b"\n_START_ARTICLE_\nPella\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nEn vanlig folkelig etymologi som tradisjonelt blir oppgitt for \xc3\xa5 forklare navnet Pella tilskriver det til en form av doriske Apella, opprinnelig i betydningen en seremoniell lokalisering hvor det ble tatt beslutninger. Imidlertid var den lokale formen for gresk ikke dorisk, og ordet passer n\xc3\xb8yaktig til standardgreske ordet p\xc3\xa9lla, \xc2\xabstein\xc2\xbb, muligens i referanse til et kjent landemerke fra da byen ble grunnlagt. _NEWLINE_En annen og antagelig mest sannsynlige forklaring er at Pella opprinnelig hadde betydningen \xc2\xabborg som kan forsvares p\xc3\xa5 en klippe\xc2\xbb, p\xc3\xa5 norsk kalt for bygdeborg, og denne etymologien er st\xc3\xb8ttet av tallrike antikke byer over hele Hellas med tilsvarende navn, eksempelvis Pellana, Pallene, Palle, Pelle, Pelion, Palamede, Pellene og lignende. Selve ordet for by, polis, er antagelig avledet fra denne opprinnelige mening.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nSp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let hvilket spr\xc3\xa5k som ble talt i oldtidens Makedonia har v\xc3\xa6rt et diskusjonstema mellom grekere og slavere, og akademikere. Oppdagelsen i 1986 av en tavle i Pella med inskripsjoner av forbannelser hadde en tekst skrevet i en s\xc3\xa6rskilt dorisk gresk talem\xc3\xa5te. Teksten inneholdt en forbannelse innskrevet p\xc3\xa5 en blyrull, datert til f\xc3\xb8rste halvdel av 300-tallet f.Kr. Den ble publisert i Hellenic Dialectology Journal i 1993. Den er den ene av fire tekster som er funnet som kan representere en lokal dialektform av makedonsk gresk. Alle er identifisert som dorisk gresk. Disse bekrefter at en dorisk gresk dialekt ble snakket i Makedonia, slik som det tidligere var forventet fra de vestgreske navn som er funnet i Makedonia. Som et resultat har forbannelsetavlen i Pella blitt fremmet som et sterkt argument at oldtidens makedonske spr\xc3\xa5k var en dialekt av nordvestlige gresk, en del av de doriske dialekter.\n_START_SECTION_\nDet urbane omr\xc3\xa5det\n_START_PARAGRAPH_\nByen ble bygd p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Fakos, en odde som dominerer v\xc3\xa5tomr\xc3\xa5det som omsirkler i s\xc3\xb8r, og en innsj\xc3\xb8 som var \xc3\xa5pen til havet i den hellenistiske periode.\n_START_SECTION_\nPalasset\n_START_PARAGRAPH_\nBymuren nevnt av Levius er i dag bare delvis kjent. Den best\xc3\xa5r av en festningsvoll av grove rundt 50 cm kvadratiske murstein reist p\xc3\xa5 et fundament av stein. En del har blitt lokalisert nord for palasset, og en del i s\xc3\xb8r ved siden av innsj\xc3\xb8en. Innenfor festningsvollen er det tre h\xc3\xb8yder som dekker nordsiden, og palasset som er lokalisert p\xc3\xa5 den sentrale h\xc3\xb8yden. Det dekket et betydelig omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 kanskje 60 000 km. Planet er fortsatt ikke godt kjent, men det har blitt satt i sammenheng med byplanen, se diagram._NEWLINE_Palasset i Pella besto av flere, kanskje syv, store arkitektoniske grupperinger plassert side ved side i to rekke, hver omfattet en rekke av rom arrangert rundt en sentral kvadratisk g\xc3\xa5rdsplass. S\xc3\xb8rfasaden i retning av byen besto av et stort (minst 153 meter lang) portiko (s\xc3\xb8ylegang), konstruert p\xc3\xa5 et to meter h\xc3\xb8y fundament. Forholdet mellom de fire hovedkompleksene er definert av et brudd i s\xc3\xb8ylegangen okkupert av en trippel propylaia (portalbygning), 15 meter h\xc3\xb8y, som ga palasset en imponerende monumental rom da det ble sett fra byen nedenfor._NEWLINE_Datering av palasset har gitt en del problemer: de store bygningene kan dateres til konged\xc3\xb8mmet til Filip II av Makedonia, men andre bygninger synes \xc3\xa5 ha kommet til tidligere. Badene er datert til styret til Kassandros. St\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 komplekset indikerer at, i motsetningen til palasset i Vergina, at dette ikke bare var en kongelig bolig eller utelukkende et grandiost monument, men ogs\xc3\xa5 en regjeringsbygning som var p\xc3\xa5krevd for \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re de administrative oppgavene for konged\xc3\xb8mmet.\n_START_SECTION_\nHippodamisk byplanlegging\n_START_PARAGRAPH_\nSelve byen var lokalisert i s\xc3\xb8r og nedenfor palasset. Det var formet i henhold til et rutenett som planlagt etter tankegangen til Hippodamos. Det besto av to rekker av parallelle gater som krysset hverandre i rette vinkler og dannet et rutenett av rektangul\xc3\xa6re blokker. Disse har en konstant bredde, hver p\xc3\xa5 rundt 45 meter, og en lengde som varierer fra 111 meter og opp til 152 meter. Den vanligste lengden er 125 meter. Gatene er fra 9 til 10 meter brede, unntatt i den midtre hoved\xc3\xa5ren \xc3\xb8st-vest som er opptil 15 meter brede. Denne gaten er hovedtilgangen til den sentrale offentlige agora som utgj\xc3\xb8r et omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 ti blokker. To gater nord-s\xc3\xb8r er ogs\xc3\xa5 noe bredere enn resten, og de tjente til \xc3\xa5 knytte byen til havnen lengre s\xc3\xb8r. Gatene hadde avl\xc3\xb8psledninger og var utstyrt til transportere vann til de enkelte boliger._NEWLINE_Denne type byplanlegging er datert til f\xc3\xb8rste halvdel av 300-tallet f.Kr. og er meget n\xc3\xa6rt opptil formidealet, skj\xc3\xb8t det adskiller seg selv ved store blokkst\xc3\xb8rrelser. Byen Olynthos i Khalkidiki har eksempelvis blokker p\xc3\xa5 86,3\xc3\x9735 meter. P\xc3\xa5 den annen side, senere hellenistiske urbane opplegg hadde blokker som var sammenlignbare med de i Pella: 112\xc3\x9758 meter i Laodikia ad Mare, eller 120\xc3\x9746 meter i Aleppo._NEWLINE_Agoraen hadde hovedplassen helt i sentrum av byen og okkuperte et imponerende omr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 200\xc3\x97181 meter; 262\xc3\x97238 meter om man teller med s\xc3\xb8yleraden som omga den p\xc3\xa5 alle sider.\n_START_SECTION_\nArkeologi\n_START_PARAGRAPH_\nBasert p\xc3\xa5 de beskrivelser som ble gitt av Titus Livius ble omr\xc3\xa5det unders\xc3\xb8kt p\xc3\xa5 1800-tallet av vestlige reisende som Holand, Pouqueville, Beaujour, Cousin\xc3\xa9ry, Delacoulonche, Hahn, Glotz og Struck. Den f\xc3\xb8rste arkeologiske unders\xc3\xb8kelsen ble utf\xc3\xb8rt av greske G. Oikonomos i 1914\xe2\x80\x931915. En moderne og systematisk unders\xc3\xb8kelse begynte i 1953 og full utgravning ble p\xc3\xa5begynt i 1957. Den f\xc3\xb8rste rekke av arkeologiske kampanjer ble fullf\xc3\xb8rt i 1963, ytterligere utgravninger fulgte i 1980. Disse unders\xc3\xb8kelsene fortsatte i seksjonen som er identifisert som agoraen._NEWLINE_I februar 2006 avdekket en bonde ved et tilfelle i n\xc3\xa6rheten av Pella den st\xc3\xb8rste graven som noensinne er funnet i Hellas. Navnene p\xc3\xa5 den adelige makedonske familien er fortsatt navngitt p\xc3\xa5 inskripsjoner og p\xc3\xa5 malte skulpturer og murer som har blitt bevart. Datoen til graven er l\xc3\xb8selig til 200- eller 100-tallet f.Kr. Graven best\xc3\xa5r av \xc3\xa5tte kamre og er tilgjengelig via en 16 meter inngang, hogd ut av fjellet. Selv om gravene har blitt plyndret, ble det likevel funnet smykker, kobbermynter og keramikkvaser. Rundt syv mennesker var blitt gravlagt her._NEWLINE_Arkeologiske unders\xc3\xb8kelser har fortsatt siden 1957 og har avdekket en liten del av byen som ble gjort rik av Aleksander den store og hans arvinger. Den store agora var omgitt av en s\xc3\xb8ylerad, og gatene til husene rundt var dekket av freskovegger rundt den indre g\xc3\xa5rdsplassen. De f\xc3\xb8rste veggmalerier som hadde trompe-l'\xc5\x93il, eller illusjonsmaleri, og som etterlignet perspektivtegninger som noen gang er sett, var p\xc3\xa5 veggene i Pella. _NEWLINE_Det var ogs\xc3\xa5 templer for greske guder som Afrodite, Demeter og Kybele, og Pellas mosaikkgulv, dater til tiden under Aleksander og tiden etter, er ber\xc3\xb8mte. En del er reproduksjoner av greske malerier; et motiv viser Dionysos som rir p\xc3\xa5 en leopard, et annet viser en l\xc3\xb8vegriff som angriper en hjort; et famili\xc3\xa6rt motiv ogs\xc3\xa5 innenfor skytisk kunst, noe som indikerer innflytelse ikke bare s\xc3\xb8rover p\xc3\xa5 det greske fastlandet, men ogs\xc3\xa5 nordover utenfor det greske kjerneomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nDet arkeologiske museum i Pella\n_START_PARAGRAPH_\nDet arkeologiske museum i Pella (gresk: \xce\x91\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c \xce\x9c\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xb5\xce\xaf\xce\xbf \xce\xa0\xce\xad\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x82) er et museum plassert sentralt i Pella p\xc3\xa5 det arkeologiske omr\xc3\xa5det ved det antikke palasset. Hovedbygningen er blitt formgitt av arkitekten Kostas Skroumpellos. Det ble fullf\xc3\xb8rt i 2009. Bygningen har en rektangul\xc3\xa6r atrium som referanse til den sentrale s\xc3\xb8ylegangen i g\xc3\xa5rdsrommet til de antikke husene i Pella._NEWLINE_Informasjonsseksjonen gir tekster, fotografier, kart, tegninger av en modell av det arkeologiske stedet og en video om Pella. Ved inngangen er det to betydningsfulle utstillinger: et hode som er betraktet som et portrett av Aleksander den store og en statuett med de karakteristiske trekkene til guden Pan._NEWLINE_Dagliglivet i pella er den f\xc3\xb8rste tematiske utstillingen. De viktigste utstillingene er mosaikkgulvene til Dionysos' hus og Bortf\xc3\xb8relse av Helena fra Huset med gipsveggene. Utstillingen gir mye informasjon om dagliglivet i det antikke Pella ved restaurerte m\xc3\xb8bler og modeller, kl\xc3\xa6r og lignende._NEWLINE_Den andre teamtiske gruppen er om Pellas offentlige liv. Funnene kommer fra unders\xc3\xb8kelsene av agora og knyttet til byens administrasjon, vist med mynter, inskripsjoner, skulpturer og lignende. Det er ogs\xc3\xa5 handel som vaser for \xc3\xa5 transportere vin, statuetter av terrakotta, utstyr for keramikkproduksjon og lignende._NEWLINE_Den tredje teamtiske gruppen best\xc3\xa5r av mosaikker fra Pellas helligdommer; Darron, Gudenes mor, Afrodite, thesmoforia, og andre funn som inskripsjoner, vaser og metallobjekter._NEWLINE_Den fjerde teamtiske gruppen er funn fra byens graver. Det er graver fra bronsealderen, jernalderen, de geometriske og arkaiske periodene (800-500-tallet f.Kr.), klassisk tid (400-300-tallet f.Kr.) og fra hellenistisk tid (200-100-tallet f.Kr. Funnene gir ogs\xc3\xa5 informasjon om spr\xc3\xa5ket, dorisk gresk, for de som bodde her._NEWLINE_Den siste grupperingen er palassgalleriet og gir informasjon om palassets arkitektoniske form, og om livet og personligheten til Aleksander den store."