b'\n_START_ARTICLE_\nAnordning\n_START_PARAGRAPH_\nAnordning er rettsforskrifter som administrasjonen (forvaltningen) utsteder med hjemmel i en lov eller til n\xc3\xa6rmere gjennomf\xc3\xb8relse av en lov. I rettsvitenskapen i Norge henviser det til provisoriske anordninger eller kirkelige anordninger.\n_START_SECTION_\nHistorisk bruk\n_START_PARAGRAPH_\nI betydningen forordning var anordning ett av ordene brukt om alminnelige lovbud som den danske kongen ga. \xc2\xabForordning, under foreningen med Danmark fellesnavnet p\xc3\xa5 alminnelig lovbud, rettet til samtlige unders\xc3\xa5tter. De ble gjort tilgjengelige ved \xc3\xa5 trykkes i en offisiell utgave (jf. Forordninger og Aabne Breve, 1670\xe2\x80\x931813) og kunngjort, is\xc3\xa6r ved kirken og p\xc3\xa5 tinget\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nProvisoriske anordninger\n_START_PARAGRAPH_\nProvisoriske anordninger er midlertidige lover som regjeringen i medhold av Grunnlovens \xc2\xa7 17 kan gi. Grunnlovens \xc2\xa7 17. 1 lyder: \xc2\xabKongen 2 kan give og oph\xc3\xa6ve Anordninger, der angaa Handel, Told, N\xc3\xa6ringsveie og Politi; dog maa de ikke stride mot Konstitutionen og de (saaledes som efterf\xc3\xb8lgende \xc2\xa7\xc2\xa7 76, 77, 78 og 79 bestemme) af Storthinget givne Love. De gj\xc3\xa6lde provisorisk til n\xc3\xa6ste Storthing\xc2\xbb._NEWLINE_Regjeringen kan gi provisoriske anordninger med lovs kraft n\xc3\xa5r Stortinget ikke er samlet. Stortinget m\xc3\xa5 s\xc3\xa5 senere vurdere om vedtaket skal gj\xc3\xb8res til permanent lov. En provisorisk anordning kan i prinsippet f\xc3\xa5 en maksimal varighet p\xc3\xa5 henimot to \xc3\xa5r fordi den gjelder til neste stortingssesjon trer sammen samme \xc3\xa5r eller oktober \xc3\xa5ret etter (Grunnlovens \xc2\xa7 68) og faller ikke bort f\xc3\xb8re senest n\xc3\xa5r neste storting trer fra hverandre. Provisoriske anordninger hadde stor betydning i perioden 1814-1869, da Stortinget bare var samlet hvert tredje \xc3\xa5r, og i krigs\xc3\xa5rene 1940-1945.\n_START_SECTION_\nKirkelige anordninger\n_START_PARAGRAPH_\nKirkelige anordninger opph\xc3\xb8rte da Grunnloven ble endret 21. mai 2012. Tidligere hadde regjeringen i kirkelig statsr\xc3\xa5d rett til \xc3\xa5 gi kirkelige anordninger. Dette er en s\xc3\xa6rskilt form for vedtak, som kan brukes b\xc3\xa5de til \xc3\xa5 gi generelle regler og til \xc3\xa5 treffe vedtak i enkeltsaker. Hvordan gudstjeneste, d\xc3\xa5p, bryllup og begravelse skulle foreg\xc3\xa5, kunne for eksempel reguleres gjennom kirkelige anordninger._NEWLINE_Tidligere bestemte Grunnlovens \xc2\xa7 16: \xc2\xabKongen anordner al offentlig Kirke- og Gudstjeneste, alle M\xc3\xb8der og Forsamlinger om Religionssager, og paaser, at Religionens offentlige L\xc3\xa6rere f\xc3\xb8lge de dem foreskrevne Normer\xc2\xbb._NEWLINE_I dag lyder Grunnlovens \xc2\xa7 16: \xc2\xabAlle Indvaanere af Riget have fri Religions\xc3\xb8velse. Den norske Kirke, en evangelisk-luthersk Kirke, forbliver Norges Folkekirke og underst\xc3\xb8ttes som saadan af Staten. N\xc3\xa6rmere Bestemmelser om dens Ordning fasts\xc3\xa6ttes ved Lov. Alle Tros- og Livssynssamfund skulle underst\xc3\xb8ttes paa lige Linje\xc2\xbb. Grunnlovsbestemmelsen ble vedtatt av Stortinget 21. mai 2012 og kunngjort ved kongelig resolusjon nr. 522 av 15 juni 2012. _NEWLINE_I dag er det Kirkem\xc3\xb8tet som gir kirkelige anordninger, men vedtaket kalles ikke lenger anordning. Kirkelovens \xc2\xa7 24 sier om Kirkem\xc3\xb8tet: (f\xc3\xb8rste ledd) \xc2\xabKirkem\xc3\xb8tet best\xc3\xa5r av medlemmene av bisped\xc3\xb8mmer\xc3\xa5dene 1 og 5 medlemmer valgt utenom bisped\xc3\xb8mmer\xc3\xa5dene. Kirkem\xc3\xb8tet samles ordin\xc3\xa6rt til m\xc3\xb8te en gang i \xc3\xa5ret. Har et medlem forfall, skal varamedlem kalles inn\xc2\xbb. (Andre ledd) \xc2\xabKirkem\xc3\xb8tet skal ha sin oppmerksomhet henvendt p\xc3\xa5 saker av felles kirkelig karakter og ellers p\xc3\xa5 alt som kan gj\xc3\xb8res for \xc3\xa5 vekke og n\xc3\xa6re det kristelige liv i menighetene, og det skal fremme samarbeidet innen Den norske kirke. Som \xc3\xb8verste representative organ i Den norske kirke fastsetter Kirkem\xc3\xb8tet alle gudstjenstlige b\xc3\xb8ker i Kirken. 3 Kirkem\xc3\xb8tet skal verne og fremme samisk kirkeliv og ivareta Den norske kirkes internasjonale og \xc3\xb8kumeniske oppgaver\xc2\xbb.'