b'\n_START_ARTICLE_\nGamlebylinjen\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nI 1874 bestemte man seg for \xc3\xa5 bygge sporvei i hovedstaden. \xc3\x85ret etter ble det besluttet at man skulle legge ut skinner p\xc3\xa5 gateplanen i fire linjer. Linjene ble bygd av Kristiania Sporveisselskab, og formelt \xc3\xa5pnet 6. oktober 1875 som hestesporveier. Tre av linjene hadde utgangspunkt i Stortorvet: Homansbylinjen, Vestbanelinjen og Oslolinjen. Den fjerde pendlet mellom Homansbyen og Vestbanen. Denne ble imidlertid nedlagt etter under to uker. Av byens f\xc3\xb8rste trikkelinjer, var det kun Oslolinja som gikk \xc3\xb8stover. Den fulgte Brugata - Gr\xc3\xb8nland - Gr\xc3\xb8nlandsleiret til Botsfengslet \xe2\x80\x93 den opprinnelige endeholdeplassen i \xc3\xb8st. I 1878 ble Oslolinjen videref\xc3\xb8rt s\xc3\xb8rover Oslo gate til St. Halvards plass, og i 1899 videre til Oslo hospital. _NEWLINE_Oslolinjen var den siste av hovedstadens sporveier som ble trafikkert av hestesporvogn. 22. januar 1900 gikk den siste sporvogn trukket av hest til Gamlebyen. I overgangen til elektrisk drift ble navnet endret fra \xc2\xabHestesporvognen\xc2\xbb til \xc2\xabGr\xc3\xb8nntrikken\xc2\xbb. Oslolinjen fikk samme \xc3\xa5ret sidelinjer til Kampen (se Kampentrikken) og V\xc3\xa5lerenga (se V\xc3\xa5lerengalinjen), sistnevnte svingte \xc3\xb8stover og oppover Schweigaards gate \xe2\x80\x93 Str\xc3\xb8msveien.  _NEWLINE_I 1917 ble Oslolinjen tilkoplet Ekebergbanen \xe2\x80\x93 en forstadsbane mellom Oslo hospital og S\xc3\xa6ter bygd av det private sporveisselskapet AS Ekebergbanen. Ekebergbanen  ble formelt \xc3\xa5pnet 1. juli 1917. AS Ekebergbanens vogner, de s\xc3\xa5kalte vikingskipene, inntok n\xc3\xa5 Oslolinjen sammen med vognene fra Kampen og V\xc3\xa5lerenga._NEWLINE_V\xc3\xa5lerengalinjen ble forlenget til Etterstad med Helsfyr i 1923. P\xc3\xa5 Helsfyr var det overgang til \xc3\x98stensj\xc3\xb8banen. _NEWLINE_Ved \xc3\xa5rsskiftet 1924/25 ble hovedstadens navn endret fra Kristiania til Oslo. Det gamle Oslo fikk da navnet Gamlebyen, og etter den tid er det vel mest korrekt \xc3\xa5 omtale Oslolinjen som Gamlebylinjen._NEWLINE_I 1957 ble nedre del av Gamlebylinjen splittet \xe2\x80\x93 ved Gr\xc3\xb8nlandsleiret/Oslo gate x Schweigaards gate.  Gamlebylinjen fantes n\xc3\xa5 i to varianter: den gamle over Brugata \xe2\x80\x93 Gr\xc3\xb8nland \xe2\x80\x93 Gr\xc3\xb8nlandsleiret, og den nye over Jernbanetorget \xe2\x80\x93 Biskop Gunnerus gate \xe2\x80\x93 Schweigaards gate. Bakgrunnen for den nye skinnegangen var behov for \xc3\xb8kt effektivitet for trikkene som trafikkerte mellom sentrum og \xc3\xb8stover via Helsfyr (forl\xc3\xb8perne til de \xc3\xb8stlige t-banelinjene)._NEWLINE_Mellom 1957 og noe ut i 1960 gikk Ekebergtrikken og V\xc3\xa5lerengatrikken over Gr\xc3\xb8nlandstraseen, mens trikkene via Helsfyr gikk rett fram i Schweigaards gate. _NEWLINE_S\xc3\xa5 kom \xc3\xa5ret 1960 da Bystyret, mot 1 stemme, vedtok \xc3\xa5 legge ned all sporveisdrift i Oslo. Ledelsen i Oslo sporveier var den ivrigste p\xc3\xa5driveren bak vedtaket. Skinnegangen over Gr\xc3\xb8nland ble fjernet i 1960 samme \xc3\xa5r som trikkelinjen til Kampen ble lagt ned. Ekebergtrikken og V\xc3\xa5lerengtrikken ble opprettholdt med tras\xc3\xa9 Schweigaards gate. I 1968 ble ogs\xc3\xa5 V\xc3\xa5lerengatrikken/Helsfyrtrikken nedlagt. Trikken over Ekebergbanen ble imidlertid videref\xc3\xb8rt, og dermed ogs\xc3\xa5 Gamlebylinjen.'