b'\n_START_ARTICLE_\nRikssamlingen\n_START_PARAGRAPH_\nRikssamlingen betegner samlingen av Norge til ett rike._NEWLINE_I dag er det enighet blant historikere om at den norske rikssamlingen startet p\xc3\xa5 Vestlandet, utvidet seg til Tr\xc3\xb8ndelag og deler av Nord-Norge, for til slutt ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 inkludere \xc3\x98stlandet. Samlingen begynte p\xc3\xa5 slutten av 800-tallet, og ble i hovedsak avsluttet p\xc3\xa5 midten av 1000-tallet.\n_START_SECTION_\nMyten\n_START_PARAGRAPH_\nKunnskapen om samlingen av Norge har i stor grad v\xc3\xa6rt preget av fremstillingen i Heimskringla._NEWLINE_Snorre hevder i Harald H\xc3\xa5rfagres saga at Harald H\xc3\xa5rfagres hjemlige maktomr\xc3\xa5de i Vestfold var utgangspunktet for samlingen. Fra Vestfold skal Harald ha lagt under seg Opplandene. Deretter skal han ha sl\xc3\xa5tt de tr\xc3\xb8nderske h\xc3\xb8vdingene og sikret seg kontroll over Tr\xc3\xb8ndelag gjennom en allianse med H\xc3\xa5kon Grjotgardsson (senere Ladejarl) p\xc3\xa5 \xc3\x98rlandet. Til slutt skal Harald ha reist til S\xc3\xb8rvestlandet og beseiret h\xc3\xb8vdingene der i Slaget i Hafrsfjord p\xc3\xa5 J\xc3\xa6ren rundt 880. Denne fortellingen gir imidlertid en skjev fremstilling. For det f\xc3\xb8rste overdriver den Harald H\xc3\xa5rfagres betydning. Han samlet et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de enn noen konger f\xc3\xb8r ham, men han samlet langt fra hele Norge. Myten vil ogs\xc3\xa5 ha det til at Harald var fra Vestfold. Alt tyder imidlertid p\xc3\xa5 at han var fra Vestlandet, og at samlingen hans foregikk der. Da Harald samlet Vestlandet, var \xc3\x98stlandet mest sannsynlig kontrollert av danske konger.\n_START_SECTION_\nRikssamlingen jevnf\xc3\xb8r moderne forskning\n_START_PARAGRAPH_\nSnorres fremstilling av rikssamlingen var lenge ansett som en sannhet, ogs\xc3\xa5 blant historikere. I l\xc3\xb8pet av 1900-tallet ble imidlertid forskerne klar over at Snorres versjon ikke holdt. Arkeologiske funn, men ogs\xc3\xa5 de andre kongesagaene og andre skriftlige kilder, peker mot at rikssamlingen foregikk i en annen rekkef\xc3\xb8lge og over lengre tid. Den f\xc3\xb8rste fasen i rikssamlingen ble ganske riktig avsluttet med slaget i Hafrsfjord p\xc3\xa5 slutten av 800-tallet, og dette slaget f\xc3\xb8rte til en st\xc3\xb8rre territorial samling av omr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 Vestlandet. I denne fasen var Harald H\xc3\xa5rfagre blant de sentrale akt\xc3\xb8rene, og det var Vestlandet som var hans rike. Samtidig med Haralds samling foregikk ogs\xc3\xa5 en rikssamling nordfra, med Ladejarlene i Tr\xc3\xb8ndelag. Sentrale personer her var H\xc3\xa5kon Grjotgardsson og s\xc3\xb8nnen Sigurd H\xc3\xa5konsson, som samarbeidet med Harald H\xc3\xa5rfagres s\xc3\xb8nn H\xc3\xa5kon den gode. \xc3\x98stlandet ble derimot kontrollert av danske konger p\xc3\xa5 Harald H\xc3\xa5rfagres tid, og han kan neppe ha hatt noen makt der. Kristningskongen Olav Haraldsson kan ha f\xc3\xa5tt en viss kontroll over \xc3\x98stlandet da han ble norsk konge i 1016, men Olav ble avsatt i 1028 av den dansk-engelske kongen Knut den mektige. F\xc3\xb8rst da Knut d\xc3\xb8de i 1035 ble det mulig for norske konger \xc3\xa5 overta \xc3\x98stlandet. Kort tid etter Knuts d\xc3\xb8d ble Olav Haraldssons s\xc3\xb8nn Magnus den gode konge i Norge, og deretter konge i Danmark._NEWLINE_Mye taler for at det var Harald Hardr\xc3\xa5de, og ikke Harald H\xc3\xa5rfagre, som var den virkelige rikssamleren i Norge. Harald Hardr\xc3\xa5de var Olav Haraldssons halvbror, og ble norsk konge sammen med nev\xc3\xb8en Magnus i 1046. Knut den mektiges d\xc3\xb8d f\xc3\xb8rte til svekkelse av Danmark, og Harald (Magnus d\xc3\xb8de i 1047) kunne konsolidere et norsk rike som ogs\xc3\xa5 inkluderte \xc3\x98stlandet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsaker til rikssamlingen\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r rikssamlingen bestod det som i dag er Norge av flere ulike h\xc3\xb8vdingd\xc3\xb8mmer. Det er usikkert n\xc3\xb8yaktig hvor mange, men trolig fantes det rundt 20 st\xc3\xb8rre og 60-70 mindre h\xc3\xb8vdingd\xc3\xb8mmer. H\xc3\xb8vdingene styrte sitt omr\xc3\xa5de gjennom mektige lokale storb\xc3\xb8nder. Fremveksten av kongemakten f\xc3\xb8rte ofte til konflikter mellom kongen og h\xc3\xb8vdingene. For b\xc3\xa5de konger og h\xc3\xb8vdinger var det viktig \xc3\xa5 skaffe seg rikdom som de kunne bruke for \xc3\xa5 skaffe seg flere tilhengere, og mange av vikingferdene var motivert av kampene mellom konger og h\xc3\xb8vdinger, og h\xc3\xb8vdingene imellom. Slik bidro vikingferdene til rikssamlingen ved at rikdommene skaffet p\xc3\xa5 tokt kunne finansiere erobring innenlands. Vikingtidens samfunn var et krigssamfunn, og maktkampene dominerte. Mot slutten av vikingtiden endte det med at h\xc3\xb8vdingene fikk sin makt redusert til fordel for kongen, slik at en rikssamling ble mulig. Andre \xc3\xa5rsaker som bidro til rikssamlingen var innf\xc3\xb8ringen av kristendommen, som ble brukt aktivt av kristningskongene H\xc3\xa5kon den gode, Olav Tryggvason og Olav Haraldsson for \xc3\xa5 svekke h\xc3\xb8vdingenes makt.'