b"\n_START_ARTICLE_\nTahiti\n_START_PARAGRAPH_\nSe ogs\xc3\xa5: Tahitifestivalen_NEWLINE_Tahiti er den st\xc3\xb8rste av \xc3\xb8yene i Fransk Polynesia i det s\xc3\xb8rlige Stillehavet. Hovedstaden Papeete ligger p\xc3\xa5 den nordvestlige kysten. Tahiti er ogs\xc3\xa5 den mest befolkede, med ca. 70\xc2\xa0% av Fransk Polynesias befolkning.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98ya tilh\xc3\xb8rer \xc3\x8eles du Vent i Selskaps\xc3\xb8yene. Den ligger ved 17\xc2\xb0 40' s\xc3\xb8rlig bredde, 149\xc2\xb0 27' vestlig lengde, eller omkring halvveis mellom Australia og S\xc3\xb8r-Amerika. _NEWLINE_Tahiti er ca. 45 km p\xc3\xa5 sitt bredeste, og dekker et areal p\xc3\xa5 1042 km\xc2\xb2. Det er en dobbelt\xc3\xb8y. De to landmassene, Tahiti Nui (Store Tahiti) og Tahiti Iti (Lille Tahiti), er forbundet av et eid. _NEWLINE_Tahiti er av vulkansk opprinnelse og er fjellrik. H\xc3\xb8yeste punkt, Orohena-toppen, m\xc3\xa5ler 2\xc2\xa0241 moh._NEWLINE_Vegetasjonen p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya er regnskog, klimaet er mildt tropisk, med regntid fra november til og med april.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nTahiti ble befolket av polynesiere, som koloniserte stillehavs\xc3\xb8yene fra vest mot \xc3\xb8st ved hjelp av havg\xc3\xa5ende kanoer. De polynesiske samfunnene hadde ikke skriftkultur, og baserte seg muntlig overlevering av tro og kunnskap. Folket p\xc3\xa5 Tahiti n\xc3\xa6re forbindelser med de \xc3\xb8vrige Selskaps\xc3\xb8yene og Tuamotu\xc3\xb8yene, men mer begrensede kontakter med Austral\xc3\xb8yene og Gambier\xc3\xb8yene. Forholdet til folkene p\xc3\xa5 Marquesas\xc3\xb8yene ble det talt et annet og uforst\xc3\xa5elig spr\xc3\xa5k og forholdet mellom tahitierne og folket der var vanskelig._NEWLINE_Befolkningen p\xc3\xa5 Tahiti og nabo\xc3\xb8yene utgjorde et spr\xc3\xa5klig og kulturelt fellesskap. Befolkningen h\xc3\xb8rte likevel til i sm\xc3\xa5 lokalsamfunn, med lojalitet basert p\xc3\xa5 slektskap. Samfunnene var hierarkisk organisert, med et aristokrati p\xc3\xa5 toppen. Det var utstrakt rivalisering og konflikt mellom lokalsamfunnene. P\xc3\xa5 Selskaps\xc3\xb8yene fantes det mange sm\xc3\xa5 riker, som ofte l\xc3\xa5 i konflikt med hverandre.\n_START_SECTION_\nKongeriket Tahiti\n_START_PARAGRAPH_\nTahiti utgjorde til slutten av 1700-tallet ingen samlet politisk enhet. Fra slutten av 1700-tallet ble kontakten med europeiske sj\xc3\xb8farere intensivert. Misjon\xc3\xa6rer fra det britiske misjonsselskapet London Missionary Society kom til Tahiti i 1797. P\xc3\xa5 samme tid kom det i gang en prosess der ledende h\xc3\xb8vdinger la under seg st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der. Tahiti ble fra 1780-\xc3\xa5rene dominert av Pomare-dynastiet. Dynastiet la ogs\xc3\xa5 under seg Moorea, Tahitis nabo\xc3\xb8y, og gjorde krav p\xc3\xa5 andre \xc3\xb8yer, s\xc3\xa6rlig Tuamotu\xc3\xb8yene og Gambier\xc3\xb8yene. Pomare-herskerne s\xc3\xb8kte st\xc3\xb8tte fra britiske misjon\xc3\xa6rer og ble anerkjent som konger. Pomare II av Tahiti ble omvendt til kristendommen. _NEWLINE_Papeete, Tahitis viktigste by, vokste fram ved ankringsstedet europeerne foretrakk og der misjon\xc3\xa6rer grunnla en stasjon i 1818. Stedet tiltrakk seg handelsfolk, det ble etablert skoler og andre institusjoner, og i 1825 ble stedet gjort til Tahitis hovedstad._NEWLINE_Dronning Pomare IV av Tahiti regjerte fra 1827 til 1877. De politiske forholdene var preget av rivalisering mellom britiske og franske interesser misjons- og handelsinteresser. Frankrike erkl\xc3\xa6rte Tahiti som protektorat i 1842, men m\xc3\xb8tte motstand fra tahitierne. Fra 1844 til 1847 f\xc3\xb8rte Frankrike krig p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 den under kontroll. Etter dette mistet Pomare-dynastiet gradvis sin makt til franskmennene.\n_START_SECTION_\nFransk koloni\n_START_PARAGRAPH_\nKong Pomare V avsto i 1880 sitt rike til Frankrike66, som annekterte Tahiti og de \xc3\xb8vrige \xc3\xb8yene som n\xc3\xa5 utgj\xc3\xb8r Fransk Polynesia og gjorde dem til koloni. _NEWLINE_Tahiti ble opps\xc3\xb8kt av europeiske kunstnere, blant dem Paul Gauguin.\n_START_SECTION_\nVekst\n_START_PARAGRAPH_\nBetydningen av Tahiti \xc3\xb8kte og folk flyttet dit fra de andre \xc3\xb8yene. I 1951 bodde halve befolkningen p\xc3\xa5 Tahiti. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1960-tallet startet utbygging av infrastruktur som var n\xc3\xb8dvendig for det franske atompr\xc3\xb8vesprengningsprogrammet. P\xc3\xa5 Tahiti ble havnen i Papeete bygget ut og det ble anlagt internasjonal flyplass ved hovedstaden. Flyplassen gjorde Tahiti lettere tilgjengelig for turister fra andre kontinenter._NEWLINE_Frankrikes milit\xc3\xa6re aktivitet medf\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 stor innflytting fra Frankrike til Tahiti.\n_START_SECTION_\nHovedstad\n_START_PARAGRAPH_\nFransk Polynesia fikk indre selvstyre i 1984. De sentrale selvstyreinstitusjonene, som Fransk Polynesias forsamling og regjeringen, holder til i Papeete. _NEWLINE_Tahiti er ogs\xc3\xa5 stedet for viktige kulturinstitusjoner. Universit\xc3\xa9 de la Polyn\xc3\xa9sie fran\xc3\xa7aise og Mus\xc3\xa9e de Tahiti et des \xc3\x8eles \xe2\x80\x93 Te Fare Manaha ligger i Punaauia. Landets st\xc3\xb8rste stadion, Stade Pater Te Hono Nui, ligger i Pirae. Kulturfestivalen Heiva i Tahiti arrangeres i Papeete. _NEWLINE_Tahiti er sentrum for franskpolynesiske medier. Blant annet utgis de to dagsavisene La D\xc3\xa9p\xc3\xaache de Tahiti og Les Nouvelles de Tahiti her.\n_START_SECTION_\nSamferdsel\n_START_PARAGRAPH_\nTahiti har den st\xc3\xb8rste havnen i Fransk Polynesia. Den ligger i Papeete. Ved hovedstaden finnes ogs\xc3\xa5 landets hovedflyplass, Tahiti internasjonale lufthavn."