b'\n_START_ARTICLE_\nRangkrone\n_START_PARAGRAPH_\nRangkrone er et verdighetstegn, som kan brukes p\xc3\xa5 hodet, eller en grafisk utformet figur med eller uten symbolisering av noen bestemt sosial verdighet. Ogs\xc3\xa5 pave-, keiser- og kongekrone kan kalles rangkrone, men det er vanligere \xc3\xa5 bruke \xc2\xabrangkrone\xc2\xbb om en krone som betegner en verdighet rangert lavere enn monark og lignende._NEWLINE_Betegnelsen \xc3\xa5pen krone blir brukt p\xc3\xa5 samme figur som rangkrone, n\xc3\xa5r denne er en krone uten b\xc3\xb8yler.\n_START_SECTION_\nOpprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nFra den europeiske antikken og mange kulturer rundt om i verden kjennes forskjellige typer verdighetstegn til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re p\xc3\xa5 hodet, s\xc3\xa5 som kranser av planter og kvister, b\xc3\xa5nd, snorer, t\xc3\xb8y- eller metallringer, turbaner, luer, hatter og lignende. Vi kan snakke om verdighetstegn n\xc3\xa5r form\xc3\xa5let med slik hodepynt er \xc3\xa5 markere en bestemt samfunnsmessig, religi\xc3\xb8s eller lignende posisjon._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 kroner kan v\xc3\xa6re av mange slag, men denne betegnelsen brukes fortrinnsvis n\xc3\xa5r hodepynten best\xc3\xa5r av en metallring med oppstikkende elementer som spisser, t\xc3\xa5rn, blader og/eller b\xc3\xb8yler.\n_START_SECTION_\nAdelskroner og lignende\n_START_PARAGRAPH_\nMed rangkroner menes idag ofte de spesielle typer kroner som er brukt av adelige eller tilsvarende rangerte personer. Rangkrone kan v\xc3\xa6re brukt under monarkers kroninger (i nyere tid bare i England), men mer vanlig er som grafiske figurer p\xc3\xa5 gjenstander, dokumenter, over navnebokstaver (monogram) og i v\xc3\xa5penskjold.\n_START_SECTION_\nUtforming\n_START_PARAGRAPH_\nRangkroner er vanligvis satt sammen av nederst en kronring, med eller uten edelstener, og fra denne kronringen kommer opp tre eller flere spisser, blader, perler eller lignende. Rangkroner er normalt gullfarget, edelstenene kan v\xc3\xa6re i farger og perlene hvite. For fyrster og andre i de \xc3\xb8verste rangklasser, finnes kronetyper med b\xc3\xb8yler som g\xc3\xa5r opp fra kronringens blader, er b\xc3\xb8yde innover og samlet i et toppunkt med en \xc2\xabglobe\xc2\xbb, perle eller lignende._NEWLINE_Kronringen kan v\xc3\xa6re besatt med juveler og bladene formet som blad fra jordb\xc3\xa6rplanten eller kl\xc3\xb8verblad. Det kan v\xc3\xa6re spisser med perler p\xc3\xa5 toppen i stedet for bladene eller mellom bladene. Noen rangkroner er formet som kronring med store perler oppe p\xc3\xa5 kronringen._NEWLINE_I de fysiske rangkronene, til \xc3\xa5 ha p\xc3\xa5 hodet, er det normalt en skinn- eller t\xc3\xb8yring p\xc3\xa5 nederste kant av kronringen, n\xc3\xa6rmest hodet. Inne i kronringen, og noe opp fra den, er det en pull eller hatt som kan v\xc3\xa6re i fargene purpur, r\xc3\xb8dt eller bl\xc3\xa5tt._NEWLINE_I de forskjellige landene brukes noe forskjellige utforminger av kronene for de enkelte kategorier kongelige og adelige personer. I monarkier har oftest monark og ektefelle kongekroner med b\xc3\xb8yler, andre kongelige kan f.eks. ha f\xc3\xa6rre b\xc3\xb8yler eller bare spisser som i den norske og svenske kronprinskronen. Rangkroner med varierende antall blader fra kronringen, brukes av adelige med titler som hertug, greve (f.eks. Wedel Jarlsberg), markgreve (\xc2\xabmarki\xc2\xbb), friherre og baron (f.eks. Ludvig Holberg), samt av adelige uten tittel (f.eks. Tordenskiold)._NEWLINE__NEWLINE_Moderne utformede modeller for rangkronene til den tidligere dansk-norske adelen og folk med tilsvarende rang:_NEWLINE_Rangkroner som er brukt i Norge:\n_START_SECTION_\nRangkroner brukt av andre\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge har rangkroner ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt brukt av personer som ikke er adelige. S\xc3\xa6rlig fra 1700-tallet finner vi en del eksempler p\xc3\xa5 monogrammer p\xc3\xa5 drikkeglass, metallgjenstander og i segl der embetsmenn, byborgere som handelsfolk og h\xc3\xa5ndverkere, dessuten noen bondelensmenn og andre b\xc3\xb8nder har rangkroner over monogrammene sine. P\xc3\xa5 Grunnloven av 17. mai 1814 er det personlige segl som viser eierens monogram under rangkrone for bl.a. bonde Christopher Borgersen Hoen, bonde Syvert Amundsen Eeg, skipper og underoffiser Peder Johnsen og kvartermester Petter Johnsen Ertzgaard._NEWLINE_I noen norske kommunev\xc3\xa5pen finnes \xc3\xa5pne kroner av type som i utforming ligner rangkroner (dvs uten b\xc3\xb8yler), men som symboliserer konger fra middelalderen, f.eks. Hordalands og Vestfolds fylkesv\xc3\xa5pen samt Hol kommune. Noen norske slektsv\xc3\xa5pen har lignende kronefigurer, s\xc3\xa5 som Broch, Caspary, Hagerup og Ruge._NEWLINE_Rangkroner ses ogs\xc3\xa5 i segl fra h\xc3\xa5ndverkerlaug, f.eks. bakerlaugene i Bergen, Oslo (Christiania) og Trondheim som iallfall fra 1600-tallet har en krone plassert p\xc3\xa5 toppen av en kringle. Tilsvarende segl kjennes fra Danmark og Sverige._NEWLINE_En egen type rangkroner er de s\xc3\xa5kalte murkroner, skipskroner, palisadekroner, vingekroner med flere som brukes p\xc3\xa5 v\xc3\xa5penskjold for \xc3\xa5 markere at de er for byer, andre kommuner, institusjoner, avdelinger i sj\xc3\xb8- eller luftforsvaret m.m._NEWLINE_Fra S\xc3\xb8r-Europa under antikken kjennes mynter og andre avbildninger av hoder til konger og keisere med en pannering som det stikker trekantede spisser opp fra. Denne kronetypen symboliserer solstr\xc3\xa5ler (\xc2\xabsol invictus\xc2\xbb) og skal vise monarkens h\xc3\xb8ye status, kraft og makt.'