b'\n_START_ARTICLE_\nAlba (Italia)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelsen til Alba g\xc3\xa5r tilbake til f\xc3\xb8r den romerske sivilisasjon, antagelig knyttet tilstedev\xc3\xa6relsen av keltiske og liguriske stammer i omr\xc3\xa5det. Dagens moderne by ligger p\xc3\xa5 samme sted som oldtidens Alba Pompeia. Navnet ble gitt etter \xc3\xa5 ha blitt offisielt anerkjent som en by av den romerske konsul Gnaeus Pompeius Strabon (135\xe2\x80\x9387 f.Kr.) mens han bygde en vei fra Aqu\xc3\xa6 Statiell\xc3\xa6 (Acqui) til Augusta Taurinorum (Torino). Alba var f\xc3\xb8destedet til Publius Helvius Pertinax som kortvarig var romersk keiser i 193._NEWLINE_Etter sammenbruddet til Vestromerriket ble byen gjentatte ganger angrepet og herjet av \xc3\xb8stgotere, burgundere, bysantinere, frankere, ungarere, og sarasenere (muslimer). P\xc3\xa5 1000-tallet ble den en fri kommune, det vil si en bystat, og ble medlem av det lombardiske statsforbundet. Regionen Montferrat og adelsfamilien Visconti kjempet om makten over byen. Den ble senere en besittelse av huset Gonzaga._NEWLINE_Karl Emanuel I av Savoia erobret den to ganger, og senere drev b\xc3\xa5de Frankrike og Spania krig over den. Etter den siste mannlige etterkommer av huset Gonzaga var d\xc3\xb8dd ut, f\xc3\xb8rte traktaten av Cherasco i 1631 til at Alba ble endelig tildelt huset Savoia. Under Napoleonskrigene ble den en del av republikken Alba i 1796, og den kortvarige Subalpinske republikken, som var franske klientstater f\xc3\xb8r de ble annektert av det franske keiserd\xc3\xb8mmet i 1802. Byen var et senter i et arrondissement (administrativt inndeling) i det f\xc3\xb8rste (og kortvarige) Tanaro-departementet i tiden 1802-1805, og senere i Stura (et fransk departement) i 1805-1814 f\xc3\xb8r frigj\xc3\xb8ringen ved \xc3\xb8sterrikske tropper. Det ble gitt tilbake til konged\xc3\xb8mmet Sardinia (navnet p\xc3\xa5 hertugd\xc3\xb8mmet Savoie f\xc3\xb8r det fikk Sardinia i 1720) i 1814._NEWLINE_Alba fikk en gullmedalje for milit\xc3\xa6r tappert ved byens borgere i den italienske motstandsbevegelsen under den andre verdenskrig. Den 10. oktober 1944 ble byen frigjort av partisaner som etablerte en republikken Alba for noen f\xc3\xa5 uker og klarte \xc3\xa5 holde p\xc3\xa5 sin uavhengighet fra den fascistiske italienske sosialrepublikk (ogs\xc3\xa5 kalt Sal\xc3\xb2-republikken). Republikken Alba varte fram til 2. november 1944 da fascistene erobret den. Den ble endelige frigjort av franske tropper den 2. mai 1945 og gitt til Italia.'