold ute p\xc3\xa5 det v\xc3\xa6rharde Nordsj\xc3\xb8en helt inn i etter\xc3\xa5ret. Fiskevirksomheten ble l\xc3\xb8nnsom med mange flere arbeidsdager ute p\xc3\xa5 havet enn f\xc3\xb8r, og avsetningen av fisken ble bedre etter at jernbaneforbindelsen til Esbjerg ble \xc3\xa5pnet i 1874. De lokale fiskerne fikk bedre r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe seg norskbygde dekksb\xc3\xa5ter._NEWLINE_Bakkeb\xc3\xa5de er et navn p\xc3\xa5 de norskbygde og deretter lokalbygde dekksb\xc3\xa5ter som vanligvis tilh\xc3\xb8rte den s\xc3\xb8rlandske b\xc3\xa5ttypen listersk\xc3\xb8yta. Fra 1879 bygde den fremste b\xc3\xa5tbyggeren Th. Dahl flere dekksb\xc3\xa5ter etter norsk modell i Esbjerg. Navnet kom av fart\xc3\xb8yenes bruk til langline- eller bakkefiskeri. Lambert S\xc3\xb8rensen beviste at man kunne seile linen ut fra strendene der et bakkehus er reist langt ute p\xc3\xa5 havet. De lengste reisene gikk ut til Horns Rev i Ho-bukten 32 sj\xc3\xb8mil vekk. I 1894 ble denne formen for fiske oppgitt._NEWLINE_De norskbygde dekksb\xc3\xa5tene brukt i det sydvestjyske bakkefiskeri startet en lokal b\xc3\xa5ttradisjon som ledet til flere lokale b\xc3\xa5ttyper som spredte seg langs Nordsj\xc3\xb8-kysten der de dannet bakgrunnen for dagens fiskefart\xc3\xb8yer p\xc3\xa5 vestlige Jylland.\n_START_SECTION_\nListersk\xc3\xb8yta som fraktefart\xc3\xb8y\n_START_PARAGRAPH_\nSom en opprinnelig drivgarnssk\xc3\xb8yte beviste den st\xc3\xb8rre listersk\xc3\xb8yta seg som et velegnet fart\xc3\xb8y som inspirerte andre b\xc3\xa5tbyggerne til \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re denne b\xc3\xa5ttypen for andre form\xc3\xa5l. B\xc3\xa5tbyggerne p\xc3\xa5 Lista mot slutten av 1800-tallet begynte \xc3\xa5 interessere seg for fraktefart og startet en utvikling som ledet til det st\xc3\xb8rre fraktefart\xc3\xb8yet p\xc3\xa5 over 40 fot lengde som ogs\xc3\xa5 ble kalt listersk\xc3\xb8yte. Etter hvert ble st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 det typiske fraktfart\xc3\xb8yet st\xc3\xb8rre, og de siste klinkbygde sk\xc3\xb8ytene som ble bygget bortimot 1920, m\xc3\xa5lte over 70 fot i lengde, og en av de siste i fart, \xc2\xabHygga\xc2\xbb, seilte like frem til 1980 mellom Fredrikstad og Vestlandet med trelast._NEWLINE_Fraktefart\xc3\xb8yene ble bygget av forskjellige b\xc3\xa5tbyggere, men de hadde alle et felles preg ved at den karakteristiske profilen deres er tatt fra Hans Kristian Kristensens Borhaugsk\xc3\xb8yta. Dette fortsatte inn i de kravellbygde listersk\xc3\xb8ytene som begynte \xc3\xa5 dukke opp etter omkring 1900, noen var helt bordet om fra klink til kravell. I likhet med de \xc3\xb8stnorske b\xc3\xa5tene fikk de f\xc3\xb8rst trenagler ved sammenf\xc3\xb8yning i bordganger og spant, senere de s\xc3\xa5kalte spikerhud. Dette gav en robusthet og holdbarhet i kombinasjon med motor og den \xc3\xb8kte lasteevne i et fyldigere skrog. Kravellbyggingen ble n\xc3\xb8dvendig fordi de med sin lette, klinkbygde konstruksjon ikke klarte seg godt i trelasten langs kysten, de slo seg ofte i lekk._NEWLINE_I 1930-tallet var listerb\xc3\xa5tene og listersk\xc3\xb8ytene forsvunnet eller smeltet sammen med de andre b\xc3\xa5ttyper som sk\xc3\xb8yta. Frem til omkring 1920 da de fleste fart\xc3\xb8yene langs kysten fikk motorer installert, var alle de st\xc3\xb8rre listersk\xc3\xb8ytene benyttet som fraktefart\xc3\xb8y rigget med to master. Det vanligste var at b\xc3\xa5de stor- og mesanmasten var p\xc3\xa5lemaster. Omkring 1940 ble riggen redusert til bare en st\xc3\xb8tterigg ved siden av styrehuset som sto akterut p\xc3\xa5 dekket.\n_START_SECTION_\nListerb\xc3\xa5t og Listersk\xc3\xb8yte i dag\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke mange originale listerb\xc3\xa5ter eller listersk\xc3\xb8yter igjen, men er gjenoppst\xc3\xa5tt i den nybygde sk\xc3\xb8yta \xc2\xabLister\xc2\xbb som har tilhold i S\xc3\xb8gne. Den ble bygget etter oppm\xc3\xa5linger p\xc3\xa5 en modell i Stavanger Sj\xc3\xb8fartsmuseum fra 1875. P\xc3\xa5 Listesk\xc3\xb8yta Kystkultursenter p\xc3\xa5 Borhaug p\xc3\xa5 Lista kan man se listerb\xc3\xa5ten "Linda". Museumet har tilholdssted i et tidligere b\xc3\xa5tbyggeri. Se mer p\xc3\xa5 Kystmuseumets hjemmeside http://www.listakyst.no/'