b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Havanna\n_START_PARAGRAPH_\nSlaget ved Havanna (1762) var en milit\xc3\xa6roperasjon fra mars til august 1762, som en del av Syv\xc3\xa5rskrigen. Britiske styrker beleiret og erobret byen Havanna, som p\xc3\xa5 denne tiden var en viktig spansk marinebase i Karibia. Dette var et stort nederlag for den spanske marinen. Havanna ble gitt tilbake til Spania ved Paris-traktaten i 1763 som formelt gjorde slutt p\xc3\xa5 krigen.\n_START_SECTION_\nSpanske forberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r han involverte landet seg i krigen som raste i Europa og verden over, gjorde kong Karl III av Spania forberedelser til \xc3\xa5 forsvare de spanske koloniene mot den britiske marinen. For \xc3\xa5 forsvare Cuba utpekte han Juan de Prado som \xc3\xb8verstkommanderende. De Prado kom til Havanna i februar 1761 og startet arbeidet med \xc3\xa5 utbedre festningsverkene i byen. _NEWLINE_I juni 1761 kom en flotilje p\xc3\xa5 syv linjeskip under admiral Gutierre de Hevia til Havanna, med to regul\xc3\xa6re infanteriregimenter p\xc3\xa5 totalt 1\xc2\xa0000 mann. Med disse forsterkingene hadde garnisonen i Havanna n\xc3\xa5 2\xc2\xa0400 regul\xc3\xa6re soldater, mens fl\xc3\xa5ten besto av 12 linjeskip bemannet med 6\xc2\xa0300 sj\xc3\xb8menn, kanon\xc3\xa9rer og marinesoldater. _NEWLINE_Havanna hadde en av de fineste havnene i Vestindia. Den kunne lett ta imot opp til 100 linjeskip. En 180 meter bred og 800 meter lang kanal ga tilkomst til havnen, og Havanna huset viktige skipsverft. _NEWLINE_To sterke festninger forsvarte kanalen. P\xc3\xa5 nordsiden av kanelen sto det mektige Castillo derle los Tres Reyes del Morro p\xc3\xa5 klippe Cavannosryggen. Den hadde 64 kanoner og 700 mann. P\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden l\xc3\xa5 Castillo,  De San Salvador de la Punta. Kanalen kunne ogs\xc3\xa5 blokkeres med en kjetting fra El Morro til Leene Punta. Havanna selv l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden langs kanalen, omringet av en 5 km lang bymur.\n_START_SECTION_\nBritiske forberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nDa krigen br\xc3\xb8t ut med Spania hadde britene planer om \xc3\xa5 angripe Havanna fra sj\xc3\xb8en. Toktet ble kommandert av George Keppel,  med viseadmiral George Pocock som marinekommandant. Planen omfattet ogs\xc3\xa5 at Jeffrey Amherst flyttet 4\xc2\xa0000 mann fra Amerika til Keppel og \xc3\xa5 samle en annen styrke p\xc3\xa5 _NEWLINE_8\xc2\xa0000 mann for et angrep p\xc3\xa5 Louisiana._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av februar gikk de britiske troppene ombord. 5. mars seilte det britiske toktet fra Spithead i England, med syv linjeskip og 4\xc2\xa0365 mann ombord p\xc3\xa5 64 transportskip. De n\xc3\xa5dde Barbados den 20. april. Fem dager senere n\xc3\xa5dde toktet Fort Royal p\xc3\xa5 den nylig erobrede \xc3\xb8ya Martinique. Her tok de med resten av ekspedisjonsstyrken til generalmajor Robert Monckton, som talte 8\xc2\xa0461 mann. Kontreadmiral George Rodneys skvadron med \xc3\xa5tte linjeskip, sluttet seg ogs\xc3\xa5 til toktet og totalt seilte 15 linjeskip avsted. _NEWLINE_23. mai ble ekspedisjonen, som n\xc3\xa5 l\xc3\xa5 nordvest for Saint-Domingue (dagens Haiti), ytterligere forsterket med skvadronen til James Douglas fra Port Royal  p\xc3\xa5 Jamaica. Styrken under Albemarle talte n\xc3\xa5 21 linjeskip, 24 mindre krigsskip og 168 andre fart\xc3\xb8y, med totalt 14\xc2\xa0000 sj\xc3\xb8menn og marinesoldater og 12\xc2\xa0826 regul\xc3\xa6re soldater.\n_START_SECTION_\nBeleiring\n_START_PARAGRAPH_\nDen 6. juni fikk den britiske styrken Havanna i sikte. 12 britiske skip ble sendt direkte til munningen kanalen for \xc3\xa5 blokkere den spanske fl\xc3\xa5ten. Britene planla \xc3\xa5 uskadliggj\xc3\xb8re Morro-festningen p\xc3\xa5 nordsiden av kanalen ved hjelp av en formell \xc2\xabVauban-aktig\xc2\xbb beleiring. Siden festningen var s\xc3\xa5 viktig for byen, regnet en med at resten av byen ville overgi seg n\xc3\xa5r festningen var falt. Planen hadde derimot ikke tatt h\xc3\xb8yde for at festningen sto p\xc3\xa5 en klippe, hvor det var umulig \xc3\xa5 grave gr\xc3\xb8fter, og at det l\xc3\xa5 en dyp kl\xc3\xb8ft mellom festningen og omr\xc3\xa5dene innenfor. _NEWLINE_Den spanske styrken under Prado og admiral Hevia var overrasket over hvor tallrike fienden var og satte i gang en defensiv forhalingsaksjon, og h\xc3\xa5pet p\xc3\xa5 at de ville f\xc3\xa5 st\xc3\xb8tte fra andre hold, at gul feber skulle bryte ut hos fienden, eller at en orkan skulle \xc3\xb8delegge den britiske fl\xc3\xa5ten. Den spanske fl\xc3\xa5ten ble derfor holdt inne i havnen, mens sj\xc3\xb8mennene, kanon\xc3\xa9rene og marinesoldatene ble sendt til garnisonene i festningene. Det meste av ammunisjonen om bord p\xc3\xa5 skipene ble flyttet til festningene. Den st\xc3\xa5ende h\xc3\xa6ren ble satt til \xc3\xa5 forsvare selve byen. _NEWLINE_Kanalen ble lukket med kjetting, og tre skip, som var i d\xc3\xa5rlig stand, ble senket bak kjettingen. Spanjolene skj\xc3\xb8nte at Morro var s\xc3\xa6rdeles viktig og ga forsvaret av den h\xc3\xb8yeste prioritet. _NEWLINE_Den 7. juni gikk de britiske troppene i land nord\xc3\xb8st for Havanna og avanserte vestover dagen etter. De m\xc3\xb8tte en milits som de lett presset bakover. Mot slutten av dagen hadde det britiske infanteriet kommet like utenfor Havanna. Forsvaret av Morro ble administrert av Luis Vicente de Velasco e Isla, en marineoffiser som med en gang forberedte festningen p\xc3\xa5 en beleiring. _NEWLINE_Den 11. juni stormet en britisk avdeling en redutt p\xc3\xa5 \xc3\xa5sen Cavannos. Det var f\xc3\xb8rst da britene forsto hvor sterk Morro var, omgitt av buskas og vernet av en stor kl\xc3\xb8ft. Da beleiringsutstyret kom frem dagen etter, startet britene med \xc3\xa5 sette opp batteri mellom tr\xc3\xa6rne p\xc3\xa5 \xc3\xa5sen La Cabana ovenfor Morro (om lag syv meter h\xc3\xb8yere) over byen og bukten. Overraskende nok var \xc3\xa5sen uten forsvar, tross den viktige strategiske plasseringen den hadde. Kongen av Spania hadde til og med instruert Prado om \xc3\xa5 bygge festningsverk p\xc3\xa5 denne \xc3\xa5sen, en oppgave han mente var den viktigste av alle de han ga kommand\xc3\xb8ren sine.\n_START_SECTION_\nBritene g\xc3\xa5r i land\n_START_PARAGRAPH_\n13. juni gikk en britisk avdeling i land ved Chorera, p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden av havnen. Oberst Patrick Mackellar, en ingeni\xc3\xb8r, hadde som oppgave \xc3\xa5 sette opp beleiringsutstyret ved Morro. Siden det ikke var mulig \xc3\xa5 grave gr\xc3\xb8fter, ble det i stedet  bygd et brystvern. Han planla om \xc3\xa5 hugge seg ned i klippen og ut mot kl\xc3\xb8fteten og s\xc3\xa5 lage  en gangbru  over kl\xc3\xb8ften av steinene de hadde gravd ut. _NEWLINE_Den 22. juni \xc3\xa5pnet fire britiske batteri ild mot El Morro fra Leene Cabana. Mackellar n\xc3\xa6rmet seg gradvis gr\xc3\xb8ften med brystvernet dekket av disse batteriene. _NEWLINE_29. juni klarte de britiske batteriene \xc3\xa5 f\xc3\xa5 500 direkte treff p\xc3\xa5 El Morro daglig. Velasco mistet opp mot 30 mann daglig, og arbeidet med \xc3\xa5 reparere festningen hver natt ble s\xc3\xa5 slitsomt at mennene m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skift i festningen hver tredje dag. Velasco klarte til \xc3\xa5 slutt \xc3\xa5 overbevise Prado om at de m\xc3\xa5tte gjennomf\xc3\xb8re et raid mot de britiske batteriene. Ved daggry 29. juni gikk 988 mann til angrep p\xc3\xa5 batteriene. De n\xc3\xa5dde batteriene bakfra og startet med  \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge kanonene, men britene reagerte raskt og slo de tilbake f\xc3\xb8r de klarte \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re alvorlig skade. _NEWLINE_1. juli startet britene en kombinert angret fra b\xc3\xa5de land og sj\xc3\xb8 mot El Morro. Fl\xc3\xa5ten sendte fire linjeskip til angrepet (HMS \xc2\xabStirling Castle\xc2\xbb, HMS \xc2\xabDragon\xc2\xbb, HMS \xc2\xabMarlborough\xc2\xbb og HMS \xc2\xabCambridge\xc2\xbb). Angrepet  fra sj\xc3\xb8en var ineffektivt fordi festningen l\xc3\xa5 for h\xc3\xb8yt. Kanonild fra El Morro medf\xc3\xb8re at 192 menneskeliv gikk tapt og p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte alvorlig skade p\xc3\xa5 skipenene.  Bombardementet fra landartilleriet var langt mer effektivt og etter tre dager var bare tre spanske kanoner i drift p\xc3\xa5 siden av El Morro som vendte mot det britiske batteriet. _NEWLINE_2. juli tok det britiske brystvernet rundt El Morro fyr og batteriene brant ned. Dermed var alt arbeidet som var gjort siden midten av juni g\xc3\xa5tt i vasken. Velasco gjorde bruk av dette og satte opp mange nye kanoner og reparerte skader i festningsverket. _NEWLINE_Etter at de kom til Havanna ble den britiske arm\xc3\xa9en ber\xc3\xb8rt av gul feber og hadde n\xc3\xa5 bare halve styrke igjen. Siden orkansesongen var i anmarsj hadde Albemarle n\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig tid. Han ga ordre om \xc3\xa5 bygge opp igjen batteriene ved hjelp av menn fra fl\xc3\xa5ten. Mange kanoner ble tatt fra de nedre dekkene p\xc3\xa5 skipene og brukt som nytt batteri.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa5p om forsterkninger\n_START_PARAGRAPH_\n17. juli hadde de nye britiske batteriene \xc3\xb8delagt de fleste av kanonene til Velasco, og bare to av dem var operasjonelle. Mackeller kunne fortsette arbeidet med brleiringsutstyret frem til festningen, men siden arm\xc3\xa9en var i d\xc3\xa5rlig forfatning tok dette arbeidet lang tid. Alt h\xc3\xa5p for britene l\xc3\xa5 n\xc3\xa5 i at forsterkninger fra Nord-Amerika kom frem._NEWLINE_20. juli kunne britene begynne \xc3\xa5 grave seg mot den h\xc3\xb8yere bastionen p\xc3\xa5 El Morro. Samtidig klarte det britiske artilleriet \xc3\xa5 treffe El Morro opp mot 600 ganger daglig, og om lag 60 spanjoler mistet livet hver dag. Velasco hadde n\xc3\xa5 intet annet h\xc3\xa5p enn \xc3\xa5 \xc3\xb8delegge det britiske beleiringsutstyret. Kl. 04:00 den 22. juli kom 1\xc2\xa0300 regul\xc3\xa6re soldater, sj\xc3\xb8menn og militssoldater fra Havanna i tre kolonner og gikk til ahngrep p\xc3\xa5 beleiringsutstyret rundt El Morro. Toktet ble mislykket, beleiringsutstyret var i hovedsak uskadet. _NEWLINE_24. juli ga Albemarle Velasco tilbud om \xc3\xa5 overgi seg og skrive sine egne kapitulasjonsvilk\xc3\xa5r. Valasco svarte at han heller ville avgj\xc3\xb8re kampen med v\xc3\xa5pen. Den 27. juli fikk britene forsterkinger fra Nord-Amerika, ledet av oberst Burton. Under reisen hadde de blitt angrepet av franskmenn, som hadde tatt fra de 500 mann. _NEWLINE_29. juli var graven ved bastionen nesten ferdig. Albemarle lot som han skulle g\xc3\xa5 til angrep en siste gang for \xc3\xa5 se  om Velasco omsider ville overgi seg. I stedet valgte Velasco et desperat angrep fra sj\xc3\xb8en mot de britiske gravearbeidene _NEWLINE_Kl. 02:00 den 30. juli gikk to spanske skonnerter til angrep  p\xc3\xa5 gravearbeidene fra sj\xc3\xb8en. Angrepet deres var mislykket og de m\xc3\xa5tte trekke seg tilbake. Kl. 13:00 var britene klare til \xc3\xa5 detonere gruven. Avfallet fra eksplosjonen fylte bare delvis  gr\xc3\xb8ften. men Albemarle s\xc3\xa5 at det var mulig \xc3\xa5 passere den og sette i gang et angrep. Han sendte 699 utvalgte menn mot den h\xc3\xb8yere delen av bastionen. F\xc3\xb8r spanjolene rakk \xc3\xa5 reagere hadde 16 mann klart \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fotfeste p\xc3\xa5 bastionen. Velasco styrtet da med troppene sine til bruddet i muren. Han ble d\xc3\xb8delig skadet da han havnet i en  mann-mot-mann-kamp. Da britene fikk kontroll over El Morro ble Velasco transportert til Havanna. _NEWLINE_Dagen etter d\xc3\xb8de Velasco av skadene. Britene bygde s\xc3\xa5 batteri p\xc3\xa5 nordsiden av kanalen for \xc3\xa5 ta selve Havanna. Albermarle sendte 11. august et forslag til _NEWLINE_Prado om \xc3\xa5 overgi byen, men han avslo. Britene \xc3\xa5pnet ild mot Havanna og mot slutten av dagen var det stille i Fort la Punta. Prado hadde ikke noe annet _NEWLINE_valg enn \xc3\xa5 overgi seg.\n_START_SECTION_\nOvergivelse\n_START_PARAGRAPH_\n12. og 12. august var det forhandlinger og Prado og arm\xc3\xa9en hans klarte \xc3\xa5 beholde \xc3\xa6ren. Hevia brant ikke fl\xc3\xa5ten sin, og alle skipene ble overtatt av britene. _NEWLINE_14. august gikk britene inn i byen. Under beleiringen hadde britene mistet 1\xc2\xa0000 mann fra fiendens  ild, men 18. oktober hadde de mistet totalt 5\xc2\xa0000 mann p\xc3\xa5 grunn av sykdom. _NEWLINE_Da de kom tilbake til Spania ble Prado og Hevia stilt for krigsrett og d\xc3\xb8mt.\n_START_SECTION_\nEttervirkning\n_START_PARAGRAPH_\nTapet av Havanna og det vestlige Cuba var et alvorlig nederlag for Spania. Ikke bare var de \xc3\xb8konomiske tapene store, men prestisjen de mistet var langt verre. Nederlaget, sammen med den britiske erobringen av Manila halvannen m\xc3\xa5ned senere, gjorde at spanjolene hadde mistet hovedstaden i b\xc3\xa5de Spansk Vestindia og Spansk \xc3\x98stindia. Dette bekreftet Storbritannia som en overlegen sj\xc3\xb8makt og viste hvor skj\xc3\xb8rt Det spanske imperiet var. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som den tidligere krigen om \xc3\xb8rene til Jenkins hadde f\xc3\xa5tt britene til \xc3\xa5 gjennomg\xc3\xa5 milt\xc3\xa6rsystemet sitt, fikk denne krigen spanjolene til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 gjennom en lignende prosess. _NEWLINE_Havanna og Manila ble begge gitt tilbake til Spania etter Paris-traktaten i 1763, men Spania m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 Florida og Menorca til Storbritannia og betale l\xc3\xb8sepenger for Manila. Spania fikk Fransk Louisiana som kompensasjon for \xc3\xa5 ha tapt Florida.'