b'\n_START_ARTICLE_\nHans Rotmo\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb8mm\xc3\xb8l, Arbeidslaget og Heimevernslaget\n_START_PARAGRAPH_\nI 1973 dannet Rotmo V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l Spellmannslag sammen med tre andre musikere fra studentmilj\xc3\xb8et p\xc3\xa5 Blindern. P\xc3\xa5 kort tid gav gruppa ut to plater, V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l\'n (1974) og V\xc3\xb8mlingen (1975), i en tid med "folkelig og progressiv norsk musikk-kultur" og fokus p\xc3\xa5 norske tekster. Begge utgivelsene ble salgssuksesser. Flere av l\xc3\xa5tene fra V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l\'n l\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt p\xc3\xa5 Norsktoppen, deriblant  Peder og Hammarforsens brus,_NEWLINE_ H\xc3\xb8vlerivisa og Sp\xc3\xa6ll \xc3\xa5t m\xc3\xa6._NEWLINE_Fra oppf\xc3\xb8lgeren V\xc3\xb8mlingen var det ogs\xc3\xa5 flere l\xc3\xa5ter som ble popul\xc3\xa6re i radio, deriblant F\xc3\xb8rarkortet og Det e itjn\xc3\xa5 som kj\xc3\xa6m t\xc3\xa5 s\xc3\xa6 sj\xc3\xb8l. _NEWLINE_Rundt v\xc3\xb8mm\xc3\xb8lmusikken skapte Rotmo et univers av snodige karakterer og fremtoninger som etter hvert ble hovedpersoner i den fiktive og distriktspolitiske striden mellom modernitet og landsbygd, mellom Porcelensstrand og V\xc3\xb8mm\xc3\xb8ldalen. I senere intervjuer har Rotmo fremhevet at m\xc3\xa5let med V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lmusikken var \xc3\xa5 lage genuin norsk pop med utgangspunkt i eget spr\xc3\xa5k og nasjonal musikkhistorie. Noe av det viktigste som kom ut av V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lmusikken var etter hans mening en fornyelse av den s\xc3\xa5kalte sl\xc3\xa5ttemusikken. Han har i ettertid ogs\xc3\xa5 nedtonet det politiske aspektet ved V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l-prosjektet og betrakter i dag V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lmusikken som \xc2\xabet sorgarbeid for utkantstr\xc3\xb8kene med nedlagt n\xc3\xa6ringsliv og fraflytting\xc2\xbb. Senere i 70-\xc3\xa5rene fortsatte Rotmo med andre musikalske prosjekter, deriblant Arbeidslaget hass K. V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lbakken og Heimevernslaget. Om platene med Arbeidslaget har Rotmo uttalt at de kan betraktes som politiske bestillingsverk \xc2\xabi ei tid da alle skulle proletariseres\xc2\xbb._NEWLINE_V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l Spellmannslag ble gjenforent en kort stund i 1984 i forbindelse med feiringen av \xc2\xabV\xc3\xb8mm\xc3\xb8l\xc3\xa5ret\xc2\xbb og utgivelsen av plata med samme navn. Plata var produsert av \xc3\x85ge Aleksandersen. Den hadde "jappetida" og "h\xc3\xb8yreb\xc3\xb8lge" som politisk bakteppe, men inneholdt ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6re slagere som Auksjonsvisa og Gammelpoteta. Auksjonsvisa gikk til topps p\xc3\xa5 Norsktoppen i oktober 1984.\n_START_SECTION_\nSolomateriale og Ola Uteligger\n_START_PARAGRAPH_\nBegynnelsen av 80-\xc3\xa5rene var preget av soloprosjekter. I 1980 gav han ut den noe kontroversielle juleplata V\xc3\xa5rres jul, der han satte sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lstegn ved den kristne kulturarven og den moderne kommersialiseringen av jula. Albumet ble skrevet p\xc3\xa5 14 dager h\xc3\xb8sten 1979 og utgitt i revidert utgave i 1990. To \xc3\xa5r senere kom solo-platen L\xc3\xb8kka i livet (1982), beskrevet som en plate med n\xc3\xa6re og personlige tekster. _NEWLINE_Rotmo fortsatte sin musikalske karriere under artistnavnet Ola Uteligger, som opprinnelig var en teater-figur, og spilte inn tre album med dette kunstnernavnet. I rollen som Ola Uteligger iscenesatte han seg selv som en hjeml\xc3\xb8s trubadur med et skjevt blikk p\xc3\xa5 sine omgivelser. Olas n\xc3\xa6romr\xc3\xa5de var \xc3\x98stbyen i Trondheim; Nedre Elvehavn og de gamle verftsbygningene p\xc3\xa5 TMV-tomta. Rotmo laget ogs\xc3\xa5 en musikalversjon av figuren og tok den med seg p\xc3\xa5 turne. Blant medhjelperne p\xc3\xa5 scenen var Saupstadringen Damekor og Konstablenes Maggaband. I en periode p\xc3\xa5 4 \xc3\xa5r kom det 3 utgivelser under dette kunstnernavnet: Br\xc3\xb8lloppet i Kanaan (1985), Herberget Sannheten (1987) og Sorgens Bar (1989). Med disse utgivelsene fikk Rotmo noen av sine st\xc3\xb8rste slagere, deriblant Fire fine l\xc3\xa6nestola (1985), M\xc3\xb8ringen (1987)  og Litjkar\'n (1987). Fire fine l\xc3\xa6nestola gikk til topps p\xc3\xa5 Norsktoppen i januar 1986. Musikkvideoen til l\xc3\xa5ten, innspilt ved Elvehavna, ble f\xc3\xb8rst vist som en V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l-sang p\xc3\xa5 NRK i 1984. Litjkar\'n vakte oppsikt da den ble erkl\xc3\xa6rt u\xc3\xb8nsket p\xc3\xa5 NRK S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag sine spillelister. Rotmo uttalte senere at han ans\xc3\xa5 Litjkar\'n som en av de beste l\xc3\xa5tene han hadde komponert. _NEWLINE_Den siste platen med Ola Uteligger kom i 1989. _NEWLINE_Med unntak av noen lav-profilerte prosjekter, som f.eks. F\xc3\xa6st i Natt-kassetten og diverse samleplater, var det lite \xc3\xa5 h\xc3\xb8re til Rotmo som plateartist i \xc3\xa5rene som kom. I et intervju med Aftenposten i 1993  fortalte Rotmo at han hadde trukket seg tilbake fra den kommersielle musikkbransjen. I \xc3\xa5r 2000 kom imidlertid en plateutgivelse med nytt materiale, spesialskrevet for teaterstykket B\xc3\xb8nder i solnedgang. P\xc3\xa5 denne platen samarbeidet han med backing-bandet Skrujern. Plata ble lansert i Felleskj\xc3\xb8pets lokaler p\xc3\xa5 Tunga i Trondheim og ble av opphavsmannen beskrevet som et \xc2\xabm\xc3\xb8te mellom by og land (...) en blanding av gammeldans og rock, av reggae og reinlender\xc2\xbb. Rent tematisk sirklet plata omkring en samtidsdiagnose av norsk jordbruk._NEWLINE_I 2003 kom samleplaten "Sp\xc3\xa6ll \xc3\xa5t m\xc3\xa6", som solgte til platina. I desember 2009 meldte Adresseavisen at Rotmo var iferd med \xc3\xa5 skrive nye julesanger. Resultatet ble \xc3\xa5 h\xc3\xb8re p\xc3\xa5 utgivelsen V\xc3\xa5rres jul 2 som kom i november 2010 og som solgte til dobbel platina i l\xc3\xb8pet av den etterf\xc3\xb8lgende m\xc3\xa5neden. F\xc3\xb8r jul 2010 turnerte Rotmo sammen med originalbesetningen fra "V\xc3\xa5rres jul"._NEWLINE_En av konsertene i Olavshallen ble filmet, og det ble utgitt b\xc3\xa5de en DVD og en live-cd med musikk fra konserten. I 2011 ble en lignende turn\xc3\xa9 gjennomf\xc3\xb8rt.\n_START_SECTION_\nSamarbeidsprosjekter \xe2\x80\x93 Arven fra V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l\n_START_PARAGRAPH_\nI et intervju fra Adressa i 2006 bekreftet Rotmo at han hadde skrevet over 30 nye V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l-l\xc3\xa5ter til en ny V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lplate. Et utvalg av disse sangene  ble innspilt av V\xc3\xb8mlingan vinteren 2007 og kom p\xc3\xa5 platen V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lminner, som offisielt ble lansert under V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lfestivalen p\xc3\xa5 Verdal i juni samme \xc3\xa5r. I denne forbindelse gjorde Rotmo tre store konserter sammen med V\xc3\xb8mlingan, henholdsvis Stor\xc3\xa5sfestivalen 2007, UKA 2007, og en avslutningkonsert p\xc3\xa5 klubben Betong i Oslo. Senere samarbeidet han med V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lgutan, og stod p\xc3\xa5 scenen sammen med dem under Steinkjerfestivalen i 2015._NEWLINE_I 2019 gav Rotmo ut albumet V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lbuen under navnet V\xc3\xb8mm\xc3\xb8lbasen og Porcelen Band. Foruten Rotmo best\xc3\xa5r bandet av Berit Lillevold p\xc3\xa5 trekkspill, Arild Moe p\xc3\xa5 gitar, Lars Erik Fisknes p\xc3\xa5 bass og Tony Waade p\xc3\xa5 trommer og lurk.\n_START_SECTION_\nTrossetrua Band\n_START_PARAGRAPH_\nI 2012 lanserte Rotmo et nytt prosjekt under navnet Trossetrua Band. Den f\xc3\xb8rste utgivelsen fikk navnet Six Pack vol 1: Norge. En av l\xc3\xa5tene fra dette prosjektet, den satiriske \xc2\xabVi fra Andre\xc2\xbb, ble kontroversiell og skapte debatt i mediene. L\xc3\xa5ten ble beskrevet som en omskriving av Henrik Wergelands "Vi ere en Nasjon, vi med" og kunne tolkes som en harselas med det norske innvandrermilj\xc3\xb8et. Andre kilder beskrev den som en pastisj over Wergelands tekst. _NEWLINE_Flere akt\xc3\xb8rer i norsk offentlighet mente at Rotmo bidro til fremmedfrykt, fordommer og rasisme. Selv hevdet Rotmo at teksten var "ment som satire, og ikke fordomsfullt". Adresseavisens kommentatorer reflekterte over debatten og kom med nyanserende betraktninger. Felles for Adresseavisens kommentatorer var allikevel en oppfatning av at Rotmo, med denne komposisjonen, ikke hadde levert et kunstnerisk produkt av h\xc3\xb8y kvalitet._NEWLINE_Ytterligere to utgivelser fulgte i \xc3\xa5rene som kom; Six Pack vol 2: Trossetrua og Six Pack vol 3: Eurotrua. En av komposisjonene p\xc3\xa5 Six Pack vol 3, \xc2\xabSvarte Telt\xc2\xbb, skapte p\xc3\xa5 nytt debatt omkring innvandring og kultur. L\xc3\xa5ten inneholdt en omstridt tekstlinje som antydet at asyls\xc3\xb8kere \xc2\xabkryr som lopp og lus\xc2\xbb. I et intervju med NRK utdypet Rotmo begrepsbruken og modifiserte forst\xc3\xa5elsen av tekstlinjen. Reaksjonen fra norsk offentlighet var imidlertid negativ.\n_START_SECTION_\nOm l\xc3\xa5tskriving\n_START_PARAGRAPH_\nTil Adresseavisen har Rotmo fortalt at han tidlig i karrieren tok l\xc3\xa5tskriving veldig seri\xc3\xb8st og at han faktisk begynte ved universitetet for \xc3\xa5 bli en bedre l\xc3\xa5tskriver. I forbindelse med dette intervjuet utdypet han ogs\xc3\xa5 sitt perspektiv p\xc3\xa5 dynamikken mellom kjedsomhet og l\xc3\xa5tskriving: "God musikk og god lyrikk springer ut av ensomhet og god tid. For \xc3\xa5 skrive gode l\xc3\xa5ter m\xc3\xa5 jeg ha det kjedelig. Gudsjammerlig kjedelig". Rotmo skriver mer utdypende om sitt forhold til sangtekster i boka Tekstforfattaren (Samlaget, 1993).\n_START_SECTION_\nLitteratur og teater\n_START_PARAGRAPH_\nUtover i 80-\xc3\xa5rene ble Rotmo stadig mer frustrert over platebransjen og dens kommersielle prioriteringer, som blant annet trakk i retning av et sterkere fokus p\xc3\xa5 popmusikk. Han konsentrerte seg derfor i st\xc3\xb8rre grad om \xc3\xa5 l\xc3\xa6re seg \xc3\xa5 skrive for teater._NEWLINE_Hans interesse for teater resulterte etterhvert i mange teaterstykker for amat\xc3\xb8rgrupper og mindre scener. Et av de f\xc3\xb8rste prosjektene var \xc2\xabStyggdalsspelet\xc2\xbb, beskrevet som en "sakteg\xc3\xa5ende teaters\xc3\xa5pe om husmannsvesenets svanesang", og som en fornyelse av norsk folkekomedie. Teaterstykket best\xc3\xa5r av ti episoder som jevnlig settes opp ved folkemuseet p\xc3\xa5 Stiklestad. Etterhvert kom det en rekke skuespill for b\xc3\xa5de amat\xc3\xb8rteater og profesjonelle institusjoner._NEWLINE_I 1993 kom ogs\xc3\xa5 en h\xc3\xa5ndbok i tekstforfatterfaget kalt Tekstforfattaren (Samlaget) med undertittel handbok for skriving av songtekstar. Boka var rikt illustrert, med tegninger av Eldar V\xc3\xa5gan. I denne perioden skrev han ogs\xc3\xa5 manuset til L\xc3\xb8kkenbusen som omhandlet gruvearbeiderne p\xc3\xa5 L\xc3\xb8kken sin kamp mot ledelsen og stiftelsen av L\xc3\xb8kken Grubearbeiderforening i 1907. Stykket hadde urpremiere i 1995 og ble spilt igjen i 1996 og 1998._NEWLINE_Starten p\xc3\xa5 det nye \xc3\xa5rhundret markerte en aktiv periode for dramatikeren Hans Rotmo. To nyskrevne teaterstykker fant sitt naturlige hjem p\xc3\xa5 Tr\xc3\xb8ndelag teater, henholdsvis B\xc3\xb8nder i solnedgang (2000) og Trekkspillkrigen (2002). B\xc3\xb8nder i solnedgang var et teaterstykke med landbrukspolitiske overtoner som handlet om de tre g\xc3\xa5rdene Sarvet, Botn og G\xc3\xb8rhenget. If\xc3\xb8lge Rotmo handler stykket lite om folket i V\xc3\xb8mm\xc3\xb8ldalen, men mer om alle de norske g\xc3\xa5rdene som er lagt ned siden 50-\xc3\xa5rene. Dvs. det som er igjen av norsk landbruk. Trekkspillkrigen (2002) var en satirisk fremstilling av forberedelsene til den store Elgfestivalen p\xc3\xa5 det oppdiktede tettstedet Spyet, i Hydro kommune. I 2006 satte Nord-Tr\xc3\xb8ndelag Teater opp Rotmo-stykket Caf\xc3\xa9 Isogaisa, med undertittel Cabaret om V\xc3\xb8mm\xc3\xb8l og WTO, som if\xc3\xb8lge Adressa var et politisk dokument om avfolkningstruede bygder. Teaterstykket var basert p\xc3\xa5 en l\xc3\xb8s ramme omkring b\xc3\xa5de gammelt og nytt Rotmo-materiale. _NEWLINE_Dette ti\xc3\xa5ret markerte ogs\xc3\xa5 Rotmos skj\xc3\xb8nnlitter\xc3\xa6re debut. I 2001 kom romanen \xc2\xabSendebudet\xc2\xbb (Aschehoug), en bok med tydelige samfunnskritiske og politiske undertoner.\n_START_SECTION_\nPolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nPolitisk har Rotmo ofte blitt assosiert med den politiske venstresiden. I et intervju med Klassekampen i 2003 bemerket han imidlertid at han "aldri var medlem i AKP(m-l)" og at han oppfattet seg selv som "mer gr\xc3\xb8nn enn r\xc3\xb8d". I senere intervjuer antyder Rotmo at han har skiftet mening i flere politiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, og at han har et nyansert forhold til den radikale 70-tallsepoken._NEWLINE_I 2015 skapte Rotmo p\xc3\xa5 nytt politisk debatt. I et intervju med Tr\xc3\xb8nder-Avisa kom han med nye innspill til innvandringsdebatten i tr\xc3\xa5d med tidligere uttalelser som fulgte i kj\xc3\xb8lvannet av Trossetrua-prosjektet. I intervjuet beskrev Rotmo muslimer som \xc2\xabmilj\xc3\xb8forurensning i Europa\xc2\xbb.  Flere akt\xc3\xb8rer i norsk offentlighet reagerte p\xc3\xa5 utspillet og Rotmo tok etter hvert selvkritikk for noen av uttalelsene.\n_START_SECTION_\nAndre prosjekter\n_START_PARAGRAPH_\nRotmo har utmerket seg som en s\xc3\xa6rdeles produktiv l\xc3\xa5tskriver og tekstforfatter. Dette har medf\xc3\xb8rt at han ogs\xc3\xa5 har levert mye materiale til andre artister. Blant disse samarbeidspartnerne finner vi Arnsteins, Konstablenes Maggaband, Eau De Vill, Bonzo Radio og V\xc3\xb8mlingan. I tillegg figurerer en rekke Rotmo-komposisjoner p\xc3\xa5 diverse samleplater. P\xc3\xa5 begynnelsen av 80-tallet fant han ogs\xc3\xa5 tid til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med i den norske filmen Krypskyttere (Norsk Film, 1982), som omhandlet en gruppe milit\xc3\xa6re som kommer i strid med lokalbefolkningen vedr\xc3\xb8rende et skytefelt.'