b"\n_START_ARTICLE_\nChristiania Portland Cementfabrik\n_START_PARAGRAPH_\nAktieselskabet Christiania Portland Cementfabrik (CPC), senere Slemmestad sementfabrikk, i R\xc3\xb8yken kommune var i drift fra 1893 til 1989. Selskapet var i mange \xc3\xa5r landets eneste produsent av sement. Fabrikken ble flere ganger ombygget med nye og mer moderne sementovner. Sementproduksjonen n\xc3\xa5dde toppen i 1973 da det ble produsert 1 082 677 tonn. I alt ble det produsert nesten 29 millioner tonn sement p\xc3\xa5 fabrikken. Sementovenene ble stengt i 1987 mens sementm\xc3\xb8llene var i drift til 1989.\n_START_SECTION_\nVanskelig start\n_START_PARAGRAPH_\nDen 5. november 1888 ble Christiania Cement Aktie-bolag etablert, hovedsakelig med svenske eierinteresser. De kj\xc3\xb8pte opp eiendommer p\xc3\xa5 Slemmestad og oppf\xc3\xb8rte en sementfabrikk med to sjaktovner og en ringovn samt et teglverk for produksjon av fasadestein og murstein. Store vansker med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 i gang produksjonen, samt lavkonjunktur i markedet gjorde at eierne tapte store penger. Ny kapital ble skutt inn, men selskapet gikk likevel konkurs i 1892. _NEWLINE_Christiania Portland Cementfabrik ble stiftet 27. mai 1892 og overtok driften og eiendommene. Flere av stifterne av dette selskapet hadde ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt delaktige i kapitalutvidelsen til det forrige eierselskapet og hadde fortsatt tro p\xc3\xa5 en sementfabrikk i Slemmestad._NEWLINE_Produksjonen kom s\xc3\xa5 vidt i gang i 1893. Allerede \xc3\xa5ret etter ble det investert i fire nye sjaktovner. _NEWLINE_Kvaliteten p\xc3\xa5 kalksteinen, r\xc3\xa5materialet til sementproduksjonen, skapte vanskeligheter for produksjonen, og f\xc3\xb8rst i 1897 ble driften ansett som tilfredsstillende. Det ble n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 skaffe en bedre kalksteinsressurs, og i 1895 og 1899 ble st\xc3\xb8rstedelen av Lang\xc3\xb8ya utenfor Holmestrand kj\xc3\xb8pt. Marinen eide en mindre parsell av \xc3\xb8ya og ble kj\xc3\xb8pt ut i 1937. Det ble her etablert kalksteinsbrudd, og kalksteinen ble fraktet med lekter til Slemmestad._NEWLINE_Teglverket ble nedlagt i 1899 og de n\xc3\xa5 fire sjaktovnene ble modernisert samtidig. Ytterligere sjaktovner ble bygget, og i 1907 var ni sjaktovner og \xc3\xa9n ringovn i drift. Produksjonen dette \xc3\xa5ret var p\xc3\xa5 35 775 tonn.\n_START_SECTION_\nBrann og bygging av ny fabrikk\n_START_PARAGRAPH_\nI mai 1908 ble det meste av fabrikkanlegget \xc3\xb8delagt av brann. Fabrikken ble gjenoppbygd og samtidig modernisert. To roterovner ble installert, en forholdsvis ny oppfinnelse p\xc3\xa5 den tiden. Ringovnen ble revet, mens driften av sjaktovnene ble videref\xc3\xb8rt. _NEWLINE_Roterovnene var vellykkede og i 1910 produserte fabrikken over 75 000 tonn sement, en fordobling p\xc3\xa5 tre \xc3\xa5r. Ettersp\xc3\xb8rselen \xc3\xb8kte, og det ble gjort nye investeringer p\xc3\xa5 Slemmestad, blant annet ny t\xc3\xb8nnefabrikk, ny kontorbygning, nytt snekkerverksted og ny dampskipsbrygge. I 1912 ble ovn 3 satt i drift. Samme \xc3\xa5r gikk man ogs\xc3\xa5 over til s\xc3\xa5kalt v\xc3\xa5tproduksjon, dvs at den knuste kalksteinen ble blandet med vann til en slurry, f\xc3\xb8r den gikk til ovnssystemet. Med tre roterovner og ni sjaktovner var produksjonen oppe i 123 000 tonn i 1913._NEWLINE_Ovn 4 ble kontrahert i 1914, men kom ikke i drift f\xc3\xb8r i 1916. P\xc3\xa5 tross av krig i Europa var det stor ettersp\xc3\xb8rsel etter sement, men man slet med leveranser av kull. Det var ogs\xc3\xa5 mangel p\xc3\xa5 arbeidskraft. _NEWLINE_I 1918 ble driften av sjaktovnene innstilt. Roterovnene produserte langt mer effektivt og med bedre kvalitet. Ovn 5 kom i drift i 1919. _NEWLINE_I perioden 1917\xe2\x80\x931920 ble det etablert konkurrerende sementfabrikker i Drammen (Ce-No), Brevik (Dalen Portland Cementfabrik) og Kj\xc3\xb8psvik (Nordland Portland Cementfabrik). I 1923 ble Norsk Portland Cementkontor opprettet for \xc3\xa5 samordne sementsalget til de s\xc3\xb8r-norske fabrikkene og innenlandsmarkedet ble fordelt p\xc3\xa5 de tre. De samme sementfabrikker stiftet Norsk Cementforening i 1927, som i sin tur jobbet for \xc3\xa5 fremme bruken av sement i samfunnet. Samme \xc3\xa5r gikk Ce-No konkurs og ble lagt ned._NEWLINE_Fabrikken p\xc3\xa5 Slemmestad ble i 1923 igjen brannherjet. Denne gangen ikke s\xc3\xa5 alvorlig som i 1908, men produksjonen ble likevel rammet i en lengre periode. Som f\xc3\xb8lge av den \xc3\xb8kte innenlandske konkurransen ble stadig st\xc3\xb8rre volumer av produksjonen eksportert, og i 1924 ble over halvparten av produksjonen p\xc3\xa5 141 504 tonn omsatt i utlandet. Eksporten gikk i f\xc3\xb8rste rekke til Nord-, Mellom- og S\xc3\xb8r-Amerika._NEWLINE_Sement hadde tradisjonelt blitt handlet i t\xc3\xb8nner med 170 kg sement. Det gikk tre sekker p\xc3\xa5 en t\xc3\xb8nne. I 1940 gikk man over til \xc3\xa5 beregne produksjon i tonn, og sekkest\xc3\xb8rrelsen ble endret til 50 kg.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kt produksjon etter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r krigen hadde produksjonen kommet opp mot 200 000 tonn. Da krigen var over, var det \xc3\xa5penbart at produksjonen m\xc3\xa5tte \xc3\xb8kes som f\xc3\xb8lge av gjenreisingen. De tre eldste ovnene ble revet, og en ny ovn (nr 7) ble bestilt. Den kom i drift i 1951. Fabrikkens kapasitet var n\xc3\xa5 doblet, og i 1954 passerte \xc3\xa5rsproduksjonen 400 000 tonn. _NEWLINE_Innenlandsforbruket fortsatte bare \xc3\xa5 \xc3\xb8ke, og nye utvidelser ble prosjektert. Ovn 8 kom i drift i 1963. \xc3\x85ret etter var \xc3\xa5rsproduksjonen kommet opp i 546 000 tonn. Denne ovnen ble en suksess for Slemmestad, med en meget god effektivitet p\xc3\xa5 den tiden. Den siste ovnen i Slemmestad, ovn 9, ble satt i drift i 1967. Den 164 meter lange ovnen var blant de st\xc3\xb8rste i sin tid. _NEWLINE_Samarbeidet mellom de tre gjenv\xc3\xa6rende sementprodusentene ble tettere, spesielt etter den s\xc3\xa5kalte ti-\xc3\xa5rs avtalen i 1962. Tanken om en fusjon vokste fram, og CPC fusjonerte med Dalen Portland Cementfabrik og Nordland Portland Cementfabrik til Norcem i 1968.\n_START_SECTION_\nEnergikrise og nedleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nProduksjon av sement etter v\xc3\xa5tmetoden er en energikrevende produksjon, og mye energi brukes bare til \xc3\xa5 fordampe vekk vannet. Fabrikken p\xc3\xa5 Slemmestad var en av landets st\xc3\xb8rste forbrukere av olje, med rundt 50 000 tonn i \xc3\xa5ret. Da oljekrisen kom i 1974 ble produksjonen dyr. Ikke minst eksporten ble hardt rammet av de \xc3\xb8kte prisene. Produksjonen n\xc3\xa5dde toppen i 1973 med 1 082 677 tonn. _NEWLINE_I anstrengelsene for \xc3\xa5 finne andre brensler, startet man i Slemmestad med \xc3\xa5 benytte bearbeidet farlig avfall. Denne omstillingen ble st\xc3\xb8ttet av myndighetene, og i en periode p\xc3\xa5 80-tallet var dette en egen post p\xc3\xa5 Statsbudsjettet. Satsingen p\xc3\xa5 alternative brensler ble senere videref\xc3\xb8rt av Norcems fabrikk i Brevik._NEWLINE_Den dyre produksjonen medf\xc3\xb8rte at Norcem valgte \xc3\xa5 stoppe ovnene i Slemmestad i 1985. I to \xc3\xa5r ble sementm\xc3\xb8llene holdt i drift med klinker fra Brevik. I alt ble det produsert nesten 29 millioner tonn sement p\xc3\xa5 fabrikken.\n_START_SECTION_\nDagens anlegg\n_START_PARAGRAPH_\nDet gamle fabrikkomr\xc3\xa5det er i dag en blanding av n\xc3\xa6ringsvirksomhet og boliger. Den s\xc3\xb8rlige delen av havna er bygd ut med boliger og b\xc3\xa5thavn. Kai og siloanlegg blir n\xc3\xa5 brukt som terminal for sementdistribusjon. Noen av de gamle fabrikkbygningene huser nye n\xc3\xa6ringsaktiviteter eller er revet. Den gamle sekkefabrikken er gjort om til kulturhus._NEWLINE_Det er et sementmuseum i tilknytning til biblioteket i Slemmestad.\n_START_SECTION_\nHovedkontor\n_START_PARAGRAPH_\nCPC's hovedkontor var i starten av i Kristiania (Oslo), men ble i 1901 flyttet til Slemmestad. I 1940 ble hovedkontoret flyttet tilbake til Oslo med adresse Fridtjof Nansens plass 6. CPC hadde i mange \xc3\xa5r v\xc3\xa6rt hovedaksjon\xc3\xa6r i A/S Vestvika, som hadde flere eiendommer i Vika. Ved reguleringen av dette omr\xc3\xa5det ekspropierte kommunen Vestvikas eiendom, samtidig som selskapet fikk leie grunn til bygging av nytt kontorbygg i Haakon VIIs gate 2. Byggearbeidene startet i 1958._NEWLINE_Slemmestadg\xc3\xa5rden, som bygget ble hetende, ble tatt i bruk 20. februar 1961. Etter fusjonen til Norcem i 1968 ble bygningen gitt navnet Norcemg\xc3\xa5rden, og var da hovedkontor for det fusjonerte selskapet. Norcemg\xc3\xa5rden var hovedkontor for sementvirksomheten fram til 1987 da selskapet flyttet til Aker brygge."