b'\n_START_ARTICLE_\nMikhail Bakunin\n_START_SECTION_\nAnarkistisk aktivitet\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at han hadde dannet et internasjonalt brorskapsforbund, utviklet hans syn seg etter hvert til \xc3\xa5 bli mer anarkistisk. I 1868 tr\xc3\xa5dte Bakunin inn i Den f\xc3\xb8rste Internasjonale. Opprinnelig arbeidet han for en sammenslutning mellom Internasjonalen og Liga for fred og frihet, en borgerlig-demokratisk organisasjon. Da dette mislyktes dannet han Den internasjonale allianse for sosialt demokrati, og anmodet om opptakelse for denne. Dette ble avsl\xc3\xa5tt.\n_START_SECTION_\nArverett\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Internasjonalen i Basel i 1869 fremmet Bakunin et forslag om \xc3\xa5 avskaffe arveretten, mens Marx fremmet forslag om en progressiv arveavgift. Bakunin fikk flertallet med seg og skarp fraksjonsstrid fulgte. Den romanske federasjon av Internasjonalen ble splittet etter skarpe angrep p\xc3\xa5 Bakunin fra generalr\xc3\xa5det, men flertallet fulgte Bakunin. En konferanse i London september 1871 dreide seg om han. Den vedtok at politisk arbeid var en del av Internasjonalens oppgave. Den marxistiske delen av den romanske federasjon ble anerkjent, og Bakunin og hans folk konstituerte seg som Jurafederasjonen. Mellom 1869 og 1870, ble Bakunin involvert med den russiske revolusjon\xc3\xa6re Sergej Netsjajev i en rekke hemmelige prosjekter. Imidlertid br\xc3\xb8t Bakunin med Netsjajev p\xc3\xa5 grunn av det Bakunin oppfattet som Netsjajevs \xc2\xabJesuitt-metoder\xc2\xbb, der det revolusjon\xc3\xa6re m\xc3\xa5let helliget alle midler. I Haag september 1872 vedtok Internasjonalen, etter dyktig fraksjonsvirksomhet av Marx, \xc3\xa5 ekskludere Bakunin. Han opprettet sin egen anarkistiske Internasjonale, som holdt seg til etter hans d\xc3\xb8d i 1876.\n_START_SECTION_\nAnarkistisk kollektivisme\n_START_PARAGRAPH_\nBakunin er den store revolusjonsmaker innen anarkismen, men resultatene svarte ikke alltid til innsatsen han ytet. Han er sentral i utviklingen av moderne anarkistisk aktivisme og ideer. Hans ideal var en kollektiv \xc3\xb8konomi basert p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 selvstyrte enheter. Som midler ville han bruke v\xc3\xa6pnet oppstand og generalstreik, som skulle knuse statens herred\xc3\xb8mme. Hans ideer ble viktige i det 20-\xc3\xa5rhundre blant store deler av den radikale arbeiderbevegelsen. Bakunins retning blir vanligvis omtalt som anarkokollektivisme, men mange av hans ideer er ogs\xc3\xa5 nesten identiske til det man senere har kalt anarkosyndikalisme. Bakunin har p\xc3\xa5virket mange fagbevegelser, spesielt i Spania. _NEWLINE_Bakunin var mer opptatt av \xc3\xa5 skape revolusjoner enn \xc3\xa5 skrive b\xc3\xb8ker. De ting han har skrevet er derfor fragmentariske og ofte uten avslutning. Bakunin on Anarchism, redigert av Sam Dolgoff, er en god samling av Bakunins skrifter.\n_START_SECTION_\nFrihet\n_START_PARAGRAPH_\nEt kjent sitat fra Bakunin er \xc2\xabVi er overbevist om at frihet uten sosialisme er privilegier og urett, og at sosialisme uten frihet er slaveri og brutalitet.\xc2\xbb'