b'\n_START_ARTICLE_\nProkrastinering\n_START_PARAGRAPH_\nProkrastinering eller utsettelsesatferd betegner \xc3\xa5 utsette eller forsinke noe man har bestemt seg for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Utsettelsen gj\xc3\xb8res selv om personen vet at dette er uheldig. Av denne grunn har prokrastinering noe irrasjonelt over seg._NEWLINE_Prokrastinering ses gjerne ved arbeidsoppgaver med lang tidsfrist der personen har stor frihet til selv \xc3\xa5 styre sin egen tid. Det er vanligere \xc3\xa5 utsette og vegre seg for krevende gj\xc3\xb8rem\xc3\xa5l. Ikke sjelden erstattes slike oppgaver av lettere og mer lystbetont aktivitet. Problemet ses sv\xc3\xa6rt ofte hos studenter; 50-95% av dem antas \xc3\xa5 prokrastinere. _NEWLINE_Prokrastinering medf\xc3\xb8rer stress, d\xc3\xa5rlig samvittighet, d\xc3\xa5rligere prestasjon og minsket produktivitet. Varig prokrastinering medf\xc3\xb8rer generelt d\xc3\xa5rligere livskvalitet og helse. Kort sagt har vanemessig utsettelse bare negative f\xc3\xb8lger._NEWLINE_Noen mener at de jobber best under stress, og bruker dermed utsettelse bevisst for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke motivasjon og f\xc3\xa5 et \xc2\xabkick\xc2\xbb av likevel \xc3\xa5 klare fristen. Dette omtales som aktiv prokrastinering. Forskning viser at denne strategien kanskje kan fungere for noen ytterst f\xc3\xa5; for de fleste er strategien et selvbedrag,  de blir mer stresset og presterer d\xc3\xa5rligere ved utsettelse. _NEWLINE_Ordet prokrastinering er dannet av de latinske ordene pro, som betyr \xc2\xabfor\xc2\xbb, og crastinus, \xc2\xabdet som ang\xc3\xa5r morgendagen\xc2\xbb (av cras, \xc2\xabi morgen\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsaksfaktorer\n_START_PARAGRAPH_\nProkrastinering forklares ofte som en svikt i selvregulering. Slik svikt kan inntreffe av ulike grunner, for eksempel ved at personen er stresset. Fordi prokrastinering f\xc3\xb8rer til \xc3\xb8kt stress, kan prokrastinering dermed skape en selvforsterkende utvikling av problemet. Flere har p\xc3\xa5pekt at prokrastinering mer ang\xc3\xa5r emosjonell regulering enn svikt i planlegging. Dette betyr at den som prokrastinerer gir etter for fristelser som gir kortsiktig behag, selv om personen vet at dette medf\xc3\xb8rer mer stress i det lange l\xc3\xb8p. _NEWLINE_Prokrastinering kan ogs\xc3\xa5 ses som en uvane som har tatt for mye styring over livet, dvs en l\xc3\xa6rt uvane. Slike l\xc3\xa6rte uvaner kan analyseres ved hjelp av atferdsanalytiske prinsipper: Ofte er det vi utsetter mindre artig enn ting vi alternativt kan gj\xc3\xb8re (som \xc3\xa5 snakke med andre, sjekke mail, v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 nettet eller se p\xc3\xa5 TV). Slike alternative aktiviteter er dermed mer bel\xc3\xb8nnende og fristende, og vil dermed forsterkes. Samtidig vil de artige tingene man gj\xc3\xb8r i stedet lett dekke over ubehaget utsettelse medf\xc3\xb8rer (stress, d\xc3\xa5rlig samvittighet). _NEWLINE_Det at man gj\xc3\xb8r andre og artigere ting ved utsettelse viser at prokrastinering er et resultat av kortsiktig tenkning. Den som prokrastinerer er ikke lat, men utsettelse kan ofte ses som uttrykk for svikt i motivasjon. _NEWLINE_Forskning har ogs\xc3\xa5 vist at prokrastinering kan v\xc3\xa6re en strategi folk bruker for \xc3\xa5 unnskylde d\xc3\xa5rlig prestasjon. Dette omtales som \xc2\xabself handicapping\xc2\xbb, en strategi som tjener til \xc3\xa5 beskytte v\xc3\xa5rt selvbilde. Eksempelvis kan en student som frykter \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det d\xc3\xa5rlig p\xc3\xa5 en eksamen bevisst starte for sent med lesingen. Det faktum at man startet for sent blir da en unnskydning hvis det ikke g\xc3\xa5r s\xc3\xa5 bra.'