b'\n_START_ARTICLE_\nKaos (filosofi)\n_START_PARAGRAPH_\nKaos (gresk \xce\xa7\xce\xac\xce\xbf\xcf\x82, Chaos, \xc2\xabavgrunn\xc2\xbb, \xc2\xabsvelg\xc2\xbb) er en tilstand av fullstendig forvirring og mangel p\xc3\xa5 orden. En situasjon der en ikke har mulighet eller store vanskeligheter med \xc3\xa5 kontrollere og bringe stabilitet er dermed kaotisk.\n_START_SECTION_\nFilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nInnenfor gresk mytologi betydde kaos m\xc3\xb8rke og den uorden som gikk forut for gudenes opprettelse av den verdensordningen som het Kosmos. Kosmos betyr \xc2\xaborden\xc2\xbb og er det motsatte konseptet av kaos. Kaos var et viktig konsept innen greske mytologi da perfeksjon var idealet, og kaos oppstod n\xc3\xa5r gudene forstyrret orden p\xc3\xa5 jorden. Kristendommen har en liknende tolkning \xe2\x80\x93 Satan og demoner forstyrrer orden p\xc3\xa5 jorden, og dette blir sett p\xc3\xa5 som opphavet til ondskap. Den greske mytologiens syn p\xc3\xa5 orden og kaos har preget den vestlige filosofien i lange tider, der en s\xc3\xa5 for seg et hierarki med perfeksjon p\xc3\xa5 toppen og kaos p\xc3\xa5 bunnen. _NEWLINE_Enkelte \xc3\xb8stlige filosofier hevder derimot at verden bestod av en balanse mellom orden og uorden. De er likestilte i betydning, og en overvekt av orden er uheldig. Moderne vitenskap har en liknende tolkning av dette bildet. Fors\xc3\xb8k viser at dersom et system har for mye orden, for eksempel et datasystem, vil det v\xc3\xa6re s\xc3\xa5rbart for endringer. Dersom noe nytt kommer inn i systemet vil det danne seg en ny uorden, mens et system med mindre orden vil akseptere endringene, fordi det allerede inneholder en form for uorden, og blir en del av systemet.'