b'\n_START_ARTICLE_\nRepublikken Krim\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8ya kommer fra Q\xc4\xb1r\xc4\xb1m (dagens Stary Krim), som var navnet p\xc3\xa5 hovedstaden av Krims \xc3\xb8st provinsen Gyldne Horden. Russisk \xc2\xabKrim\xc2\xbb er en russifisert form for Q\xc4\xb1r\xc4\xb1m. De gamle grekerne kalte Krim for \xc2\xabTauris\xc2\xbb (senere Taurica, \xce\xa4\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xce\xb9\xce\xba\xce\xae p\xc3\xa5 Gammelgresk), etter innbyggerne, Tauri. Den greske historikeren Herodot sto for navnet ved at han hevdet at Herakles pl\xc3\xb8yde landet ved hjelp av en stor okse (\xc2\xabTaurus\xc2\xbb). Herodot viser ogs\xc3\xa5 til et n\xc3\xa6rliggende omr\xc3\xa5de kalt Cremni (\xc2\xabKlippene\xc2\xbb), som ogs\xc3\xa5 kan vise til Krim-halv\xc3\xb8ya, som er kjent for sine klipper sammen det som ellers er en flat nordlig kyst av Svartehavet.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nFolketellingen fra 2001 viser at det er 2 033 700 innbyggere. Befolkningstettheten er 78 mennesker per kvadratkilometer. If\xc3\xb8lge estimater fra 2005 bor det ca 2,3 millioner mennesker p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8ya._NEWLINE_Store byer er Simferopol (342 500 innbyggere i 2005), Sevastopol (russisk base for Svartehavsfl\xc3\xa5ten, 360 000 innbyggere ), Kertsj (152 200 innbyggere ), Eupatoria ( 105 200 innbyggere), Jalta (90 000 innbyggere) og Feodosija (69 200 innbyggere i 2004 ). Andre byer er Dzjankoj, Alusjta, Krasnoperekopsk, Saky (Saki), Alupka, Armjansk, Balaklava, Bakhtsjysaraj, Bilohirsk (Belogorsk\xc2\xa0; Karasubazar), Staryj Krym, Sudak og andre. If\xc3\xb8lge en unders\xc3\xb8kelse fra 2007 bor rundt 1.274.300 personer, eller 62,7\xc2\xa0% i byene, og 759 400 personer, eller 37,3\xc2\xa0% p\xc3\xa5 landsbygda. Statistisk sett er det 56 byer og 957 landsbyer._NEWLINE_Folketellingen fra 2001 viser at de viktigste etniske gruppene er russere (58,32\xc2\xa0% av halv\xc3\xb8yas befolkning), ukrainere (24,32\xc2\xa0%), krimtatarene (12,1\xc2\xa0%), hviterussere (1,44\xc2\xa0%), tatarere (0,54\xc2\xa0%), armenere (0,43\xc2\xa0% ) og j\xc3\xb8der (0,22\xc2\xa0%). Sm\xc3\xa5 grupper under 0,2\xc2\xa0% hver er polakker, moldovere og azerisenere. Grupper p\xc3\xa5 ca. 0,1\xc2\xa0% er usbekere, koreanere, grekere, tyskere, tjuvasjere, rumenere, bulgarere, georgiere og marier. Det er ca. 1200 krimtjaker og 800 karaimer._NEWLINE_Hovedspr\xc3\xa5ket er russisk (77\xc2\xa0% av befolkningen), deretter krimtatarsk (11,4\xc2\xa0% ) og ukrainsk ( 10,1% )._NEWLINE_De slaviske gruppene (russere, ukrainere, bulgarere og andre, samt grekere), er ortodokse kristne. Mange armenere tilh\xc3\xb8rer den armenske apostoliske kirken. Krimtatarene er sunnimuslimer. J\xc3\xb8der, krimtjakere og karaimer tilh\xc3\xb8rer den j\xc3\xb8diske religionen._NEWLINE_Historisk var Krim bebodd av en rekke folkeslag, blant annet goterne, kalt krimgotere, fra ca 250 f.Kr. inntil 1700-tallet og krimtatarene fra 1400-tallet. If\xc3\xb8lge den sovjetiske folketellingen i 1939, hadde Krim 1.126.429 innbyggere, hvor av 51,5\xc2\xa0% var russere og 25,9\xc2\xa0% krimtatarer. Under folketellingen i 1989 utgjorde krimtatarerne i Krim bare 38 000 mennesker, men dette var f\xc3\xb8r de begynte \xc3\xa5 vende tilbake fra eksilene i Sentral-Asia._NEWLINE_Befolkningstallet gikk tilbake fra cirka 2.549.800 i 1991 til 2.033.700 i 2001. Antall \xc3\xa5rlige f\xc3\xb8dsler gikk ned fra 32600 fra 1990 til 15200 i 2000.\n_START_SECTION_\nAnerkjennelse\n_START_PARAGRAPH_\nPer 18. mars 2014 har \xc3\xa9n FN og tre ikke-FN-stater anerkjent Republikken Krims uavhengighet: Russland, S\xc3\xb8r-Ossetia, Abkhasia og Nagorno-Karabakh-republikken.'