b'\n_START_ARTICLE_\nHusmann\n_START_PARAGRAPH_\nHusmann betegnet i Norge en person som bygslet jord eller tomt (noen ganger bare hustomt) av en jordeiende bonde, og som regel betalte for dette med en \xc3\xa5rlig avgift i form av kontanter og/eller pliktarbeid, noen ganger ogs\xc3\xa5 naturalytelser. Stedet der husmannen bodde med sin familie kalles for en husmannsplass (noen ganger forkortet \xc2\xabplass\xc2\xbb). En husmannsplass var ikke oppf\xc3\xb8rt med eget matrikkelnummer, men ble betegnet for eksempel som \xc2\xabLangel\xc3\xb8kken under Frogner\xc2\xbb, der Langel\xc3\xb8kken var husmannsplassen og Frogner det matrikulerte bruket. Eieren av det matrikulerte bruket ble ofte kalt husbond._NEWLINE_De fleste steder opph\xc3\xb8rte husmannsvesenet fra 1900 og fram til 1930.\n_START_SECTION_\nHusmannen eide husmannsstua\n_START_PARAGRAPH_\nOfte eide husmennene husene sine selv, og dersom en husmann flyttet, fordi han fikk en bedre plass, kunne han ta husene sine med seg. (Laftede t\xc3\xb8mmerhus uten kledning var enkle \xc3\xa5 flytte).\n_START_SECTION_\nHusmann versus bonde\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge p\xc3\xa5 1800-tallet var det befolkningsoverskudd og husmennene var sv\xc3\xa6rt tallrike. Husmennene utgjorde en sosial klasse under selveiende b\xc3\xb8nder. Fra 1900-tallet har mange husmenn etterhvert f\xc3\xa5tt kj\xc3\xb8pe husmannsplassene sine, som i mange tilfeller er blitt matrikulerte sm\xc3\xa5bruk eller mindre g\xc3\xa5rdsbruk. Historisk sett kan det norske husmannssystemet langt p\xc3\xa5 vei sammenlignes med livegenskapet som fantes i mange andre europeiske land. Norge og Sverige var blant f\xc3\xa5 land som aldri innf\xc3\xb8rte livegenskapet i egentlig forstand. Likevel var husmennene ofte i realiteten ufrie i sitt \xc3\xb8konomiske avhengighetsforhold til frie b\xc3\xb8nder.\n_START_SECTION_\nTo typer husmannsplasser\n_START_PARAGRAPH_\nDet var to typer husmenn. Den ene kalles husmann med jord, den andre  husmann uten jord. Husmannen uten jord ble ofte benevnt som bygselhusmann eller strandsitter. Husmannen med jord var vanlig p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, mens husmannen uten jord var mer vanlig langs kysten.\n_START_SECTION_\nHusmann med jord\n_START_PARAGRAPH_\nEn husmann med jord kunne ha en st\xc3\xb8rre eller mindre plass. En stor husmannsplass kunne v\xc3\xa6re som en liten g\xc3\xa5rd. Det var \xc3\xa5kerjord og engmark p\xc3\xa5 innmarka, beiterett i g\xc3\xa5rdens utmark og seter p\xc3\xa5 fjellet eller i skogen. Men husmannen eide ikke plassen. Det var ingen sikkerhet for at neste generasjon kunne overta en veldrevet husmannsplass. Ofte l\xc3\xa5 husmannsplassene p\xc3\xa5 mark som lett kunne legges til g\xc3\xa5rden i neste omgang. Neste generasjon i husmannsfamilien kunne kanskje bli henvist til et nytt sted som m\xc3\xa5tte ryddes i utmarka. Eller husmannsplassen ble nedlagt.\n_START_SECTION_\nHusmann uten jord\n_START_PARAGRAPH_\nEn husmann uten jord bygslet i realiteten ei ikke matrikulert hustomt. Den \xc3\xa5rlige avgiften var ofte sv\xc3\xa6rt beskjeden. Mange sm\xc3\xa5 tettsteder har blitt etablert som strandsteder av strandsittere eller husmenn uten jord. Disse husmennene var helt avhengig av annen inntekt, enten de skaffet seg den gjennom fiske, handel, h\xc3\xa5ndverk eller jordbruksarbeid. Mest typisk var kanskje en kombinasjon av flere av disse mulighetene, som husmannen, husmannskona og barna utnyttet til felles beste. En husmann uten jord ville likevel som regel klare \xc3\xa5 f\xc3\xb8 noen husdyr, men en m\xc3\xa5tte da utnytte marginale beite og forressurser som b\xc3\xb8ndene selv ikke brydde seg om \xc3\xa5 utnytte. _NEWLINE_En strandsitter kunne v\xc3\xa6re alt fra en fattig fisker til en velst\xc3\xa5ende kj\xc3\xb8pmann. Det avgj\xc3\xb8rende var at de bygslet sin tomtegrunn, og at det ikke h\xc3\xb8rte dyrkbar jord til eiendommen. I mange byer var det vanlig med bygseltomter av denne typen.\n_START_SECTION_\nHusmannskontrakt\n_START_PARAGRAPH_\nHusmannsplassen var ikke matrikulert jord. Dersom husmannsplassen var matrikulert ble husmannen \xc3\xa5 betrakte som en leilending._NEWLINE_I Norge kunne leieforholdet bli regulert av en husmannskontrakt, men ikke alle husmenn hadde kontrakt og var dermed uten rettigheter ved tvisteforhold. Husmannskontrakten omhandlet betaling av leie og arbeidsplikt overfor bonden. Ogs\xc3\xa5 andre forhold var med i kontrakten, som beiterettigheter, setring, p\xc3\xa5legg om gjerdehold og tilgang til ved til brensel.\n_START_SECTION_\nHusmannsvesenets opprinnelse\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet husmann skiftet innhold i l\xc3\xb8pet av 1600-tallet, og det er fors\xc3\xa5vidt to forskjellige ting man beskriver. Den ene, litt mytiske forklaringen, har bakgrunn i middelalderens husma\xc3\xb0r, og dennes r\xc3\xb8tter som trell i vikingtiden. Den andre forklaringen av begrepet har bakgrunn i befolknings\xc3\xb8kning, begrensede naturressurser og slutt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rddeling fra midten av 1600-tallet og utover.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutten av 1200-tallet, under Haakon VI Magnussons regjeringstid, var en husmann synonymt med en l\xc3\xb8sarbeider, som kunne  tenkes \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 kravet om \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte ta tjeneste dersom han ikke eide egen eiendom. Denne husmannen p\xc3\xa5tok seg tilfeldig arbeid, s\xc3\xa5 som arbeid i onnene for b\xc3\xb8nder, drev litt handel, osv. Han greide seg godt nok p\xc3\xa5 dette viset til at han unngikk \xc2\xabtyendetvang\xc2\xbb. Denne opprinnelsesteorien kan man finne hos Simen Skappel, i referanseverket Om Husmandsv\xc3\xa6senet i Norge, dets oprindelse og utvikling. Kong Haakon utga en retterbot som krevde at alle som satt p\xc3\xa5 mindre verdier enn 12 mark, pliktet \xc3\xa5 ta tjeneste hos riddere, prester eller b\xc3\xb8nder til tidens gjeldende betingelser.\n_START_SECTION_\nEneveldet\n_START_PARAGRAPH_\nSkappel viser ogs\xc3\xa5 til den store \xc3\xb8kningen i folketallet p\xc3\xa5 16-, 17- og 1800-tallet. Dette er den mer tradisjonelle begrunnelsen som brukes. \xc3\x85rsaken til denne forklaringen p\xc3\xa5 husmannsvesenets opprinnelse er \xc3\xa5 finne i Danmark p\xc3\xa5 1600-tallet. I 1670 ble det ved kongelig befaling forbudt \xc3\xa5 skille ut nye bruk, for eksempel ved deling i arveoppgj\xc3\xb8r. De eneste nye brukene som ble tillatt var nyrydninger i allmenningen. Bakgrunnen for forbudet var kongens frykt for \xc3\xa5 g\xc3\xa5 glipp av  skatteinntekter. Bestemmelser i kong Christian IV lov (IV, 7) (1604) og kong Christian V lov (5-2-63) (1687) om \xc3\xa5setesrett er ogs\xc3\xa5 med og vanskeliggj\xc3\xb8r deling av g\xc3\xa5rdsbruk. _NEWLINE_Bagge viser  i tillegg til befolknings\xc3\xb8kningen til b\xc3\xb8ndenes \xc3\xb8kte behov for arbeidskraft som \xc3\xa5rsak til utbyggingen av husmannsplasser. Storparten av utbyggingen av husmannsplasser fant sted p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet. Sm\xc3\xa5lenene, Hedemarken, Kristians amt (Oppland), Akershus og Buskerud var de omr\xc3\xa5dene hvor \xc3\xb8kningen var st\xc3\xb8rst, og det var de samme omr\xc3\xa5dene som hadde st\xc3\xb8rst behov for arbeidskraft innen jord- og skogbruk. If\xc3\xb8lge Bagge var det p\xc3\xa5 1660-tallet et par tusen husmenn av den arten man etter hvert kalte "husmann med jord". Etter matrikkelutkastet av 1723 var dette antallet \xc3\xb8kt til 11 824 p\xc3\xa5 landsbasis, og 6 914 i de fem \xc3\xb8stlandsamtene. Det innebar en husmann for annenhver oppsitter av en g\xc3\xa5rd.   _NEWLINE_K\xc3\xa5re Lunden viser ogs\xc3\xa5 til tall i Norges Landbrukshistorie II. If\xc3\xb8lge Lunden hadde \xc3\x98stlandet 23 008 b\xc3\xb8nder og 8 475 husmenn i 1723. I dette \xc3\x98stlandet er ogs\xc3\xa5 Telemark medregnet. I 1801 var dette endret til 27 636 b\xc3\xb8nder og 24 652 husmenn med jord.  Tar man med de 3 463 husmennene uten jord i 1801, hadde antallet husmenn n\xc3\xa5 g\xc3\xa5tt forbi antallet b\xc3\xb8nder. Med andre ord var forholdstallet g\xc3\xa5tt fra tre b\xc3\xb8nder pr husmann til en til en p\xc3\xa5 80 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nHusmannsomr\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nTradisjonelt snakker vi derfor om husmannsvesen p\xc3\xa5 hele \xc3\x98stlandet, s\xc3\xa6rlig i storg\xc3\xa5rdsomr\xc3\xa5dene Hedmark, Gudbrandsdalen og Buskerud s\xc3\xa5 langt som til Sigdal og Fl\xc3\xa5, Telemark nedenfor Seljord, og Grenland.  Tr\xc3\xb8ndelag b\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 regnes til storgardsomr\xc3\xa5dene. _NEWLINE_G\xc3\xa5rddeling var et alternativ til husmannsvesen. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 Vestlandet og i mange fjellbygder p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet valgte man oftere \xc3\xa5 dele g\xc3\xa5rdene. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten ble resultatet mindre g\xc3\xa5rder, og klasseforskjellene i samfunnet ble relativt mindre. _NEWLINE_I str\xc3\xb8k av landet der b\xc3\xb8ndene var leilendinger var husmannsvesenet av begrenset omfang. Leilendinger var ikke n\xc3\xb8dvendigvis interessert i \xc3\xa5 forbedre g\xc3\xa5rdene sine slik at jordeieren kunne f\xc3\xa5 en grunn til \xc3\xa5 heve jordleien. Slik var forholdene lenge bl.a. p\xc3\xa5 Sunnm\xc3\xb8re og i deler av Nord-Norge.\n_START_SECTION_\nHusmannen hadde att\xc3\xa5tn\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nHusmannen m\xc3\xa5tte som regel ha ei att\xc3\xa5tn\xc3\xa6ring for \xc3\xa5 greie seg. Det kunne v\xc3\xa6re i jordbruk, skogsarbeid, t\xc3\xb8mmerfl\xc3\xb8ting, handverk, fiskeri eller mer tilfeldige arbeid, eller i kombinasjoner av disse, til ulike tider av \xc3\xa5ret. Husmenn ved kysten hadde bedre muligheter for \xc3\xa5 greie seg enn husmenn i innlandet, og etter hvert som fiskeri ble en n\xc3\xa6ring som kunne drives som hovedyrke og eneyrke \xc3\xb8ket antallet husmenn uten jord.\n_START_SECTION_\nHusmannsvesenets opph\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste steder opph\xc3\xb8rte husmannsvesenet fra 1900 og fram til 1930. Fra 1928 fikk husmennene lovfestet rett til \xc3\xa5 innl\xc3\xb8se sine husmannsplasser og f\xc3\xa5 dem matrikulert. Dette f\xc3\xb8rte en del steder til strid og noen steder ble husmannsplasser fradelt etter rettsoppgj\xc3\xb8r. Ved en endring av jordloven i 1955 ble denne lovbestemmelsen tatt ut med ti \xc3\xa5rs overgangsordning, men den ble gjeninnf\xc3\xb8rt i 1975._NEWLINE_Vedr\xc3\xb8rende de siste husmannsplassene i Nordmarka utenfor Oslo ble det f\xc3\xb8rt rettstvister til ut p\xc3\xa5 2000-tallet._NEWLINE_En husmann som har blitt eier av jorda si er ikke lenger husmann. Han er da selv blitt bonde eller g\xc3\xa5rdbruker. Dersom husmannsplassen var liten brukes ofte begrepet sm\xc3\xa5bruker om en bonde som driver en tidligere husmannsplass. _NEWLINE_I ei lita bygd kunne historien huskes i generasjoner. At en g\xc3\xa5rd opprinnelig hadde v\xc3\xa6rt husmannsplass ble ikke glemt.\n_START_SECTION_\nHusmannsplass og nyrydningsbruk\n_START_PARAGRAPH_\nEn husmannsplass m\xc3\xa5 heller ikke forveksles med et rydningsbruk. Et rydningsbruk var (som regel) sj\xc3\xb8leie. En driver av et rydningsbruk kan betegnes som bonde, g\xc3\xa5rdbruker eller sm\xc3\xa5bruker, men ikke husmann.\n_START_SECTION_\nTorpare p\xc3\xa5 svensk\n_START_PARAGRAPH_\nSverige var et land som p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter var likt Norge, ogs\xc3\xa5 forholdet mellom husmann og bonde. Begrepet torp p\xc3\xa5 svensk betyr ganske n\xc3\xb8yaktig det samme som husmannsplass p\xc3\xa5 norsk, og en torpare tilsvarer en husmann.\n_START_SECTION_\nDen danske husmann\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark er forholdene annerledes, men begrepet husmann brukes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 dansk. Men den danske husmann er en bonde, som kan v\xc3\xa6re leilending eller selveier. Han driver en mindre jordeiendom. _NEWLINE_Det m\xc3\xa5 nevnes her at en bonde i Danmark hadde en helt annen stilling i samfunnet enn en norsk bonde. Bonden i Danmark eide som regel ikke sin egen jord; han var en del av et landsbyfellesskap, og var vanligvis underordnet en herreg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nEngland og Irland\n_START_PARAGRAPH_\nI England og Irland brukes begrepet cottager eller crofter. En tenant farmer er derimot en leilending, alts\xc3\xa5 en bonde som ikke eier jorda selv.'