b"\n_START_ARTICLE_\nPersisk litteratur\n_START_PARAGRAPH_\nDen persiske klassiske diktning er enest\xc3\xa5ende i verdenslitteraturen. Diktene i denne litteraturen kan ikke leses isolert, men inng\xc3\xa5r som deler i en stor bygning som hver enkelt dikter har v\xc3\xa6rt med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bygge, s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si ett stort Gesamtkunstwerk som kulminerer i Hafez. Ogs\xc3\xa5 i Vesten har den persiske diktningen satt spor etter seg, med Goethes West-\xc3\xb6stlicher Divan i Tyskland, Edward Fitzgeralds Rubaiyat i Storbritannia, Seippels Sj\xc3\xb8nna p\xc3\xa5 Elbursfjell i Norge, Atterboms Lycksalighetens \xc3\xb6 i Sverige og Coleman Barks Rumi i USA.\n_START_SECTION_\nDen antikke periode\n_START_PARAGRAPH_\nProfan litteratur_NEWLINE_Av de gammeliranske spr\xc3\xa5kene er gammelpersisk rikt representert med akamenidekongernes kileinnskrifter, s\xc3\xa6rskilt Dareios den store Bisutuninnskrift, som beskriver hvordan han i l\xc3\xb8pet av et \xc3\xa5r bragte orden i det kaotiske imperium. Dareios den stores innskrifter kjennes ogs\xc3\xa5 fra steder i det gamle Iran som Persepolis, Susa og Hamadan._NEWLINE_Dareios den stores etterf\xc3\xb8lger fulgte hans praksis: Artaxerxes I, Dareios II, Artaxerxes II  og Artaxerxes III samt Xerxes I s\xc3\xa6rskilt med Daivainnskriften fra Persepolis mot de falske guder, daivaerne; takken for hjelp og velsignelse rettes til den gode gud Ahura Mazda, \xc2\xabsom skapte mennesket, som skapte lykken for mennesket\xc2\xbb._NEWLINE_Det eksisterer idag ingen litteratur p\xc3\xa5 parternes spr\xc3\xa5k, kun noen innskrifter og flere manikeiske tekster, s\xc3\xa6rskilt noen viktige hymnesamlinger, men alt fra sasanidisk tid. Dog var partertiden ingenlunde uten poesi. Det skyldes den tids kulturb\xc3\xa6rer av rang var den vandrende poet, gosan. Den muntlige tradisjon var i h\xc3\xb8ysetet, fordi den ble betraktet som langt mere sikker enn den skriftlige. Dog ble noe fra parthertiden bevart, men kun fordi det senere ble skrevet ned. Det gjelder det erotisk dristige, atypiske Vis og Ramin om dronning Vis' forhold til Ramin, kongens broder; det ble bevart og nedskrevet av den persiske dikter Gorgani i midten av 1000-tallet. Det samme gjelder rangstridsdiktet Det babyloniske tre (Drakht asurik), som kun er kjent i en sasanidisk redaksjon; det gjengir ordstriden mellom en daddelpalme og en buk, som s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 overg\xc3\xa5 hverandre i godord._NEWLINE_Under sasaniderne derimot ble det skrevet p\xc3\xa5 middelpersisk, men denne litteratur er nesten rent religi\xc3\xb8s, s\xc3\xa6rskilt zoroastrisk. Unntak er Boken om Papaks\xc3\xb8nnen Ardashirs bedrifter (Karnamag-i Ardashir-i papagan), hvor sasanidedynastiets gr\xc3\xbcnder og hans eventyrlige liv som \xc2\xablykkemand\xc2\xbb skildres, Sjakkboken om sjakk- og nardspillets opprinnelse og betydning, Iranrikets byer og en rekke andre. Det skrevs ogs\xc3\xa5 profan poesi. Trubaduren Barbad som virket ved kongen Khosrau Parviz hoff var en av det sassanidiske tidens fremste poeter._NEWLINE_Religi\xc3\xb8s litteratur_NEWLINE__NEWLINE_Den persiske litteraturen har antikke tradisjoner. R\xc3\xb8ttene til iransk mytologi, med kongar og helter, finner man i den zoroastriske religionens hellige skrift, Avesta, skrevet p\xc3\xa5 vers for ca 3\xc2\xa0000 \xc3\xa5r sedan. Avesta har samme stilling i iransk litteratur som Veda-skriftene i den indiske litteraturen. P\xc3\xa5 sasanidisk tid ble restene av den opprinnelige Avesta samlet og oversatt til middelpersisk. Til Avestas viktigste del h\xc3\xb8rer Gathahymnene som tilskrives Zarathustra selv.  _NEWLINE_Den religi\xc3\xb8se litteratur var helt dominerende p\xc3\xa5 sassanidisk tid, f\xc3\xb8rst og fremst Troens verk (Denkart) med bl.a. en liste over hele tekstsamlingen Avestas innhold, Bundahishn, en kosmogoni og kosmologi, Visdommens avgj\xc3\xb8relser (Menok-i Khrat) samt en rekke apokalyptiske tekster, b\xc3\xb8nner, bots- og lovprisningstekster._NEWLINE_Av helt avgj\xc3\xb8rende betydning var imidlertid at den originale Avesta ble skriftlig standardisert etter \xc3\xa5rhundrers muntlig overlevering. I denne forbindelse ble avestaskriften (med 46 bokstaver) skapt, men kun deler av den opprinnelige Avesta p\xc3\xa5 21 avsnitt (\xc2\xabnasker\xc2\xbb) er bevart. Dog foreligger middelpersiske oversettelser av Gatha, Jasna, Videvdad og Nirangistan. P\xc3\xa5 sasanidetiden ble videre en omfattende samling av manikeiske tekster til.\n_START_SECTION_\nDen moderne periode\n_START_PARAGRAPH_\nDen moderne periode karakteriseres f\xc3\xb8rst og fremst ved at prosalitteraturen er blitt viktigere enn poesien. Frem til 1900-tallets begynnelse hadde prosalitteraturen st\xc3\xa5tt i skyggen av poesien. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundrer foretrakk man dessuten \xc3\xa5 benytte arabisk til prosalitteratur, selv om mektig persisk prosa finnes allerede i ghaznavidekr\xc3\xb8niken til Abolfazl Beihaqi. Fra omkring 1200 begynte det likevel \xc3\xa5 vokse frem en betydelig prosalitteratur p\xc3\xa5 persisk, som etter hvert mer eller mindre fortrengte arabisk i de fleste litter\xc3\xa6re sjangere (unntatt teologien). S\xc3\xa6rlig ble historieskrivningen dyrket, men vi m\xc3\xb8ter ogs\xc3\xa5 skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re verker (fabler, eventyrsamlinger, ridderromaner), visdomsb\xc3\xb8ker, fyrstespeil, memoarer, biografier og vitenskapelig og filosofisk-religi\xc3\xb8s litteratur._NEWLINE_Irans f\xc3\xb8rste boktrykkeri ble etablert s\xc3\xa5 sent som i 1812, og det varte nesten hundre \xc3\xa5r f\xc3\xb8r moderne romaner og noveller av litter\xc3\xa6r verdi begynte \xc3\xa5 se dagens lys. Novellesamlingen Det var engang (Yek-i bud, yek-i nabud) av Mohammad Ali Jamalzade markerer det moderne gjennombrudd i persisk litteratur. Den best kjente 1900-tallsforfatter er Sadeq Hedayat, kalt \xc2\xabIrans Kafka\xc2\xbb, hvis hovedverk Den blinde ugle (Buf-e kur, 1937) ogs\xc3\xa5 er oversatt til norsk. Fremtredende skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re prosaister er Bozorg Alavi, Samad Behrangi, Sadeq Chubak, Simin Daneshvar, Mahmoud Dowlatabadi, og Shahrnush Parsipur. Poeten Forugh Farrokhzad er oversatt til en lang rekke spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Den iranske revolusjonen i 1979 har ikke f\xc3\xb8rt Iran til litter\xc3\xa6r stagnasjon. Undertiden trives litteratur best under trykk, og siden revolusjonen har det trass i sensur og undertrykkelse v\xc3\xa6rt en omfattende litter\xc3\xa6r aktivitet og utvikling i landet."