b"\n_START_ARTICLE_\nFreiwirtschaft\n_START_SECTION_\n\xc2\xabFreigeld\xc2\xbb \xe2\x80\x93 fripenger\n_START_PARAGRAPH_\nIht. fri\xc3\xb8konomisk teori er penger et antropogent \xe2\x80\x93 anthropos- = menneske- + -genes = -f\xc3\xb8dt, alts\xc3\xa5 menneskeskapt \xe2\x80\x93 motregnings- og vurderingsmiddel, dvs. \xc2\xabbyttemiddel\xc2\xbb for geogene og antropogene objekter og m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re i en demokratisk stats eie. Penger skal fremstilles av staten og skal bringes gjelds- og rentefritt i oml\xc3\xb8p eller leies ut som kreditpenger (mot betaling av l\xc3\xa5neavgifter). Alle penger utstedes for en begrenset tid med en konstant verdi, dvs. med verken deflasjon eller inflasjon, som f.eks. krever at langtidssparing foretas i aksjer eller obligasjoner._NEWLINE_Hovedkravene til fri\xc3\xb8konomiens pengepolitikk er innf\xc3\xb8ring av en oml\xc3\xb8pssikret valuta og avskaffelse av gullstandarden. Silvio Gesell krevde avskaffelsen av den til da verdensomspennende gullstandarden, fordi kun en begrenset mengde gull st\xc3\xa5r til disposisjon for pengekretsl\xc3\xb8pet, mens en \xc3\xb8konomi kan vokse nesten ubegrenset. Gullmangel kunne f\xc3\xb8re til deflasjonstilstander og gulloverskudd kunne ha destabiliserende inflasjon som f\xc3\xb8lge. Pga. at gullstandarden ikke spiller noen praktisk rolle lenger senest siden Bretton Woods-systemet ble opphevet, gjenst\xc3\xa5r kun kravet om en oml\xc3\xb8pssikret valuta._NEWLINE_Etter fri\xc3\xb8konomisk teori ligger pengers grunnleggende problem i de manglende lagerkostnadene. Med referanse til Pierre-Joseph Proudhon mener Silvio Gesell at eieren av penger har en avgj\xc3\xb8rende fordel ovenfor eieren (henholdsvis tilbyder) av varer, produkter, tjenester samt arbeidskraft: Gjennom lagring av varer, produkter og tjenester oppst\xc3\xa5r l\xc3\xb8pende kostnader, men ikke for penger. Pengeeieren, dvs. ettersp\xc3\xb8rselssiden f\xc3\xa5r dermed en systematisk fordel ovenfor tilbudssiden, som f\xc3\xb8rer til at penger kan selges med en tilleggsverdi, en s\xc3\xa5kalt Urzins \xe2\x80\x93 urrente \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 anslagsvis 3-5%. Silvio Gesell mener at investeringer ikke foretas, hvis den generelle markedsrenten ligger under tre prosent, men blir i stedet \xc2\xablagret\xc2\xbb som likvid middel og brukt til spekulasjonsform\xc3\xa5l. Fra investorenes perspektiv oppst\xc3\xa5r da en investeringsknapphet og fra entrepren\xc3\xb8renes perspektiv et inntrykk om kapitalknapphet. Deflasjon og spekulasjonsbobler blir f\xc3\xb8lgene av en slik situasjon._NEWLINE_Som botemiddel tilbyr Silvio Gesell oml\xc3\xb8pssikringen, som skal sikre at de med en negativ rente belagte pengene fortsatt investeres. Oml\xc3\xb8pssikringen skal p\xc3\xa5virke likviditeten som en skatt for \xc3\xa5 styre oml\xc3\xb8pshastigheten. Gjennom dette skal det \xe2\x80\x93 etter fri\xc3\xb8konomisk antagelse \xe2\x80\x93 inntre fullbeskjeftigelse, sammenlignbar med en permanent h\xc3\xb8ykonjunktur, som genererer l\xc3\xb8nns\xc3\xb8kning samtidig som et realt prisfall. Slike fripenger oppfyller ikke pengefunksjonen \xc2\xabverdioppbevaringsfunksjon\xc2\xbb._NEWLINE_Et folkinitiativ i 1949 i Schweiz zur Sicherstellung der Kaufkraft und Vollbesch\xc3\xa4ftigung (Freigeldinitiative) \xe2\x80\x93 om sikring av kj\xc3\xb8pekraft og fulbeskjeftigelse (fripengeinitiativet) \xe2\x80\x93 ble i folkeavstemningen 15. april 1951 avsl\xc3\xa5tt med 87,6\xc2\xa0% Nei-stemmer.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabFreihandel\xc2\xbb \xe2\x80\x93 frihandel\n_START_PARAGRAPH_\nIht. fri\xc3\xb8konomisk teori er produkter og produksjonsmidler antropogene \xe2\x80\x93 anthropos- = menneske- + -genes = -f\xc3\xb8dt, alts\xc3\xa5 menneskeskapte \xe2\x80\x93 objekter og m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re i privat eie. Produkter og produksjonsmidler f\xc3\xa5r kun eies av de menneskene, som har fremstilt dem. Frihandel har lenge v\xc3\xa6rt en hovedstr\xc3\xb8mningsposisjon, men antiglobaliseringsbevegelsen motsetter seg den i h\xc3\xb8y grad, fordi dagens frihandel ikke er \xc2\xabekte\xc2\xbb frihandel, men gagner derimot mest b\xc3\xa5de multinasjonale selskaper og de etablerte, sterkeste og st\xc3\xb8rste nasjonal\xc3\xb8konomiene._NEWLINE_Hovedkravet til fri\xc3\xb8konomiens handelspolitikk er avskaffelsen av nasjonale \xc3\xb8konomigrenser. Siden praktisk talt alle \xc3\xb8konomer krever og g\xc3\xa5r inn for frihandel, er denne den eneste fri\xc3\xb8konomiske aspekten, som virker \xc3\xa5 hevde seg globalt. Organisasjoner som WTO ut\xc3\xb8ver internasjonalt press p\xc3\xa5 stater for \xc3\xa5 redusere toll- og importbarrierer og avskaffe eksportsubsidier, helt i den med den opprinnelige fri\xc3\xb8konomibevegelsen overensstemmende overbevisningen om at intensive handelsrelasjoner og \xe2\x80\x93nettverk sikrer en langsiktig fred mellom verdens land.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabFreiland\xc2\xbb \xe2\x80\x93 friland\n_START_PARAGRAPH_\nIht. fri\xc3\xb8konomisk teori er grunn et geogent \xe2\x80\x93 geo- = jord- + -genes = -f\xc3\xb8dt, alts\xc3\xa5 naturskapt \xe2\x80\x93 objekt, som best\xc3\xa5r av jord (i form av fast eiendom) og naturresurser og m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re i en demokratisk stats eie. Jord skal forpaktes bort av staten til bruk av statens medlemmer (mot betaling av festeavgifter). All jord er eid av offentlige institusjoner og kan kun leies, men ikke erverves._NEWLINE_Hovedkravet til fri\xc3\xb8konomiens jordpolitikk og den best\xc3\xa5ende fordelingen av middel generelt og produksjonsmiddel spesielt gjelder privat eie av jord. Den skaffer dens eier en grunnrente generelt, som den mottar som inntekt uten ytelse gjennom b\xc3\xa5de egenbruk av jord og forpakting og utleie. Etter fri\xc3\xb8konomisk oppfatning skal grunnrenten ikke komme i privat disposisjon, men tilkomme allmennheten, fordi jord er et naturprodukt \xe2\x80\x93 og ikke et av mennesket fremstilt gode \xe2\x80\x93 og verdien, og dermed grunnrenten, oppst\xc3\xa5r kun gjennom allmenheten._NEWLINE_Gjennom en jordreform vil fri\xc3\xb8konomien forbinde offentlig eiendom av jord med privat brukt av denne. For det krever den \xc3\xa5 overf\xc3\xb8re all jord mot full kompensasjon av deres n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende eiere til offentlig eiendom, f.eks. i kommunal eiendom. De n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende eiere f\xc3\xa5r da bruksretten til deres tomter mot betaling av en periodisk bruksavgift til det offentlige. Jord i offentlig eie, som ikke uttrykkelig brukes til offentlige form\xc3\xa5l, skal gis til bruk til den h\xc3\xb8yest bydende. I motsetning til jorden f\xc3\xa5r og skal p\xc3\xa5 denne eksisterende og fremtidige byggverk, som bygninger eller industrielle anlegg, forbli videre privateiendom og kan brukes privat, fordi de oppsto av menneskelig arbeid. Rettighetene til utleie eller forpakting av slike byggverk blir etter fri\xc3\xb8konomisk forestilling garantert, men ikke privat forpakting av bruk av jorden.\n_START_SECTION_\nIdehistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI begynnelsen av 19-hundretallet utviklet Silvio Gesell sin teori og publiserte sine viktigste teser for f\xc3\xb8rste gang i 1916 i sin bok Die nat\xc3\xbcrliche Wirtschaftsordnung durch Freiland und Freigeld. I 1890 hadde allerede den \xc3\xb8sterrikske \xc3\xb8konomen Theodor Hertzka publisert grunntanken om friland, rentefrihet og samvirke\xc3\xb8konomi i sin roman Freiland \xe2\x80\x93 ein soziales Zukunftsbild_NEWLINE_Bokens ideer fikk mange tilhengere i Tyskland og \xc3\x98sterrike og f\xc3\xb8rte til bosettingsprosjekter, foreninger og politiske str\xc3\xb8mninger i forskjellige land. Fri\xc3\xb8konomil\xc3\xa6ren distanserer seg her i sin oppfatning fra b\xc3\xa5de kapitalismen og sosialismen, men ikke markeds\xc3\xb8konomien. Den forutsetter en grunnstruktur med b\xc3\xa5de produksjonsmiddel i privat eie og grunn/fast eiendom i felleseie.\n_START_SECTION_\nValutaprosjekter\n_START_PARAGRAPH_\nOgs\xc3\xa5 i USA kom det i begynnelsen av 1930-\xc3\xa5rene mange steder til gjennomf\xc3\xb8relsen av et fri\xc3\xb8konomisk pengeeksperiment. Under betegnelsen stamp scrip fikk eksperimentet stor popularitet._NEWLINE_Aktuelle prosjekter som g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 innf\xc3\xb8ring og bruk av komplement\xc3\xa6re, parallelle, regionale eller tilleggsvalutaer overtar i blant og kun delvis, men aldri helt fri\xc3\xb8konomiske teorier om fripenger.\n_START_SECTION_\nTeori \xe2\x80\x93 fri\xc3\xb8konomiens rolle i \xc3\xb8konomivitenskapen\n_START_PARAGRAPH_\nDirekte etter Gesell kom John Maynard Keynes i sitt i 1936 utgitte hovedverk ''Allmenn teori om sysselsetting, rente og penger'' i kapittel 23 til f\xc3\xb8lgende vurdering av Gesells l\xc3\xa6re: \xc2\xabI believe that the future will learn more from the spirit of Gesell than from that of Marx.\xc2\xbb \xe2\x80\x93 \xc2\xabJeg tror at fremtiden kommer til \xc3\xa5 l\xc3\xa6re seg mer av Gesells \xc3\xa5nd enn av den av Marx.\xc2\xbb \xe2\x80\x93 og nevnte han i flere av sine taler._NEWLINE_Inspirert av modellfors\xc3\xb8ket i W\xc3\xb6rgl  foreslo Irving Fisher \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re fripengeliknende stamped scripts i 22 byer og kommuner i USA og publiserte grunnet deres store popularitet en vitenskapelig unders\xc3\xb8kelse om disse._NEWLINE_I dagens vanlige nasjonal\xc3\xb8konomiske l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ker og tidsskrifter spiller fri\xc3\xb8konomien en underordnet rolle._NEWLINE_Derimot ytret Dieter Suhr - professor for offentlig rett ved Universitetet i Augsburg fra 1975 til 1990 - i b\xc3\xb8kene sine grunnleggende statsforfatningsrettslig kritikk ved dagens pengesystem. Videre ga han b\xc3\xa5de praktiske og teoretiske ideer til en videreutvikling av fri\xc3\xb8konomien. I Japan foreslo enkelte renommerte institusjoner fri\xc3\xb8konomiske tiltak som en f\xc3\xb8lge av den japanske likviditetsfallen i begynnelsen av 1990-tallet._NEWLINE_Bernd Senf - professor for nasjonal\xc3\xb8konomi ved Fachhochschule f\xc3\xbcr Wirtschaft Berlin - presenterte fri\xc3\xb8konomien i boken Die blinden Flecken der \xc3\x96konomie fra 2001 som en av syv historisk betydningsfulle skoler til nasjonal\xc3\xb8konomien, ved siden av fysiokrati, klassisk \xc3\xb8konomi, marxisme, nyklassisk \xc3\xb8konomi, keynianisme og monetarisme._NEWLINE_Willem H. Buiter og Nikolaos Panigirtzoglou konkluderer i Overcoming the zero bound on nominal interest rates with negative interest on currency: Gesell's solution at \xe2\x80\x98Paying negative interest on base money may turn out to be of more than academic interest.\xe2\x80\x99_NEWLINE_Cordelius Ilgmann og Martin Menner gir i Negative Nominal Interest Rates: History and Current Proposals en konsis gjennomgang av de forskjellige teoretiske opphavene til negative renter og konkluderer med at \xe2\x80\x98Given that many developed economies have reached the lower zero bound, with central banks unable to combat unemployment and depression, we believe that there is a need for further extensive research, especially in models with more relevant specifications of production, investment, banking, and asset markets, and where money plays an essential role in exchange.\xe2\x80\x99"