b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8rsamisk morfologi\n_START_SECTION_\nSubstantiv\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8rsamisk har 8 kasus, 3 grammatiske, 3 lokale og 2 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ, f.eks. skiller s\xc3\xb8rsamisk mellom akkusativ -m og genitiv -n; dette skillet er forsvunnet b\xc3\xa5de i nordsamisk (der begge disse kasusa mangler ending) og i finsk, der suffiksa for akkusativ og genitiv har falt sammen til -n. Derimot finner man de samme suffiksa i den andre enden av den uralske spr\xc3\xa5kfamilien. Akkusativ -m og genitiv -n fins i marisk, og akkusativ -m og genitiv -\xca\x94 i nenetsisk._NEWLINE_S\xc3\xb8rsamiske substantiv kan deles inn i klasser etter hvilken form stammen har, s\xc3\xa5kalte stammeklasser. Det grunnleggende skillet g\xc3\xa5r mellom likestava og ulikestava substantiv.\n_START_SECTION_\nAdjektiv\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8rsamiske adjektiv kan st\xc3\xa5 foran og modifisere et substantiv, som attributt, det kan vere predikativ, eller det kan bli brukt som substantiv. I det f\xc3\xb8rste tilfellet har adjektivet en egen attributtform. For noen adjektiv er attributt- og predikativformene identiske. I det andre tilfellet har adjektivet ei predikativform. Det er denne forma som st\xc3\xa5r i ordboka, og det er den som danner utgangspunkt for kasus-, numerus- og gradb\xc3\xb8ying. I det tredje tilfellet blir adjektivet b\xc3\xb8yd som et substantiv._NEWLINE_Adjektiv med identisk attributt- og predikativform er f.eks. r\xc3\xb8\xc3\xb8pses \xc2\xabr\xc3\xb8d\xc2\xbb, onne \xc2\xabliten\xc2\xbb og gieltegs \xc2\xabspennende\xc2\xbb. Adjektiv med forskjellige attributt- og predikativformer er f.eks. galmes \xc2\xabkald\xc2\xbb (attr. galme) og garres \xc2\xabhard\xc2\xbb (attr. garre). Det er en tendens i spr\xc3\xa5ket til at attributtforma tar over som predikativform._NEWLINE_Adjektiv i s\xc3\xb8rsamisk er relativt d\xc3\xa5rlig utforska.\n_START_SECTION_\nVerb\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8rsamiske verb blir b\xc3\xb8yd i person, tempus, numerus og modus. Verba har de samme stammeklassetypene som substantiva.\n_START_SECTION_\nPerson- og tempusb\xc3\xb8ying\n_START_PARAGRAPH_\nb\xc3\xa5etedh \xe2\x80\x98\xc3\xa5 komme\xe2\x80\x99_NEWLINE_   Presens                              Preteritum_NEWLINE_   sg.      du.          pl.            sg.     du.         pl.     _NEWLINE_1  b\xc3\xa5atam   b\xc3\xa5etien      b\xc3\xa5etebe      1 b\xc3\xb6\xc3\xb6tim  b\xc3\xb6\xc3\xb6timen    b\xc3\xb6\xc3\xb6timh_NEWLINE_2  b\xc3\xa5atah   b\xc3\xa5eteden     b\xc3\xa5etede      2 b\xc3\xb6\xc3\xb6tih  b\xc3\xb6\xc3\xb6tiden    b\xc3\xb6\xc3\xb6tidh_NEWLINE_3  b\xc3\xa5ata    b\xc3\xa5etiej\xc3\xa6gan  b\xc3\xa5etieh      3 b\xc3\xb6\xc3\xb6ti   b\xc3\xb6\xc3\xb6tigan    b\xc3\xb6\xc3\xb6tiejin   _NEWLINE__NEWLINE_   b\xc3\xa5etedh \xe2\x80\x98\xc3\xa5 komme\xe2\x80\x99_NEWLINE_   Presens                              Preteritum_NEWLINE_    sg.     du.          pl.            sg.        du.          pl.      _NEWLINE_1  d\xc3\xa5eredem d\xc3\xa5erieden    d\xc3\xa5eriedibie  1 d\xc3\xa5eriedim  d\xc3\xa5eriedimen  d\xc3\xa5eriedimh  _NEWLINE_2  d\xc3\xa5eredh  d\xc3\xa5eriedidien d\xc3\xa5eriedidie  2 d\xc3\xa5eriedih  d\xc3\xa5eriediden  d\xc3\xa5eriedidh  _NEWLINE_3  d\xc3\xa5erede  d\xc3\xa5eried\xc3\xa6gan  d\xc3\xa5eriedieh   3 d\xc3\xa5eriedi   d\xc3\xa5eriedigan  d\xc3\xa5eriedin\n_START_SECTION_\nHjelpeverbet leah\n_START_PARAGRAPH_\nHer er paradigmet for leah \xc2\xab\xc3\xa5 v\xc3\xa6re\xc2\xbb i presens og preteritum indikativ:_NEWLINE_   Presens                   Preteritum_NEWLINE_   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. _NEWLINE_1  leam lean   libie        1 lim    limen     limh_NEWLINE_2  leah lidien lidie        2 lih    liden     lidh_NEWLINE_3  lea  l\xc3\xa6gan  leah         3 lij    ligan     lin\n_START_SECTION_\nNektelsesverbet\n_START_PARAGRAPH_\nI s\xc3\xb8rsamisk, som i de fleste uralske spr\xc3\xa5k, er nektelsen et verb. Nektelsesverbet i s\xc3\xb8rsamisk blir b\xc3\xb8yd i person og tal. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som i lulesamisk, men til forskjell fra nordsamisk og finsk, blir negasjonsverbet ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8yd i tempus:_NEWLINE_   Presens                   Preteritum_NEWLINE_   sg.  du.    pl.           sg.     du.       pl. _NEWLINE_1  im   ean    ibie        1 idtjim  idtjimen  idtjimh_NEWLINE_2  ih   idien  idie        2 idtjih  idtjiden  idtjidh_NEWLINE_3  ij   eakan  eah         3 idtji   idtjigan  idtjin\n_START_SECTION_\nPostposisjonar\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til preposisjoner har s\xc3\xb8rsamisk ogs\xc3\xa5 postposisjoner. Postposisjonene tar komplementa sine i genitiv. Noen av postposisjonene, de som omhandler retning og plassering, bilr b\xc3\xb8yd i lokalkasusa illativ, inessiv og elativ, alt ettersom de betyr til, i/p\xc3\xa5 eller fra. Jf. tabellen nedafor, der til er symbolisert med \xe2\x86\x92\xe2\x80\xa2, i/p\xc3\xa5 med \xe2\x80\xa2 og fra med \xe2\x80\xa2\xe2\x86\x92:_NEWLINE_           inni    utafor  foran   bak         mellom      ved sida av i n\xc3\xa6rheten av  _NEWLINE_\xe2\x86\x92\xe2\x80\xa2 \xc2\xabill\xc2\xbb   sijse   g\xc3\xa5ajkoe uvte    duakan      giske       bealese     gietskese_NEWLINE_\xe2\x80\xa2  \xc2\xabine\xc2\xbb   sisnie  luvnie  \xc3\xa5vtesne dueksesne   gaskesne    bealesne    gietskesne_NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xe2\x86\x92 \xc2\xabela\xc2\xbb   sistie  luvhtie \xc3\xa5vteste duekeste    gaskeste    bealeste    (-)'