b'\n_START_ARTICLE_\nGroruddalen\n_START_PARAGRAPH_\nGroruddalen er fellesbetegnelse for Oslos nord\xc3\xb8stre bydeler. Det kan avgrenses av \xc3\x98stmarka i \xc3\xb8st, Gjeller\xc3\xa5smarka i nord, Lillomarka i vest, og en tenkt linje omtrent fra Bjerke via \xc3\x98kern til Bryn i s\xc3\xb8r. Omfattes stort sett av bydelene Bjerke, Alna, Grorud og Stovner._NEWLINE_Dalstr\xc3\xb8ket ligger i det tidligere \xc3\x98stre Aker sogn i Aker kommune og het tidligere Akersdalen. Inntil 1960 var Groruddalen betegnelsen p\xc3\xa5 dalen fra Alnsj\xc3\xb8en langs Alnaelva frem til Bryn. I 1960 foreslo redakt\xc3\xb8ren av Akers Avis/Groruddalen \xc3\xa5 bruke navnet Groruddalen om dalf\xc3\xb8ret fra ringveien til bygrensen. _NEWLINE_Navnet har sammenheng med at Grorud lenge var det viktigste sentrum for befolkningen i deler av dalen. Grorud er et gammelt industritettsted, og der har det v\xc3\xa6rt drevet b\xc3\xa5de sagbruk, bergverk og tekstilproduksjon. Grorud fikk jernbanestasjon i 1854, skole i 1900 og kirke i 1902. Grorud var alts\xc3\xa5 et sentrum for dalen p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter.\n_START_SECTION_\nBydeler\n_START_PARAGRAPH_\nFire av Oslos bydeler regnes til Groruddalen; Bjerke ligger i vest, Alna i s\xc3\xb8r, Grorud i nord og Stovner i \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nKommunikasjon\n_START_PARAGRAPH_\nVei- og baneforbindelser g\xc3\xa5r hovedsakelig langs med dalen. T-banelinje 2, Furusetbanen og Europavei 6 g\xc3\xa5r langs dalen i s\xc3\xb8r. I dalbunnen g\xc3\xa5r Hovedbanen og Riksvei 163 \xc3\x98stre Aker vei. Nordsiden er betjent av T-banelinje 5, Grorudbanen og Riksvei 4 Trondheimsveien. Det er ogs\xc3\xa5 vei- og bussforbindelser og som g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 tvers av Groruddalen.\n_START_SECTION_\nBefolkning og bebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nGroruddalen rommer flere drabantbyomr\xc3\xa5der med h\xc3\xb8ye og lave blokker, i tillegg til omr\xc3\xa5der med sm\xc3\xa5hus, rekkehus og villabebyggelse. Dalbunnen, og spesielt omr\xc3\xa5det rundt Alnabru er preget av industri og Jernbanens lageromr\xc3\xa5de._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det har en befolkning p\xc3\xa5 rundt 140 000 , alts\xc3\xa5 mer enn hver femte Oslo-innbygger. Hovedtyngden av befolkningen bor i dalsidene mot nord og s\xc3\xb8r, mens befolkningstettheten i midten er noe lavere. En storstilt boligbygging p\xc3\xa5 1960- og 1970-tallet hevet folketallet og skapte om landbruks- og sm\xc3\xa5industrimor\xc3\xa5dene om til drabantbyer fra 1960-tallet . P\xc3\xa5 alle kanter er Groruddalen omkranset av Oslomarka: Lillomarka og \xc3\x98stmarka. De fleste beboere har mindre enn 15 minutters gangavstand til skog \xe2\x80\x93 skil\xc3\xb8yper, badevann og andre rekreasjonsmuligheter._NEWLINE_Sammen med S\xc3\xb8ndre Nordstrand, har Groruddalen h\xc3\xb8y andel innbyggere f\xc3\xb8dt i utlandet eller med foreldre f\xc3\xb8dt i utlandet . I enkelte str\xc3\xb8k eller delbydeler ligger andelen innvandrere p\xc3\xa5 mer enn 50 prosent._NEWLINE_I 2007 begynte Staten og Oslo kommune en felles satsing over ti \xc3\xa5r for \xc3\xa5 bedre milj\xc3\xb8forhold samt levek\xc3\xa5r i Groruddalen. Dette tiltaket, kalt Groruddalssatsningen, ble videref\xc3\xb8rt og skal vare fram til 2026 .\n_START_SECTION_\nEldre tider\n_START_PARAGRAPH_\nDen tidligste bosetningen i omr\xc3\xa5det stammer sannsynligvis fra jernalderen: det finnes blant annet  helleristninger p\xc3\xa5 Furuset, tre sk\xc3\xa5lgroper i Kristofer Robins vei 23, gravr\xc3\xb8yser under R\xc3\xb8verkollen p\xc3\xa5 Roms\xc3\xa5s og p\xc3\xa5 Stovner. Det har blitt drevet jordbruk i omr\xc3\xa5det i alle fall i fire tusen \xc3\xa5r eller mer. Omr\xc3\xa5det har i lange tider v\xc3\xa6rt en viktig gjennomfarts\xc3\xa5re for folk som skulle inn til Oslo, og for folk som skulle p\xc3\xa5 pilegrimsreise til Nidaros. Andreas Holmsen daterer de 39 kjente g\xc3\xa5rdsnavnene i Groruddals-omr\xc3\xa5det til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re 14 fra middelalderen, 7 fra vikingtiden og 2 eldre. Svartedauden f\xc3\xb3r ille med Groruddalen: bare Bredtvet sto noenlunde vitalt igjen._NEWLINE_Fra 1600-tallet av oppsto etter hvert en variert industri i Groruddalen. Den f\xc3\xb8rste var sagdrift langs Alna, fra 1700 bergverksdrift ved Alnsj\xc3\xb8en. Steindrift, s\xc3\xa6rlig av groruditt ble viktig s\xc3\xa6rlig fra 1840-\xc3\xa5rene av. B\xc3\xa5de groruditten og teglverkene i Groruddalen har bidratt til byggingen av Oslo - og til byer p\xc3\xa5 kontinentet.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste tettstedene\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste litt mer bymessige bebyggelsen i Groruddalen kom rundt 1900, i tilknytning til jernbanestasjonene p\xc3\xa5 Bryn og Grorud. Likevel fortsatte Groruddalen \xc3\xa5 v\xc3\xa6re hovedsakelig et jordbruksomr\xc3\xa5de i mange ti\xc3\xa5r: i 1950 var det fremdeles drift ved 40 g\xc3\xa5rder i omr\xc3\xa5det. Grorudbanen ble bygget i 1966 og forlenget til Vestli i 1975. Furusetbanen kom i 1970._NEWLINE_Flaen, Kalbakken, Grorud og Veitvet ble bebygd med blokker p\xc3\xa5 1950-tallet. P\xc3\xa5 1960-tallet ble Ammerud, R\xc3\xb8dtvet, Tveita og Haugerud bebygget. De siste omr\xc3\xa5dene som ble blokkbebyggelse var blant annet Stovner, Furuset, Roms\xc3\xa5s og Ellingsrud.\n_START_SECTION_\nKulturminner\n_START_PARAGRAPH_\nDet har blant annet i forbindelse med Groruddalssatsingen v\xc3\xa6rt gjort et arbeid p\xc3\xa5 \xc3\xa5 dokumentere, sette i stand og informere om Groruddalens mange kulturminner. Til godt ut i etterkrigstida var store deler av Groruddalen landbruksomr\xc3\xa5der, og mange av de gamle g\xc3\xa5rdsbygningene er intakte. I tillegg er det mye industrielle kulturminner, og enkelte oldtidsfunn._NEWLINE_P\xc3\xa5 Grorud ble det i 2012 \xc3\xa5pnet et museum for formidling av steinhoggernes liv. Det ligger i de gamle arbeiderboligene i Grorudveien.'