b'\n_START_ARTICLE_\nVanlig ulv\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nVanlig ulv er utbredt p\xc3\xa5 taigaen i Palearktis. De st\xc3\xb8rste bestandene finner man i Russland og det n\xc3\xa6re Sibir. Foruten der finnes det ogs\xc3\xa5 levedyktige bestander av vanlig ulv i \xc3\x98st-Europa og andre land i Asia. Herunder ogs\xc3\xa5 noen genetiske varianter._NEWLINE_I Norden har Finland og Sverige de st\xc3\xb8rste populasjonene av vanlig ulv. I Norge er kjerneomr\xc3\xa5det de store skogomr\xc3\xa5dene i grensetraktene mot Sverige, \xc3\xb8st for Glomma i fylkene Hedmark, Akershus, Oslo og \xc3\x98stfold._NEWLINE_I skandinavisk folketro har ulven v\xc3\xa6rt et symbol p\xc3\xa5 trussel og fare. Historisk hadde Norge en bestand p\xc3\xa5 flere tusen dyr, men ulven ble n\xc3\xa6rmest utryddet i Skandinavia p\xc3\xa5 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet. Trolig overlevde kun et f\xc3\xa5tall dyr._NEWLINE_Den sparsomme bestanden og omr\xc3\xa5dets geografiske beliggenhet gj\xc3\xb8r at den s\xc3\xb8r-skandinaviske ulvebestanden plages av innavl, siden tilf\xc3\xb8rsel av nytt blod bare kan skje naturlig via Finland. Dette har imidlertid vist seg vanskelig s\xc3\xa5 langt, selv om det finnes eksempler p\xc3\xa5 at russisk migrasjon via Finland.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nVanlig ulv er sosiale rovpattedyr som danner flokker og hevder revir. Flokken best\xc3\xa5r et alfapar (lederhann og ledertispe) og deres n\xc3\xa6rmeste avkom og eventuelt fjor\xc3\xa5rsavkom. Alfaparet er normalt de eneste som formerer seg._NEWLINE_Den vanlige ulven blir normalt ca. 65-75\xc2\xa0cm (hanner kan bli opp mot 90\xc2\xa0cm) i skulderh\xc3\xb8yde og veier gjerne omkring 30-50\xc2\xa0kg (typisk 40\xc2\xa0kg i Norge/Sverige). Tispene er noe mindre (ca. 80-85\xc2\xa0% av hannen). Den st\xc3\xb8rste ulven man kjenner til i Norge veide ca. 65\xc2\xa0kg da den ble drept (Ref.: Norsk Skogmuseum)._NEWLINE_Vanlig ulv har en langstrakt kropp og forholdsvis lange lemmer og mer eller mindre gule \xc3\xb8yne. Den har tett pels med variabel farge, der gr\xc3\xa5 er grunnfargen i forskjellige nyanser. Den har ogs\xc3\xa5 innslag av hvitt, sort og r\xc3\xb8dbrunt til gulbrunt. Haletippen er sort og halen kraftig og buskete. Leggene er lysere (n\xc3\xa6rmest hvite) enn kroppen. Hos den norsk-svenske ulvestammen har alle individene et m\xc3\xb8rkere b\xc3\xa5nd ned langs forsiden av forbeina.\n_START_SECTION_\nKonflikter\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge slippes mer enn 2 millioner sau p\xc3\xa5 utmarksbeite i 3\xe2\x80\x935 m\xc3\xa5neder i sommerhalv\xc3\xa5ret. Vegetasjonen i utmark er en billig ressurs, og de f\xc3\xa6rreste saueeiere har stort nok innmarksareal til at de kan la besetningen g\xc3\xa5 der om sommeren, og i tillegg produsere nok vinterf\xc3\xb4r. Bruken av utmarksbeite er derfor en forutsetning for norsk sauehold slik det er i dag._NEWLINE_Ulv kan i noen tilfeller ta beitedyr, selv om elg regnes som hovedf\xc3\xb8den p\xc3\xa5 v\xc3\xa5re breddegrader. Det er ogs\xc3\xa5 et kjent scenario, at unge streifulver p\xc3\xa5 leting etter en make og et revir, ofte nedlegger flere dyr enn den trenger, s\xc3\xa5kalt overskuddsdreping. Overskuddsdreping kan g\xc3\xa5 hardt utover bestanden av sau i utsatte omr\xc3\xa5der, noe som kan f\xc3\xb8re til store \xc3\xb8konomisk tap og mye ekstraarbeide for den enkelte saueeier. S\xc3\xa5nt f\xc3\xb8rer ofte til konflikt. Det gj\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 det faktum, at ulven konkurrerer med storviltjegere om hjortedyr. Det har f\xc3\xb8rt til, at blant annet bonde- og skogeierorganisasjonene og Norges Jeger- og Fiskerforbund har ytret \xc3\xb8nske om drastisk \xc3\xa5 redusere eller utrydde bestanden av ulv i Norge.\n_START_SECTION_\nUlven i Skandinavia\n_START_PARAGRAPH_\nI 2004/2005 var det ca. 85-120 ulv tilsammen i Norge og Sverige. Det ble f\xc3\xb8dt 13 valper i den svensk/norske ulvebestanden i 2004, men genetisk sett st\xc3\xa5r den svakt dersom ikke stammen snart f\xc3\xa5r tilf\xc3\xb8rsel av nytt blod. Graden av innavl er for stor med tanke p\xc3\xa5 populasjonens vitalitet for framtiden.\n_START_SECTION_\nFrykten for ulv\n_START_PARAGRAPH_\nI folketroen i Skandinavia har ulven tradisjonelt v\xc3\xa6rt selve symbolet p\xc3\xa5 trussel og fare gjennom mer enn 1\xc2\xa0000 \xc3\xa5r. I dag h\xc3\xb8rer vi om foreldre som er redde for \xc3\xa5 sende barna alene p\xc3\xa5 skolen og om voksne mennesker som ikke t\xc3\xb8r bruke utmarka i frykt for ulven, og b\xc3\xb8ndene tilskriver ulven drap p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 meget bufe at overslagene avvises heftig motstand fra zoologer som mener at tallene er hinsides virkeligheten. _NEWLINE_Men er ulven virkelig s\xc3\xa5 farlig for mennesker?_NEWLINE_Joda, b\xc3\xa5de ulv og andre rovpattedyr har potensial til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re farlige for mennesker, men ikke i en slik grad den gjerne framst\xc3\xa5r i folketroen. Frykten for ulv m\xc3\xa5 nok for en stor del tilskrives at manges forestillinger om ulvens vaner og v\xc3\xa6rem\xc3\xa5te har sine r\xc3\xb8tter i eventyr og skr\xc3\xb8ner. Som f\xc3\xb8lge av dette har det bestandig versert skrekk- og eventyrlignende historier om folk som enten er blitt drept eller angrepet av ulv. I s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te kan eventyret om \xc2\xabR\xc3\xb8dhette og ulven\xc2\xbb st\xc3\xa5 som et eksempel. Barn har gjerne f\xc3\xa5tt h\xc3\xb8re disse fortellingene i en alder der de lett lar seg skremme og p\xc3\xa5virke. Frykten for \xc3\xa5 bli spist av ulv har s\xc3\xa5 blitt sittende igjen som en naturlig del av den menneskelige forsvarsmekanisme. Man skal v\xc3\xa6re klar over at mange av de nifse eventyrene og skogens farer som foreldre fortalte sine barn, tjente til \xc3\xa5 skremme dem fra \xc3\xa5 vandre rundt p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd og g\xc3\xa5 seg vill, eller \xc3\xa5 falle i seksualforbryteres vold \xe2\x80\x93 men uten \xc3\xa5 foregripe den seksuelle oppdragelse i for ung alder. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1800-tallet var det vanlig at husdyr ble f\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 beite av barn helt ned i 8-9-\xc3\xa5rsalderen. I Sverige har man Gysingevargen friskt i minne. Denne ulven unnslapp fra fangenskap mot slutten av 1820 og drepte ni barn og ei voksen kvinne i begynnelsen av 1821.\n_START_SECTION_\nUlven forsvinner\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 begynnelsen av 1800-tallet var ulvebestanden i Skandinavia stor og levedyktig (st\xc3\xb8rst i Norge), men antallet ble sterkt redusert fram mot midten av \xc3\xa5rhundret. Den sterke avgangen skyldes flere faktorer: Frykt for ulv i befolkningen, ulvepest som slo til rundt 1840 og statlige utryddningskampanjer med innf\xc3\xb8rsel av skuddpremie p\xc3\xa5 flere rovdyr og store rovdyrbestander fra 1845. Sammen med \xc3\xb8kt jakt p\xc3\xa5 elg, r\xc3\xa5dyr og hjort og et generelt st\xc3\xb8rre press p\xc3\xa5 utmarka, f\xc3\xb8rte dette til at de viktigste byttedyrsbestandene ogs\xc3\xa5 ble redusert. Nedgangen i ulvebestanden fortsatte til ulven forsvant en gang p\xc3\xa5 1960-tallet.\n_START_SECTION_\nNy etablering i Norge/Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nMot slutten av 1970-tallet dukket det opp flere ulver i Norge/Sverige, blant annet den kjente Veg\xc3\xa5rsheiulven. Det f\xc3\xb8rste ulveparet etablerte seg p\xc3\xa5 svensk side av grensen, like \xc3\xb8st for Finnskogen. Mange koblet denne hendelsen med Projekt-VARG, og det ble satt ut rykter om at disse ulvene var satt ut med hensikt. Til tross for et stort reproduksjonspotensial (30% pr \xc3\xa5r) forble denne lille bestanden lite livskraftig som f\xc3\xb8lge av innavl, inntil en ny finsk/russisk hannulv kom til med friskt blod. Dette ga en sterk bestands\xc3\xb8kning utover p\xc3\xa5 1990-tallet. Senere har bestandsutviklingen stagnert noe. Noen mener det skyldes tyvjakt. I 2004 var det imidlertid rekordyngling.\n_START_SECTION_\nRevitalisering og avskyting\n_START_PARAGRAPH_\nUlvestammene i Norge/Sverige er sv\xc3\xa6rt utsatt p\xc3\xa5 grunn av innavl. \xc3\x98nsker man \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 dette m\xc3\xa5 bestanden vitaliseres gjennom tilf\xc3\xb8rsel av nytt blod. Dette har bare skjedd gjennom migrering fra Finland, men i alt for f\xc3\xa5 tilfeller til \xc3\xa5 sikre genpoolen for framtiden. I s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te er den siste kjente fremgangsrike hendelsen fra 1992, selv om flere nye ulver har fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 f\xc3\xa5 innpass._NEWLINE_I januar 2002 slo en finsk/russisk hannulv, med tilnavnet \xc2\xabJohn\xc2\xbb, seg ned i Nord-Sverige, midt i et reinbeiteomr\xc3\xa5de. Det ble det naturlig nok stor misn\xc3\xb8ye med. Myndighetene satte inn mange ressurser for \xc3\xa5 hindre at ulven forvant, men 15 m\xc3\xa5neder senere ble radiosenderen stille._NEWLINE_._NEWLINE_Tidlig i 2005 dukket det opp tre finsk/russiske ulver i Nord- og Midt-Sverige, deriblant \xc3\xa9n som holdt til n\xc3\xa6r Sundsvall og en hannulv som markerte revir n\xc3\xa6r det lille tettstedet Ringvattnet, der den hadde lagt sin elsk p\xc3\xa5 ei hundetispe. I midten av februar (2005) ble den tredje av disse ulvene skutt n\xc3\xa6r Pajala i svensk Lappland, samme dag som det ble gitt fellingstillatelse p\xc3\xa5 Ringvattnetvargen. Den ble skutt to dager senere.\n_START_SECTION_\nNorsk ulvepolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nI utenlandske medier har norsk rovdyrpolitikk f\xc3\xa5tt oppslag som har utl\xc3\xb8st b\xc3\xa5de oppsikt og avsky i brede lag. Svensker som har strevd med \xc3\xa5 bygge opp \xc2\xabsin\xc2\xbb del av den felles ulvestamme raste, og EU uttrykte stor skepsis. Naturvernbevegelsene i mange land har kommet med voldsom kritikk. Kritikken g\xc3\xa5r f\xc3\xb8rst og fremst ut p\xc3\xa5 at Norge i praksisk skulle legge hele ansvaret for bestandens overlevelse over p\xc3\xa5 svenskene._NEWLINE_Ulven har i de senere \xc3\xa5rene f\xc3\xa5tt stadig mer oppmerksomhet internasjonalt. Flere og flere land vedtar vernetiltak for \xc3\xa5 sikre dette rovdyrets framtid, men politiske vedtak er ikke alltid nok. I historisk perspektiv har det gjennomg\xc3\xa5ende v\xc3\xa6rt slik at der ulven er kommet i konflikt med mennesker, har den tapt, fordi mange tar loven i egne hender n\xc3\xa5r ulven g\xc3\xa5r dem i n\xc3\xa6ringen. _NEWLINE_Gjeldende norsk ulvepolitikk ble vedtatt v\xc3\xa5ren 2004 og g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 at ulven gis et leveomr\xc3\xa5de \xc3\xb8st for Glomma opp til Rendalen og hele \xc3\x98stfold og Oslo og Akershus bortsett fra  kommunene Hurdal, Eidsvoll, Nannestad, Gjerdrum og deler av Nittedal. Innenfor denne ulvesonen skal ulv ha prioritet, mens det ikke skal tillates etableringer av revir utenfor dette omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Den 6. januar 2005 bestemte Direktoratet for naturforvaltning \xc3\xa5 sette i gang lisensjakt p\xc3\xa5 til sammen fem ulver i Hedmark. F\xc3\xb8r denne fellingen kom i gang, regnet forskerne med at det bare fantes rundt 20 ulver p\xc3\xa5 helnorsk territorium. Direktoratet vurderte det slik at felling av disse fem ulvene ikke vil true bestandens overlevelse. Fra vernevennenes side ble det innvendt at direktoratet ikke hadde lagt frem noen faglige analyser som kunne underst\xc3\xb8tte dette argumentet._NEWLINE_En samlet norsk naturvernbevegelse klagde p\xc3\xa5 vedtaket om lisensjakt umiddelbart etterp\xc3\xa5, men Milj\xc3\xb8verndepartementet opprettholdt direktoratets avgj\xc3\xb8relse. Blant klagerne var Norges naturvernforbund,WWF-Norge og Foreningen v\xc3\xa5re rovdyr.'