b"\n_START_ARTICLE_\nTreveri\n_START_PARAGRAPH_\nTreveri eller Treviri var en gallisk stamme som var bosatt i Moseldalens nedre del innenfor de s\xc3\xb8rlige utkanten av Arduenna Silva (Ardennene), en del av det utstrakte Silva Carbonaria i det som i dag er Luxembourg, s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige Belgia og vestlige Tyskland.\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nDe ulike stavem\xc3\xa5tene av Treveri og Treviri har sin opprinnelse i latinske tekster fra tidsepoken med Julius C\xc3\xa6sars De Bello Gallico (Gallerkrigen) og til Tacitus\xe2\x80\x99 Annales. Latinske tekster er generelt enige om at f\xc3\xb8rste vokal er -e-. For denne gir greske tekster hovedsakelig \xce\xa4\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb7\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 (Tr\xc4\x93ou\xc4\x93roi). Varianter som Treberi og \xce\xa4\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb2\xce\xb7\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 (Trib\xc4\x93roi) finnes hos henholdsvis Plinius den eldre og Klaudios Ptolemaios. En del avvikende varianter er ogs\xc3\xa5 attestert: \xce\xa4\xcf\x81\xce\xb9\xce\xae\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 (Tri\xc4\x93roi) hos Ptolemaios og \xce\xa4\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xcf\x83\xce\xb3\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 (Tr\xc4\x93ousgroi) hos Strabo. Navnet har med usikkerhet blitt tolket som \xc3\xa5 referere til en \xc2\xabstr\xc3\xb8mmende elv\xc2\xbb eller \xc2\xabkryssing av elv\xc2\xbb. Den f\xc3\xb8rste stavelsen er gjengitt lang og med trykk (Tr\xc4\x93ver\xc4\xab) i latinske ordlister.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Julius C\xc3\xa6sars tid strakte treverienes omr\xc3\xa5de s\xc3\xa5 langt som til elven Rhinen, nord for Triboci; p\xc3\xa5 motsatt side av Rhinen for dem levde stammen ubiiene. C\xc3\xa6sar nevner at stammene segniene og condrusiene levde mellom treveriene og eburonene, og at condrusiene og eburonene handlet hos treveriene. De f\xc3\xb8rste to bruene som ble strukket over Rhinen ble bygget av Julius C\xc3\xa6sar p\xc3\xa5 treverienes omr\xc3\xa5de. Treverienes grenser til nord, vest og s\xc3\xb8r var romervennlige belgisk stammer: tungriene, remiene og mediomatriciene._NEWLINE_Senere kom de germanske stammene vangionene og nemetene og bosatte seg \xc3\xb8st for treveriene langs Rhinen og treverienes omr\xc3\xa5de var deretter sannsynligvis det som ble bisped\xc3\xb8mmet Trier. Rhindalen kom utenfor treverienes kontroll da de germanske provinsene (Germania Superior) ble fragmentert p\xc3\xa5 80-tallet e.Kr. Ahrdalen markerte sannsynligvis deres nordlige grense._NEWLINE_Colonia Augusta Treverorum (i dag Trier, Tyskland) var det romerske navnet p\xc3\xa5 hovedstaden i deres rike. Det er sv\xc3\xa6rt mye som tyder p\xc3\xa5 at en nylig utgravd oppidum eller bosetning p\xc3\xa5 Titelberg-plat\xc3\xa5et helt i s\xc3\xb8rvestlige Luxembourg var treverienes hovedstad p\xc3\xa5 100-tallet f.Kr. At deres virksomhetsomr\xc3\xa5de ble overf\xc3\xb8rt til Trier hadde sin bakgrunn i konstruksjonen av Marcus Vipsanius Agrippas veg som forbant Trier med Reims og passerte Titelberg. I l\xc3\xb8pet av den romerske perioden ble Trier en romersk koloni (i \xc3\xa5r 16 f.Kr.) og den provinsielle hovedstaden for Belgia. Den ble hyppig bes\xc3\xb8kt av en rekke keisere._NEWLINE_Et betydningsfullt sekund\xc3\xa6rt senter var Orolaunum (i dag Arlon, Belgia) som i Edith Wightmans bed\xc3\xb8mmelse \xc2\xabble en form for regional hovedstad for de vestlige treveriene\xc2\xbb, og oppn\xc3\xa5dde \xc2\xaben grad av vekst som ellers kun ble n\xc3\xa5dd av civitas capitals\xc2\xbb._NEWLINE_Arkeologiske spor antyder at treveriene var delt i fem kantoner sentrert henholdsvis i bosetninger i Titelberg, Wallendorf, Kastel, Otzenhausen og Martberg. Inskripsjoner fra den romerske keisertiden indikerer at civitas (romersk borgerskap) var delt i minst fire pagi: pagus Vilcias, pagus Teucorias, pagus Carucum som strakte seg nord for Bitburg, og pagus Ac[...] eller Ag[...] (inskripsjonen er ufullstendig). Wightman foresl\xc3\xa5r fors\xc3\xb8ksvis at pagus Vilcias kan ha v\xc3\xa6rt den vestlige regionen rundt Arlon og Longuyon, og at pagus Teucorias var den s\xc3\xb8rlige regionen rundt Tholey._NEWLINE_Poeten Ausonius levde i Trier p\xc3\xa5 midten av 300-tallet under keiser Gratianus\xe2\x80\x99 gunst og st\xc3\xb8tte. Han er mest kjent for sitt dikt Mosella som vekker til liv og scener langs treverienes pulserende elv.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k og etnisitet\n_START_PARAGRAPH_\nJulius C\xc3\xa6sar skriver ikke uttrykkelig i De Bello Gallico om han betrakter at treveriene tilh\xc3\xb8rte Gallia Celtica eller Gallia Belgica, men mange forskere har st\xc3\xb8ttet sistnevnte hypotese. Den romerske kartografen Pomponius Mela skrev et \xc3\xa5rhundre etter C\xc3\xa6sar og identifiserte treveriene som de \xc2\xabmest opplyste\xc2\xbb av belgierne._NEWLINE_I henhold til den romerske konsulen Aulus Hirtius p\xc3\xa5 100-tallet f.Kr. skilte treveriene seg lite fra germanske stammer i deres levevis og barbariske vesen. Treveriene skr\xc3\xb8t av sin germanske opprinnelse, i henhold til Tacitus, for \xc3\xa5 kunne atskille seg fra \xc2\xabgallisk latskap\xc2\xbb (inertia Gallorum). Men Tacitus inkluderer dem ikke med vangionene, tribociene eller nemetene som \xc2\xabstammer som uten tvil er germanske\xc2\xbb._NEWLINE_Strabo forteller at deres nervianske og tribocanske naboer var germanske folk som p\xc3\xa5 det tidspunkt hadde bosatt seg p\xc3\xa5 venstre side av Rhinen, noe som antyder at treveriene var \xc3\xa5 betrakte som galliske._NEWLINE_Hieronymus framf\xc3\xb8rer at p\xc3\xa5 300-tallet e.Kr. var deres spr\xc3\xa5k tilsvarende til de keltisktalende i Lilleasia (Galatia). Hieronymus hadde antagelig f\xc3\xb8rsteh\xc3\xa5ndskunnskap til disse keltiske spr\xc3\xa5kene ettersom han hadde bes\xc3\xb8kt b\xc3\xa5de Augusta Treverorum og Galatia._NEWLINE_Det er avdekket sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 personnavn blant treveriene som er av germansk opprinnelse, de er enten generelt keltiske eller latinske. En del s\xc3\xa6rpregede treveranske navn er tilsynelatende ingen av de tre, og kan representere et f\xc3\xb8r-keltisk stadium i henhold til Wightman som oppgir Ibliomarus, Cletussto og Argaippo som eksempler._NEWLINE_Etter den romerske erobringen ble latin benyttet gjennomg\xc3\xa5ende av treveriene b\xc3\xa5de i privat som offisiell bruk.\n_START_SECTION_\nPolitisk og milit\xc3\xa6rt\n_START_PARAGRAPH_\nOpprinnelig var oppida i Titelberg, Wallendorf, Kastel, Otzenhausen og Martberg av omtrentlig av lik betydning, men en gang mellom \xc3\xa5r 100 og 80 f.Kr. opplevde Titelberg en \xc3\xb8kning i veksten som gjorde det til \xc2\xabtreverienes sentrale oppidum\xc2\xbb. Et store \xc3\xa5pent omr\xc3\xa5de i den sentrale plassen i Titelberg ble benyttet for religi\xc3\xb8se eller politiske folkem\xc3\xb8ter i l\xc3\xb8pet av denne tiden. P\xc3\xa5 den tiden da C\xc3\xa6sar invaderte synes det som om treveriene hadde tilpasset seg et oligarkisk styresett hvor makten var samlet hos en liten elite._NEWLINE_Treveriene hadde et sterkt kavaleri og infanteri og i l\xc3\xb8pet av gallerkrigene skaffet de Julius C\xc3\xa6sar hans beste kavaleri. Under deres leder Cingetorix tjenestegjorde treveriene som romerske hjelpetropper. Imidlertid begynte treverienes lojalitet \xc3\xa5 endres I \xc3\xa5r 54 f.Kr. under p\xc3\xa5virkning av Cingetorix' rival Indutiomarus. I henhold til C\xc3\xa6sar egget Indutiomarus eburonene til oppr\xc3\xb8r under Ambiorix det samme \xc3\xa5ret og ledet trevoriene til \xc3\xa5 delta i oppr\xc3\xb8ret, og fikk germanske stammer til \xc3\xa5 angripe romerne. Romerne, ledet av Titus Labienus, fikk drept Indutiomarus og sl\xc3\xa5tt ned treverienes oppr\xc3\xb8r. Etterp\xc3\xa5 krysset Indutiomarus' slektninger Rhinen for \xc3\xa5 bosette seg sammen de germanske stammene. Treveriene forholdt seg n\xc3\xb8ytrale da Vercingetorix gjorde oppr\xc3\xb8r, men ble likevel angrepet av Labienus etterp\xc3\xa5. I det store og hele var treveriene mer fremgangsrike enn de fleste galliske stammer i \xc3\xa5 samarbeide med romerne. De kom sannsynligvis ut av gallerkrigen med status som fri civitas fritatt fra \xc3\xa5 betale tributt._NEWLINE_I \xc3\xa5r 30 f.Kr. gikk treveriene til oppr\xc3\xb8r, men det ble sl\xc3\xa5tt ned av Marcus Nonius Gallus. Titelberg ble okkupert av en romersk garnison._NEWLINE_Agrippa og Augustus overtok organiseringen av den romerske administrasjonen i Gallia, la ut en omfattende bygging av veger og p\xc3\xa5la en censor i \xc3\xa5r 27 f.Kr. med den hensikt \xc3\xa5 bestemme skatterammene. Romerne bygget en ny veg fra Trier til Reims via Mamer mot nord, og Arlon, og omgikk Titelberg og minsket den tidligere galliske vegen. Titelberg ble erstattet med Augusta Treverorum (Trier) uten at det synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt grunnlag for konflikt. Omgivelsene til Trier hadde v\xc3\xa6rt bosatt av spredte og isolerte g\xc3\xa5rder og grender f\xc3\xb8r romerne, og det fantes ingen urban bebyggelse._NEWLINE_Augustus besluttet i \xc3\xa5r 16 f.Kr., i kj\xc3\xb8lvannet av reorganiseringen av de romerske provinsene i Tyskland, at treveriene skulle v\xc3\xa6re en del av den belgiske provinsen. Ved en ukjent dato ble hovedstaden til belgierne flyttet fra Durocortum Remorum (Reims) til Augusta Treverorum. Et betydelig antall av treverienes adel synes \xc3\xa5 ha mottatt romersk statborgerskap under C\xc3\xa6sar eller Augustus, og derav fikk navntillegget Julius. _NEWLINE_I henhold til Plinius den eldre ble keiser Gaius (Caligula) f\xc3\xb8dt \xc2\xabblant treveriene ved landsbyen Ambiatinus, overfor Koblenz\xc2\xbb, men Suetonius har anmerket at dette f\xc3\xb8destedet har blitt bestridt av andre kilder._NEWLINE_En fraksjon av treveriene, ledet av Julius Florus og alliert med headueren Julius Sacrovir, f\xc3\xb8rte et oppr\xc3\xb8r av gallere som var blitt gjeldsatt mot romerne i \xc3\xa5r 21 f.Kr. Flours ble beseiret av hans rival Julius Indus mens Sacrovir ledet haeduere i oppr\xc3\xb8r. Romerne etablerte hurtig p\xc3\xa5 nytt et tett forholdt til treveriene under Indus som lovte \xc3\xa5 v\xc3\xa6re Roma lydig. I kontrast la romerne haeduere fullstendig under seg som hadde tatt side med Sacrovir._NEWLINE_Det var kanskje under Claudius at treveriene oppn\xc3\xa5dde status som colonia og muligens latinerrett uten \xc3\xa5 bli kolonisert av romerske veteraner._NEWLINE_I \xc3\xa5r 70 e.Kr. ble treveriene under Julius Classicus og Julius Tutor (sammen med lingonene under Julius Sabinus) med i Batavienes oppr\xc3\xb8r og erkl\xc3\xa6rte Sabinus som C\xc3\xa6sar (keiser). Oppr\xc3\xb8ret ble knust og mer enn hundre adelsmenn flyktet over Rhinen for \xc3\xa5 finne beskyttelse hos germanske stammer. For forskeren Jeannot Metzler markerer denne hendelsen slutten p\xc3\xa5 det aristokratiske treveriske kavaleriet i romerske tjeneste og framveksten av et lokalt borgerskap, og begynnelsen p\xc3\xa5 \xc2\xaben andre forskyvelse mot romerisering\xc2\xbb. P\xc3\xa5 100-tallet og 200-tallet hadde representanter fra den gamle elite som bar tilnavnet Julius praktisk talt forsvunnet, og en ny elite hadde vokst fram og tatt deres plass. Disse ville ha hatt opprinnelse fra den stedegne middelklassen, i henhold til Wightman._NEWLINE_Treveriene fikk store plager ved deres n\xc3\xa6rhet til Rhingrensen i l\xc3\xb8pet av Krisen i det tredje \xc3\xa5rhundret. Germanske stammer som frankere og alamannere invaderte grensen i l\xc3\xb8pet av 250-tallet og p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte betydelige \xc3\xb8deleggelser, spesielt i jordbruksomr\xc3\xa5dene, da det romerske milit\xc3\xa6ret ikke maktet \xc3\xa5 forsvare omr\xc3\xa5dene. Beboerne m\xc3\xa5tte improvisere egne befestningsanlegg, og brukte da ofte steiner fra graver og gravkamre._NEWLINE_I mellomtiden hadde Augusta Treverorum blitt et urbant sentrum av stor betydning, og blitt st\xc3\xb8rre enn selv Lugdunum (Lyon). I l\xc3\xb8pet av den ovennevnte krisen tjente byen som hovedstaden til det galliske riket under keiserne Tetricus I og Tetricus II fra 271 til 274. Treveriene fikk ytterligere lidelser av \xc3\xb8deleggelsene fra alamannerne i 275, fulgt av, i henhold til forskeren Jeannot Metzler, \xc2\xabdet store flertallet av jordbruksbesittelsene  l\xc3\xa5 herjet og ville aldri mer bli bygget opp\xc2\xbb Det er uklart om Augusta Treverorum ogs\xc3\xa5 ble offer for alamannernes invasjon._NEWLINE_Fra \xc3\xa5r 285 til 395 var Augusta Treverorum et av residensene til de vestromerske keiserne som Maximian, Konstantin den store, Konstantius II, Valentinianus I, Magnus Maximus, og Theodosius den store. Fra 318 til 407 tjente byen som sete for Gallias pretorianske prefektur. P\xc3\xa5 midten av 300-tallet ble byen telt i et romersk manuskript som den ene av fire hovedsteder i verden sammen med Roma, Alexandria og Konstantinopel. Nye forsvarsanlegg, blant annet festningene i Neumagen, Bitburg og Arlon, ble bygget for \xc3\xa5 st\xc3\xa5 imot germanske invasjoner. Etter at vandalene invaderte i 406 ble keiserresidensen flyttet til Mediolanum (Milano) mens pretorianergarden ble trukket tilbake til Arelate (Arles).\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nTreveriene var opprinnelig polyteister, troen p\xc3\xa5 flere guder, og som en f\xc3\xb8lge av den romerske erobringen ble mange av treverienes guder identifisert med tilsvarende romerske, eller koblet til romerske guder. Blant de mest betydningsfulle guder som ble dyrket av treveriene var Merkur og Rosmerta, Lenus Mars og Ancamna, Jupiter Optimus Maximus, Apollo, Intarabus, og Minerva. Blant de guddommer som var unike for treveriene var Intarabus, Ritona, Inciona og Veraudunus, og Xulsigiae._NEWLINE_I romersk tid l\xc3\xa5 det tre betydningsfull hedenske templer i umiddelbar n\xc3\xa6rhet til Trier: det omfattende tempelkomplekset Altbachtal, det n\xc3\xa6rliggende tempelet Am Herrenbr\xc3\xbcnnchen, og det betydningsfulle tempelet for Lenus Mars som l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 venstre bredd av Mosel. Det er inskripsjoner som attesterer eksistensen av treverisk kult for Roma og Augustus, men stedet for dets tempel er ukjent. Altbachtal-komplekset har etterlatt et rikt antall inskripsjoner og levninger av et teater og over et dusin templer eller helligdommer, hovedsakelig romersk-keltiske fana dedikert for innf\xc3\xb8dte, romerske og orientalske guddommer. Utenfor byen er det flere kjente helligdommer som er vanligvis innkapslet bak en mur. Blant disse kan Apollos tempel og Sirona ved Hochscheid nevnes, foruten det til Lenus Mars p\xc3\xa5 Martberg ved Pommern, tempelet og teateret til Mars Smertrius og Ancamna ved M\xc3\xb6hn, og et mor-gudinne-helligdom ved Dhronecken._NEWLINE_F\xc3\xb8rst var en keiserkult og deretter kristendommen dominerende i Augusta Treverorum. Konstantin den store fikk en kristen kirke bygget rett ved sitt palass, og byen ble et sete for et kristent erkebisped\xc3\xb8mme i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xb8rste halvdel av 200-tallet. Under Konstantin ble byen et viktig sted for spredningen av kristendommen: Hieronymus, Athanasius av Alexandria, og Martin av Tours levde og arbeidet alle i Trier i l\xc3\xb8pet av 300-tallet, mens Ambrosius av Milano ble f\xc3\xb8dt her. P\xc3\xa5 keiser Gratianus\xe2\x80\x99 tid var Altbachtal-komplekset \xc2\xabikke s\xc3\xa5 mye gitt som med fullt overlegg \xc3\xb8delagt\xc2\xbb, kultsstauene ble \xc3\xb8delagt og noen templer ble ombygd og gjort om til boliger. Dagens katedral har sin opprinnelse i en dobbelkirke fra 300-tallet.\n_START_SECTION_\nMateriell kultur\n_START_PARAGRAPH_\nTreverienes omr\xc3\xa5de hadde dannet deler av den tidligere Hunsr\xc3\xbcck-Eifel-kulturen som dekket tidsperiodene Hallstatt D og La T\xc3\xa8ne A-B (fra 600 til 250 f.Kr.)._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5rhundret fra 250 til 150 f.Kr. hadde omr\xc3\xa5det mellom elvene Rhinen og Maas gjennomg\xc3\xa5tt en drastisk omstrukturering da noen kriser tvang befolkningen opp i h\xc3\xb8ydene ved Hunsr\xc3\xbcck. Etter denne krisen flyttet befolkningen tilbake til lavlandet og det er da mulig \xc3\xa5 snakk om folket som treveriene. Det meste av treverienes landomr\xc3\xa5der synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt organisert i jordbruksbosetninger ved slutten av 100-tallet f.Kr. og denne samfunnsordningen synes \xc3\xa5 ha fortsatt inn i romersk tid. _NEWLINE_Selv f\xc3\xb8r romersk tid hadde treveriene tilpasset seg handel, jordbruk og metallarbeid. De hadde en pengebasert \xc3\xb8konomi basert p\xc3\xa5 s\xc3\xb8lvmynter, regulert med den romerske denarius, sammen med billigere bronse eller bronse-bly mynter. Handelsvarer kom til treveriene fra Etruria og den greske verden. Spor av penger antyder sterke handelsforbindelser med naboene remiene. Forekomster av jernmalm hos terveriene har v\xc3\xa6rt tungt utvunnet og dannet deler av grunnlaget for omr\xc3\xa5dets rikdom _NEWLINE_F\xc3\xb8r og for en tid etter den romerske erobringen ble treverienes adel gravlagt i kammergraver som ble dekket med jord og fylt med kostbare varer som importerte amforaer, smykker og v\xc3\xa5pen._NEWLINE_Treveriene tilpasset seg raskt til den romerske sivilisasjon, overtok en del skikker fra Middelhavet som matlaging, kl\xc3\xa6r, og dekorativ kunst, noe som begynte s\xc3\xa5 tidlig som ved den romerske okkupasjon av Titelberg i \xc3\xa5r 30 f.Kr. S\xc3\xa5 tidlig som 21 e.Kr. var \xc2\xabtreveriene og haeduene sannsynligvis de stammer som hadde gjennomg\xc3\xa5tt den st\xc3\xb8rste kulturelle endringen siden erobringen\xc2\xbb, i henhold til Greg Woolf. Romerne introduserte vindyrking til Moseldalen (se Mosel-Saar-Ruwer). Generelt har arkeologiske utgravninger attestert en vedvarende jordbruksutvikling og framgang inn i 200-tallet. De mange individuelle treveriere som er attestert epigrafisk i andre civitates kan v\xc3\xa6re bevis p\xc3\xa5 utviklingen av et treverisk kommersielt nettverk innenfor den vestlige delen av Romerriket."