b"\n_START_ARTICLE_\nGiulio Aleni\n_START_SECTION_\nOppvekst og studier i Italia\n_START_PARAGRAPH_\nGiulio Aleni vokste opp i Brescia da byen gjennomgikk en religi\xc3\xb8se fornyelse som f\xc3\xb8lge av reformer igangsatt p\xc3\xa5 biskop Domenico Bollanis (1559\xe2\x80\x931579) tid. Det er sannsynlig det preg Bollani hadde satt p\xc3\xa5 byen og de verker han etterlot seg bidro til Alanis beslutning om \xc3\xa5 tre inn i en misjonsorden, og hadde da Peru i tankene. Han tr\xc3\xa5dte inn i jesuittenes novisiat den 1. november 1600. Etter kort tid gav han til kjenne at han ville bli misjon\xc3\xa6r. Fra 1602 til 1605 studerte han filosofi ved ordenens kollegiun i Parma. I desember 1607 begynte han p\xc3\xa5 det ber\xc3\xb8mte Collegio Romano i Roma, som da var i full blomstring og med sine 230 jesuitter fra mange land.\n_START_SECTION_\nTidlig virke i Kina\n_START_PARAGRAPH_\nI 1609 ble hans \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 ble misjon\xc3\xa6r innfridd, og han ble tilordnet Kinamisjonen. Utreisen var fra Genova den 23. mars, og seilasen gikk via Lisboa og Goa. Aleni ankom Macao i 1610, og begynte \xc3\xa5 l\xc3\xa6re seg kinesisk. I Macao fikk han all sin avsluttende forberedelse p\xc3\xa5 sitt virke i Kina ved jesuittenes universitetskollegium S\xc3\xa3o Paulo. Hans fremgang og ferdigheter i spr\xc3\xa5ket var bemerkelsesverdige. Han benyttet ogs\xc3\xa5 tiden til \xc3\xa5 undervise i matematikk i Macao i tre \xc3\xa5r. Etter et mislykket fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 reise inn i Keiserriket i 1611 kom han inn i landet tidlig i 1613. Da han kom inn i landet, tok han i bruk tradisjonell kinesisk klesdrakt. I Beijing m\xc3\xb8tte han den katolske stormandarinen Xu Guangqi._NEWLINE_Fra 1616 og fremover opplevde de 20 jesuittene som da var i landet motgang under den anti-kristne forf\xc3\xb8lgelse som br\xc3\xb8t ut da. Sammen med anbdre jesuitter s\xc3\xb8kte pater Aleni tilflukt i huset til Yang Tingyun, en annen av de mest sentrale kinesiske konvertittene, i Hangzhou. Da situasjonen bedret seg noe i 1618, begynte pater Aleni \xc3\xa5 arbeide i Hangzhou. Da ble han kjent med den tredje av de store konvertitter, Leo Li Zhizao, som ogs\xc3\xa5 var derfra._NEWLINE_I 1620\xe2\x80\x931621 grunnla Aleni kristne menigheter i Shangzhou (Shaanxi) og i Jiangzhou (Shanxi). Han reiste ogs\xc3\xa5 til Yangzhou (Jiangsu) og Zhengzhou (Henan)._NEWLINE_Mot slutten av 1621 var han tilbake i Hangzhou og ble der til 1624. Under disse \xc3\xa5rene i Hangzhou forfattet han de fleste av sine kinesiske verker p\xc3\xa5 kinesisk: Wanguo Quantu (\xc2\xabKart over de ti tusen land\xc2\xbb, i samarbeid med Joseph Yang Tingyun), Zhifang Waiji (\xc2\xabOm de ikke tributtytende stater\xc2\xbb, blant annet om de europeiske stater), Xi Xue Fan (\xc2\xabGenerell redegj\xc3\xb8relse for vestlig l\xc3\xa6rdom\xc2\xbb, med en skildring av vestlig kultur i seks seksjoner: Litteratur, filosofi, medisin, borgerlig rett, kirkerett og teologi, med en f\xc3\xb8rste introduksjon p\xc3\xa5 kinesisk av Aristoteles og Thomas Aquinas), og Xingxue Cushu (\xc2\xabEnkle bemerkninger om menneskenaturen\xc2\xbb, skrevet i 1624 men ikke utgitt f\xc3\xb8r i 1646, hvor en kristen l\xc3\xa6re om legeme og sjel illustreres p\xc3\xa5 grunnlag av Aristoteles' De Anima).\n_START_SECTION_\nSenere virke i Kina\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1625 til 1649 virket pater Aleni i provinsen Fujian. Her fulgte enda to vitenskapelige hovedverker: Jihe Yaofa (\xc2\xabGrunnleggende geometri\xc2\xbb) og Xifang Dawen (\xc2\xabSp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l og svar om Vesten\xc2\xbb)._NEWLINE_Pater Alenis ferd til Fujian skjedde etter invitasjon fra den tidligere storsekret\xc3\xa6ren Ye Xiangao. Den representerte begynnelsen p\xc3\xa5 en ny epoke i hans virke. Mens han tidligere hadde reist omkring fra provins til provins i elleve \xc3\xa5r, viet han seg n\xc3\xa5 resten av sitt liv (24 \xc3\xa5r) til oppbyggingen av menigheter i denne ene provinsen. Hans forfatterskap endret seg fra det hovedsakelig vitenskapelige til b\xc3\xb8ker av \xc3\xa5ndelig, kateketisk, moralsk, bibelsk eller liturgisk karakter, og var innrettet mot konvertittenes behov._NEWLINE_Det viktigste av disse verkene var katekismen Wanwu Zhenyuan (\xc2\xabAlle tings sanne opprinnelse\xc2\xbb) fra 1628. Denne fremstillingen av naturlig teologi ble et hj\xc3\xb8rnesteinsverk for kinamisjonen, slik at kineserne ut fra sine kulturelle forutsetninger kunne undervises i hvordan mennesket ved bruk av sine naturlige evner og opplyst av sin naturlige fornuft kunne n\xc3\xa5 frem til kunnskap om Gud. I \xc3\xa5pningskapittelet \xc2\xabAlle ting har sitt opphav\xc2\xbb tok Alenio for seg den p\xc3\xa5stand endel kinesiske l\xc3\xa6rde kom med om at de kinesiske klassikere tiet om himmelens og jordens opphav. Dette var ikke korrekt, fremholdt Aleni, siden klassikerne berettet om at alle ting hadde sitt opphav p\xc3\xa5 Fu Xis, Shen Nongs og Huangdis tid. De gamle kjente til perioden f\xc3\xb8r deres egen era, og inns\xc3\xa5 at himmelens og jordens opphav ikke kunne ha v\xc3\xa6rt s\xc3\xa5 lenge f\xc3\xb8r det. Uten \xc3\xa5 krenke de kinesiske bilder av himmelen som fader og jorden som moder, eller deres begges mildhet (en), fremholdt Aleni at hverken jord eller himmel - verken alene eller i spontant samvirke - hadde frembragt mennesket eller tingene. Denne argumentasjonen g\xc3\xa5r over i en dr\xc3\xb8ftelse av skaperen av himmel, jord og alle ting, som ikke bare skaper men ogs\xc3\xa5 opprettholder alt i deres eksistens. Dette er Himmelens herre (Tianzhu), himmelens og jordens skaper, all skapnings opphav, og som selv ikke har noe oopphav._NEWLINE_Alenis innsats var innrettet mot familiekretser, slik at det ble vanlig at hele familier og slekter konverterte. Dette ble etterp\xc3\xa5 en metodikk som de jesuittiske Kinamisjon\xc3\xa6rer tok i bruk generelt. Man misjonerte blant folk flest._NEWLINE_Det bet\xc3\xb8d ikke at man sluttet \xc3\xa5 innrette seg mot mandarinene, men ikke var s\xc3\xa5 fiksert p\xc3\xa5 denne gruppen alene, og at man fulgte opp med utdannelsestilpasset undervisning overfor deres n\xc3\xa6re krets ogs\xc3\xa5, slik at de ikke bare \xc2\xabble med p\xc3\xa5 lasset\xc2\xbb uten noen egen dypere personlig tilslutning og forst\xc3\xa5else._NEWLINE_Aleni fulgte opp pater Matteo Riccis akkomodasjonsmetode. Begreper knyttet til sjelen eller andre filosofiske og teologiske st\xc3\xb8rrelser ble gjengitt p\xc3\xa5 kinesisk ved hjelp av neokonfuciansk eller buddhistisk terminologi, selv om Aleni sterkt avgrenset kristendommen mot begge disse skoler. Aleni gikk inn for at lokale guddommer (s\xc3\xa6rlig beskytter\xc3\xa5nder for byer, steder og familier) skulle identifiseres med verneenglene. Han fors\xc3\xb8kte s\xc3\xa5 langt han kunne \xc3\xa5 kristne enkelthetene i den kinesiske forfedrekult. Han tillot for eksempel at man foran krusifikset anbragte matofringene, og introduserte s\xc3\xa6rlig passende meditasjoner over Kristi lidelse._NEWLINE_Da Xi'anstelen ble funnet i 1623 i Xi'an og man to \xc3\xa5r etter fant kristne kors i Quanzhou var Aleni sterkt inne i bildet ved utforskningen av dem._NEWLINE_Pater Aleni var fortsatt i Fujian da de f\xc3\xb8rste spanske dominikanere og fransiskanere ankom fra Manila tidlig i 1630-\xc3\xa5rene. De var meget kritisk til jesuittenes adaptasjonsmetode, og begynte snart \xc3\xa5 polemisere mot den. De mente at jesuittene skjulte Kristi kors for folket, og opph\xc3\xb8yet keiseren til guddomslignende rang. Ettersom de omsatte ord til gjerning p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te som ble lagt merke til av ikke-kristne kinesere, kom det til en motreaksjon: Det br\xc3\xb8t ut kristenforf\xc3\xb8lgelse i Fujian, en av de nye misjon\xc3\xa6rer ble henrettet og de \xc3\xb8vrige ble utvist. Kirkene ble stengt og endel kristne ble torturert; kristne mandariner ble fratatt sine embeder og fjernet fra sin stand._NEWLINE_Etter at dominikanerne og fransiskanerne var blitt utvist, begynte pater Aleni og andre jesuitter med det m\xc3\xb8ysommelige arbeide med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjen\xc3\xa5pnet kirker og gjenopprettet tillit. Den 4. juli 1639 var han i stand til \xc3\xa5 feire den f\xc3\xb8rste messe i den gjen\xc3\xa5pnede kirke i Fuzhou._NEWLINE_Fra 1641 til 1648 var Aleni viseprovinsial med ansvar for jesuittermisjonene i S\xc3\xb8r-Kina. I 1644 ble Ming-dynastiet styrtet i hovedstaden, men Ming-pretendenter hadde fremdeles et fotfeste i s\xc3\xb8r. F\xc3\xb8rst i oktober 1646 inntok mandsjuene Fuzhou, og pater Aleni tok tilflukt i Yanping, som var den siste Ming-hovedstaden. Kort etter ble Yanping nedbrent, og de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r var kaotiske. Aleni fortsatte sitt arbeide med \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke kristne sm\xc3\xa5grupper, til tross for at han led under underern\xc3\xa6ring og sykdom. Den 9. juni 1649 f\xc3\xb8lte han at enden var n\xc3\xa6r, og foretok en slags rekapitulasjon av sitt liv, fra den tid han fikk prestekallet i Italia. Noen timer inn i den nye dag, den 10. juni, bad han om et lys, satte seg ned, p\xc3\xa5kalte Jesu og Marias navn og d\xc3\xb8de."