b'\n_START_ARTICLE_\nOle Richter\n_START_SECTION_\nTidlig liv\n_START_PARAGRAPH_\nOle Richter ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Rostad p\xc3\xa5 Inder\xc3\xb8y som s\xc3\xb8nn av Massi (f\xc3\xb8dt Rostad) og J\xc3\xb8rgen Richter. Han hadde et opphold hos sin onkel p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland i Danmark 1847\xe2\x80\x931849, og ble her inspirert av de liberale og nasjonale bevegelsene. Han satte seg da et m\xc3\xa5l om \xc3\xa5 danne en norsk, liberal opposisjon. Richter ans\xc3\xa5 den dav\xc3\xa6rende opposisjonen mot den norske, konservative regjeringen som reaksjon\xc3\xa6r. Da han omsider kom hjem tok han examen artium. Han begynte s\xc3\xa5 med sine universitetsstudier, fungerte som formann i Det Norske Studentersamfund i 1850 og avla juridisk embedseksamen i 1853._NEWLINE_Richter arbeidet deretter to \xc3\xa5r som sorenskriver ved Stj\xc3\xb8r- og Verdal sorenskriverembede. Han hadde studieopphold i England og Frankrike, hvor han studerte jus 1855\xe2\x80\x931856. I England forlovet han seg med Susan Wakeford Attree, men hun d\xc3\xb8de kort tid etter at Richter hadde kommet hjem til Norge. Da han kom hjem, bosatte han seg i Kristiania, ble medredakt\xc3\xb8r i Aftenbladet, engasjerte seg politisk, og arbeidet som sakf\xc3\xb8rer. Under oppholdet fikk han ogs\xc3\xa5 godkjennelse som h\xc3\xb8yesterettsadvokat. Fra 1861 bodde han igjen p\xc3\xa5 Inder\xc3\xb8y, arbeidet som advokat, og ble med i lokalpolitikken som Inder\xc3\xb8ys ordf\xc3\xb8rer. Richter giftet seg med den britiske adelskvinnen Charlotte Wakeford Attree, yngre s\xc3\xb8ster av hans tidligere forlovede Susan, i 1866.\n_START_SECTION_\nStortingsrepresentant\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble valgt som stortingsrepresentant fra 1862 for Nordre Trondhjems amt, og beholdt plassen til 1879. Han var f\xc3\xb8rst med i det s\xc3\xa5kalte Collegium Politicum (som opprinnelig var en sp\xc3\xb8kefull betegnelse internt), som videre dannet grunnlaget for grupperingen \xc2\xabSakf\xc3\xb8rerpartiet\xc2\xbb, hvis ledende menn var Johan Sverdrup og Johannes Steen. Sverdup br\xc3\xb8t senere ut av denne grupperingen og startet et samarbeid med S\xc3\xb8ren Jaab\xc3\xa6k. I 1884 ble \xc2\xabSakf\xc3\xb8rerpartiet\xc2\xbb og flere andre grupperinger innlemmet i det politiske partiet Venstre._NEWLINE_Richter arbeidet mye med grunnlovssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, blant annet det som vedr\xc3\xb8rte statsr\xc3\xa5denes adgang til stortingsforhandlingene. Han la seg imidlertid p\xc3\xa5 en mindre radikal linje enn Sverdrup, og mente dette hovedsakelig handlet om en hensiktsmessig arbeidsordning. Sin kanskje st\xc3\xb8rste personlige innsats p\xc3\xa5 Stortinget gjorde Richter under behandlingen av strafferettsreformen av 1874. Han var ogs\xc3\xa5 en av de fremste forkjemperne for en jernbaneforbindelse mellom \xc3\x98stlandet og Tr\xc3\xb8ndelag, og det endelige vedtaket om denne skyldes i stor grad Richters innsats. Han gikk ogs\xc3\xa5 inn for en mer planmessig veibygging, arbeidet for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke bevilgningene til den lokale dampskipsfarten, samt for en forsert utvidelse av telegrafnettet._NEWLINE_Han var odelstingspresident fra 1872 til 1877, da han ble lagtingspresident. Sverdrup og Jaab\xc3\xa6k motarbeidet Richters gjenvalg i 1873, men han klarte det allikevel. Richter ble utnevnt til byfogd i Trondhjem i 1876, og flyttet dit. Han var s\xc3\xa5 innvalgt p\xc3\xa5 Stortinget fra kj\xc3\xb8pstedene i Tr\xc3\xb8ndelag, Trondhjem og Levanger, fra 1877 til 1879. I 1878 \xc3\xb8nsket Richter \xc3\xa5 trekke seg ut av politikken, og ble norsk-svensk generalkonsul i London, etter \xc3\xa5 f\xc3\xb8rst ha motsatt seg \xc3\xa5 bli utnevnt til norsk-svensk ambassad\xc3\xb8r i Washington, D.C. i USA.\n_START_SECTION_\nRegjeringsdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nRichter ble allerede n\xc3\xa5 omtalt i svensk presse som en mulig norsk statsminister i Stockholm, fordi han ble regnet som en som kunne forsone partimotsetninger. P\xc3\xa5 grunn av dette kom Richter atter tilbake til norsk politikk i 1884. Ole Jacob Broch fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 danne regjering, og ville ha Richter med, men da dette mislyktes \xc3\xb8nsket kong Oscar II Richter som ny norsk statsminister. Dette f\xc3\xb8rte imidlertid til innvendinger fra Sverdrup, og Richter \xc3\xb8nsket det heller ikke selv. Richter klarte \xc3\xa5 overbevise kongen om at Sverdrup burde danne regjering. Da regjeringen ble utnevnt kunne Richter innta embedet som norsk statsminister i Stockholm den 26. juni 1884.\n_START_SECTION_\nSamarbeidsproblemer\n_START_PARAGRAPH_\nRichter gledet seg til \xc3\xa5 ta fatt i embedet, og hadde gode tanker om hvordan det skulle arte seg. Han gledet seg ogs\xc3\xa5 til et tett samarbeid med Sverdrup, men ble f\xc3\xb8lgelig skuffet over det han oppfattet som \xc2\xabmangel p\xc3\xa5 hjertevarme\xc2\xbb fra Sverdrups side. De ble ogs\xc3\xa5 raskt mer politisk uenige, og avstanden som hadde v\xc3\xa6rt mellom dem i Stortinget tidligere \xc3\xb8kte. Allerede den f\xc3\xb8rste dagen den nye regjeringen m\xc3\xb8tte i Stortinget, den 2. juli 1884, uttrykte Richter uenighet med Sverdrups forsvar for utvidelse av stemmeretten. Da forslaget til ny h\xc3\xa6rordning skulle behandles, stemte Richter med taperen og den som videre m\xc3\xa5tte trekke seg, arm\xc3\xa9minister Ludvig Daae. I februar 1885 mistet Richter dessuten sin kone._NEWLINE_Etter mindre enn ett \xc3\xa5r var Richter s\xc3\xa5 misforn\xc3\xb8yd at han vurderte \xc3\xa5 trekke seg fra embedet, og den 17. juli 1885 s\xc3\xb8kte han formelt avskjed. Han planla \xc3\xa5 vende tilbake som generalkonsul i London. Richter gikk med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli sittende i stillingen til etter stortingsvalget h\xc3\xb8sten 1885 for ikke \xc3\xa5 svekke regjeringen. Richters sorg over sin kones d\xc3\xb8d, samt f\xc3\xb8lelsene rundt samarbeidet med Sverdrup, modererte seg utover h\xc3\xb8sten 1885, og han valgte den 19. november \xc3\xa5 trekke avskjedss\xc3\xb8knaden.\n_START_SECTION_\nForhold til Ebba Astrup\n_START_PARAGRAPH_\nLike etter sin kones d\xc3\xb8d innledet Richter et hemmelig forhold til den langt yngre Ebba Astrup (1863\xe2\x80\x931944), datter av grosserer Hans Rasmus Astrup. De hadde kjent hverandre i noen \xc3\xa5r, og hun hjalp ham i stor grad gjennom sorgen etter tapet av sin kone. Richter og Astrup ble etterhvert hemmelig forlovet, og det sies at Astrup var Richters store kj\xc3\xa6rlighet. Deres hemmelige forhold skapte ham imidlertid hodebry, da hun var ung og av god familie, mens han var en eldre mann med dalende karri\xc3\xa8re._NEWLINE_Man vet sikkert at Astrup s\xc3\xb8rget over sin d\xc3\xb8de forlovede. Da hun mange \xc3\xa5r senere giftet seg, inngikk hun en avtale med sin nye mann, Sofus Eggen, om at hun skulle gravlegges sammen med Ole Richter p\xc3\xa5 Rostad. Ebba Astrup var inntil 1918 bestyrerinne p\xc3\xa5 Rostad, som i 1899 ble overtatt av Norsk misjon blant hjeml\xc3\xb8se, og opparbeidet nok anseelse i lokalsamfunnet til \xc3\xa5 bli kalt \xc2\xabMor Rostad\xc2\xbb. Rostad ble i Astrups tid barnehjem, og senere spesialskole for barn og ungdom med adferdsvansker. Hun flyttet deretter til Eggens g\xc3\xa5rd i Verdal. Astrup ble gravlagt sammen med Richter da hun d\xc3\xb8de i 1944, slik hun \xc3\xb8nsket.\n_START_SECTION_\nSiste dager\n_START_PARAGRAPH_\nI en tale den 17. mai 1888 kom Richters venn Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson med et kraftig angrep p\xc3\xa5 Sverdrup, der han understreket at regjeringen til og med hadde mistet st\xc3\xb8tte fra sine egne medlemmer. Dette f\xc3\xb8rte til spekulasjoner rundt hvorvidt det var Richter som hadde sagt dette til Bj\xc3\xb8rnson under et bes\xc3\xb8k Bj\xc3\xb8rnson hadde i Stockholm like f\xc3\xb8r. Da Bj\xc3\xb8rnson kort tid etter sin fam\xc3\xb8se tale brukte et personlig brev fra Richter som bevismateriale for sine p\xc3\xa5standers riktighet i en artikkel i Verdens Gang, meldte Sverdrup at det var umulig at de kunne fortsette i regjering sammen. Richter fikk h\xc3\xb8re nyhetene om brevene og Sverdrup da det ankom et telegram til ham under selskapet i anledning hans 59-\xc3\xa5rsdag den 23. mai. Richter kjente seg uhjelpelig kompromittert, og kalte \xc3\xa5pent behandlingen et \xc2\xabsnikmord\xc2\xbb._NEWLINE_Den 27. mai fikk Richter beskjed av kronprinsen om \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke avskjed, og han fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 ta sitt eget liv den 29. mai. Selv om han n\xc3\xa5 fant det omtalte brevet til Bj\xc3\xb8rnson, og s\xc3\xa5 at Bj\xc3\xb8rnsons gjengivelse var uriktig, ventet han med \xc3\xa5 sende dette til Sverdrup. Dette for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at det skulle se ut som om han ville fortsette i embedet. Den 5. juni kom innstillingen om hans avskjed fra Christiania, og den 6. juni ble den vedtatt i ekstraordin\xc3\xa6rt statsr\xc3\xa5dsm\xc3\xb8te i Stockholm._NEWLINE_Richter ble forel\xc3\xb8pig fortsatt boende i den norske regjeringsbygningen i Stockholm, Ministerhotellet. Han brukte tiden til \xc3\xa5 skrive en redegj\xc3\xb8relse og i noen grad \xc3\xa5 planlegge sin fremtid. Pressekommentarene bidro imidlertid til \xc3\xa5 holde ham nede, b\xc3\xa5de n\xc3\xa5r det gjaldt hans etterm\xc3\xa6le i regjeringen og muligheten for \xc3\xa5 kunne overta som norsk-svensk ambassad\xc3\xb8r i London. Den 14. juni trykket den svenske avisen Nya Dagligt Allehanda en artikkel som hevdet at Bj\xc3\xb8rnson hadde diskvalifisert Richter og at han manglet selvstendig karakter, diskresjon og disiplin._NEWLINE_Richter forberedte flyttingen til Trondheim om kvelden den 14. juni. Morgenen etter fortsatte han med forberedelsene i sitt arbeidsv\xc3\xa6relse i 3. etasje p\xc3\xa5 Ministerhotellet. Resten av husholdningen spiste frokost, og ved titiden gikk Richters s\xc3\xb8ster Julie opp for \xc3\xa5 se etter ham. Hun fant ham liggende d\xc3\xb8d p\xc3\xa5 gulvet, med en stor blodflekk p\xc3\xa5 gulvteppet rundt seg. Han hadde angivelig skutt seg med en revolver \xc3\xa9n time tidligere. Dagbladet konstaterte samme dag, i n\xc3\xb8kterne ordelag, at Norges statsminister i Sverige, Ole Richter, var \xc2\xabd\xc3\xb8d ved egen haand\xc2\xbb etter \xc3\xa5 ha \xc2\xabafskudt et Revolverskud i Munden\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nEtterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Richters selvmord fulgte en debatt om hvem som m\xc3\xa5tte b\xc3\xa6re skylden for det. Ludvig Daae skrev i sin dagbok: \xc2\xabJeg gikk bort til Sverdrup og sa [...] at det liv hadde han p\xc3\xa5 sin samvittighet. [...] Faktum er at Johan Sverdrup lagde Ladningen i Pistolen og Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson trak den af.\xc2\xbb Selv om anklager gikk mot b\xc3\xa5de Bj\xc3\xb8rnson og Sverdrup, var den allmenne konklusjonen at skylden nok var fordelt p\xc3\xa5 alle sider. Dessuten hadde Richter hatt perioder med dype depresjoner etter sin kones d\xc3\xb8d, slik at det heller ikke er et entydig svar p\xc3\xa5 hvorvidt Bj\xc3\xb8rnson heller utl\xc3\xb8ste selvmordet._NEWLINE_I skuespillet \xc2\xabPaul Lange og Tora Parsberg\xc2\xbb reiste Bj\xc3\xb8rnson ti \xc3\xa5r senere et minnesmerke over Richter, Bj\xc3\xb8rnson skildret ham som evnerik og velmenende, men svak og s\xc3\xa5rbar. Skuespillet preges av at Bj\xc3\xb8rnson b\xc3\xa5de er part i saken, \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 renvaske seg selv, og samtidig tilby sin avd\xc3\xb8de venn en oppreisning og et etterm\xc3\xa6le. Ebba Astrup ble p\xc3\xa5 sin side s\xc3\xa5ret over Bj\xc3\xb8rnsons skuespill, og avslo alle invitasjoner om \xc3\xa5 se fremf\xc3\xb8ringer av det._NEWLINE_Da Bj\xc3\xb8rnson kom til Stockholm for \xc3\xa5 motta Nobelprisen i litteratur i 1903, avla han sin svigers\xc3\xb8nn Sigurd Ibsen et bes\xc3\xb8k p\xc3\xa5 kontoret. Ibsen var da norsk statsminister i Stockholm, og satt derfor i samme arbeidsv\xc3\xa6relset som Richter hadde gjort da han skj\xc3\xb8t seg. Bj\xc3\xb8rnson \xc3\xa5pnet d\xc3\xb8ren, stanset, og sa stille: \xc2\xabS\xc3\xa5 dette er kontoret!\xc2\xbb Han ble st\xc3\xa5ende lenge, taus og alvorlig._NEWLINE_Richter fikk ved kongelig resolusjon i 1884 opprettet familiegravsted p\xc3\xa5 hjemg\xc3\xa5rden Rostad, hvor hans hustru Charlottes kiste ble lagt i 1887. Richters egen kiste endte ogs\xc3\xa5 her i 1888, og senere ogs\xc3\xa5 hans n\xc3\xa6rmeste familie. Ebba Astrup fikk ikke lov til \xc3\xa5 delta i begravelsen, men betraktet den fra et vindu; det var ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd satt ned et forbud mot offentlige tjenestemenns deltakelse._NEWLINE_Ministerhotellet i Stockholm ble revet i 1911, og skrivebordet som Richter sannsynligvis skj\xc3\xb8t seg ved, befinner seg p\xc3\xa5 kontoret til Norges statsminister i Oslo. I 2008 ble Richters gravsted \xc3\xa5pnet, og foruten brev, telegram og kl\xc3\xa6r, fant arkeologene en revolver, den som Richter med all sannsynlighet brukte da han tok sitt liv.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nRichter ble tildelt en rekke ordener for sitt virke. Han ble i 1876 utnevnt til ridder St. Olavs Orden, og den 16. juni 1887 ble han tildelt storkorset av samme orden \xc2\xabfor statsborgerlig Fortjeneste\xc2\xbb. Fra 1884 til 1888 var Richter kansler for St. Olavs Orden. Richter var ogs\xc3\xa5 kommand\xc3\xb8r av 1. klasse av Vasaordenen og innehaver av storkorset av Nordstjerneordenen.'