b'\n_START_ARTICLE_\nKnoppsvane\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nVoksne knoppsvaner har hvit fj\xc3\xa6rdrakt og blir cirka 125\xe2\x80\x93160 cm lang. Vingespennet er gjerne omkring 200\xe2\x80\x93240 cm og vekten cirka 6,6\xe2\x80\x9315 kg i snitt. Hannene blir i snitt st\xc3\xb8rre enn hunnene, og de har dessuten en mer prominent knopp. Ungfuglene har en gr\xc3\xa5brun fj\xc3\xa6rdrakt._NEWLINE_Det er enklest \xc3\xa5 skille knoppsvaner fra sangsvaner p\xc3\xa5 den svarte knoppen ved nebbroten og p\xc3\xa5 vingesuset n\xc3\xa5r de flyr, noe sangsvaner mangler. Knoppsvane er dessuten sorte innerst p\xc3\xa5 nebbet, mens sangsvanene er sorte ytterst. Halsen hos knoppsvaner er dessuten mer S-formet, mens sangsvaner har rettere hals. P\xc3\xa5 avstand er derfor halsen trolig den enkleste m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 skille mellom disse fuglene.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nArten stammer opprinnelig fra steppeomr\xc3\xa5dene i Asia. Den vesteuropeiske bestanden kan nedstamme fra fugler som ble innf\xc3\xb8rt hit og satt ut p\xc3\xa5 1600- og 1700-tallet._NEWLINE_I Norge finner man knoppsvaner f\xc3\xb8rst og fremst p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet S\xc3\xb8rlandet og Rogaland der den har blitt en tallrik art. Arten sprer seg fort i Hordaland \xc3\xa5 hekker n\xc3\xa5 p\xc3\xa5 flere steder. Tyrifjorden og utl\xc3\xb8pet av Storelva i Ringerike og Hole (inkludert kroksj\xc3\xb8ene Juveren og Synneren) i de senere \xc3\xa5rene har trukket til seg den st\xc3\xb8rste andelen med slike fugler. Dette kan ha sammenheng med oppblomstringen av vasspest (Elodea canadensis). Ogs\xc3\xa5 andre steder har store ansamlinger med knoppsvaner \xc3\xa5 det er ikke uvanlig \xc3\xa5 treffe p\xc3\xa5 flokker p\xc3\xa5 over 100 fugler p\xc3\xa5 n\xc3\xa6ringsrike omr\xc3\xa5der i sj\xc3\xb8en der det er \xc3\xa5legress._NEWLINE_Knoppsvane er en av tre svanearter som finnes i Norge. De to andre artene er sangsvane og dvergsvane.\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nKnoppsvaner har et ganske uregelmessig trekkm\xc3\xb8nster, men trekker som regel ut mot kysten om vinteren. I Nordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem er imidlertid arten en karakterart \xc3\xa5ret rundt. _NEWLINE_Knoppsvanene lever av vannplanter og sm\xc3\xa5dyr som beites fra bunnen. I Steinsfjorden (Hole og Ringerike) er det registrert at knoppsvaner beiter p\xc3\xa5 vasspest. Likeledes er det registrert at antallet knoppsvaner i omr\xc3\xa5det har sammenheng med hvor stor utbredelsen av vasspest er. I senere \xc3\xa5r har vasspesten i denne fjorden f\xc3\xa5tt halvert sin biomasse, samtidig som antallet svaner har blitt sterkt redusert._NEWLINE_De beste hekkeplassene er grunne innsj\xc3\xb8er med mye vegetasjon. Man kan derfor anta at \xc3\xb8kt tilsig av n\xc3\xa6ringssalter fra jordbruket og tilgroing av mange ferskvann har gitt knoppsvanene bedre levevilk\xc3\xa5r. De fleste parene hekker i ferskvann, men langs s\xc3\xb8rlandskysten hekker mange i typiske brakkvannsomr\xc3\xa5der, i viker og bukter. I begynnelsen av mai legger hunnen 4-7 gr\xc3\xa5gr\xc3\xb8nne egg som klekkes etter en dr\xc3\xb8y m\xc3\xa5ned._NEWLINE_Knoppsvaner kan bli sv\xc3\xa6rt tamme og er derfor popul\xc3\xa6re fugler \xc3\xa5 sette ut i parker. Som f\xc3\xb8lge av dette finnes det ogs\xc3\xa5 mindre bestander av knoppsvaner i Nord-Amerika.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nKnoppsvaner ble fredet i Norge i 1899, og det har ikke v\xc3\xa6rt \xc3\xa5pnet for jakt p\xc3\xa5 denne fuglen siden. Fylkesmannen kan imidlertid p\xc3\xa5 visse vilk\xc3\xa5r gi fellingstillatelse p\xc3\xa5 fugler som gj\xc3\xb8r skade. I s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te ble det gitt fellingstillatelse p\xc3\xa5 en hann kalt \xc2\xabHavnesjefen\xc2\xbb i august 2017. Fuglen hadde da oppholdt seg i havnebassenget i Os\xc3\xb8yro i Os kommune i Hordaland i n\xc3\xa6rmere ti \xc3\xa5r. I senere tid hadde fuglen vist aggressiv atferd mot mennesker, og den 3. juli ble det gjort fellingsvedtak for den.'