b'\n_START_ARTICLE_\nSivb\xc3\xa5t\n_START_SECTION_\nSiv\n_START_PARAGRAPH_\nDen typiske planten som betegnes som \xc2\xabsiv\xc2\xbb, er egentlige forskjellige plantearter fra halvgrasfamilien (Cyperaceae), fordelt i fem tusen arter beskrevet i omtrent 120 planteslekter over hele verden med de st\xc3\xb8rste konsentrasjoner i tropiske omgivelser. De fleste artene kan bli funnet voksende i v\xc3\xa5tmarker. Den meste kjente plantearten som har v\xc3\xa6rt mest omtalt i forbindelse med b\xc3\xa5tbyggingen er den egyptiske papyrus som kan bli 4,6 m h\xc3\xb8ye med lange og seige stilker i triangul\xc3\xa6r tverrsnitt som likevel er myk og saftig at den kan b\xc3\xb8yes uten vansker. Det er f\xc3\xa5 tilgjengelige plantearter som kan produsere siv med tykke og lange stilker som ogs\xc3\xa5 betegnes som \xc2\xabr\xc3\xb8r\xc2\xbb, men utspredt i ulike lokaliteter over hele verden. De to viktigste plantearter som brukes for b\xc3\xa5tbygging i det tjuef\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundret er papyrusplanten i Afrika og totora-sivet i S\xc3\xb8r-Amerika._NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 mindre kjente plantearter som ogs\xc3\xa5 hadde blitt tatt i bruk som den greske \xc2\xabpapyri\xc2\xbb sivplanten (Ferula communis L.) p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Korfu med tynne stilker p\xc3\xa5 2 til 2,5 m h\xc3\xb8yde samt 2-3 cm i tverrsnitt. P\xc3\xa5 New Zealand og Fiji eksisterer lokale sivplanter med betegnelsene Typha angustifolia og Phormium tenax som hadde v\xc3\xa6rt brukt for bygging av sivb\xc3\xa5ter i fortiden. S\xc3\xa5 langt nord som p\xc3\xa5 Irland vokser ogs\xc3\xa5 lokale arter i v\xc3\xa5tmark og langs elvene under betegnelsen Schoenoplectus lacustris som p\xc3\xa5 engelsk betegnes som \xc2\xabbulrushes\xc2\xbb. _NEWLINE_Ekspertisen p\xc3\xa5 byggingen av sivb\xc3\xa5ter er ikke begrenset til kun siv som det meste foretrukne materiale, det fantes ogs\xc3\xa5 b\xc3\xa5ter som ikke er laget med sivr\xc3\xb8r, men med likende konstruksjon som \xc3\xa5 lage bunter eller knipper av et stort antall stilker, kvister eller st\xc3\xb8rre stengler som grener tatt fra palmer som tr\xc3\xa6r. Det er en rekke b\xc3\xa5ttyper som minnet som sivb\xc3\xa5ter, men som ikke er bygget med sivr\xc3\xb8r som kuwaitiske hurijab\xc3\xa5ten. Papyrusb\xc3\xa5ten og hurijab\xc3\xa5ten har samme grunnleggende konstruksjon basert p\xc3\xa5 bruk av bunter, men skilte seg fra hverandre i byggemateriale som papyrusr\xc3\xb8r og grener tatt fra palmer.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5tbygging\n_START_PARAGRAPH_\nDen norske etnologen Thor Heyerdahl hadde sine teorier om kontakter over havet mellom forhistoriske sivilisasjoner, og dermed startet flere ekspedisjoner med rekonstruksjoner av hva man hadde definert som oldtidens b\xc3\xa5ter. Den f\xc3\xb8rste sivb\xc3\xa5ten \xc2\xabRa I\xc2\xbb som skulle krysse Atlanterhavet i 1969, var bygd av tsjadiske b\xc3\xa5tbyggerne, den andre sivb\xc3\xa5ten som fullf\xc3\xb8rte kryssingen i det neste \xc3\xa5ret, \xc2\xabRa II\xc2\xbb, var bygd av indianske b\xc3\xa5tbyggerne fra Titicacasj\xc3\xb8en. Heyerdahl h\xc3\xb8ster verdifulle erfaringer om de til dels store forskjeller mellom ulike b\xc3\xa5tbyggingstradisjoner som tok hensyn til de lokale betingelser. \xc2\xabRa I\xc2\xbb var konstruert etter de tsjadiske tradisjoner med mange sm\xc3\xa5 papyrusruller sammenf\xc3\xb8ydet med taul\xc3\xb8kker mens \xc2\xabRa II\xc2\xbb var bygget med tykke sivruller festet med et kompleks tausystem. Den sistnevnte fullf\xc3\xb8rte oppdraget om \xc3\xa5 komme seg over Atlanterhavet i 1970.\n_START_SECTION_\nRa I\n_START_PARAGRAPH_\nByggingen av Ra I startet ved pyramidene p\xc3\xa5 Giza, Egypt med tre b\xc3\xa5tbyggerne fra landet Tsjad under oppsyn av Heyerdahl som observerte hvordan b\xc3\xa5tbyggingen p\xc3\xa5gikk. Etter papyrussivet var innh\xc3\xb8stet, ble det lagt ute for \xc3\xa5 t\xc3\xb8rke i tre uker under solen. Den ferske stilken m\xc3\xa5tte t\xc3\xb8rkes for \xc3\xa5 bli sterk, deretter m\xc3\xa5tte den legges i bl\xc3\xb8t i ferskvann. _NEWLINE_Etter det var gjort, begynte arbeidet med den f\xc3\xb8rste bunten som f\xc3\xb8rst var p\xc3\xa5 fire stikler knyttet sammen med hyssing, deretter ble det stukket inn siv etter siv fram til bunten var p\xc3\xa5 70 cm i diameter. Etter dette, ble bunten snurret sammen med tauringer av konstant tykkelse plassert 60-70 cm fra hverandre. Deretter ble den flettet sammen med den andre bunten. Tauene ble festet til hverandre i parallelle kjeder p\xc3\xa5 tvers av b\xc3\xa5ten og sivet i den ene bunten ble flettet inn i tauringene p\xc3\xa5 snei. Bunnseksjonen besto av tre bunter der den f\xc3\xb8rste fikk tverrsnitt som en halvm\xc3\xa5ne mens buntene p\xc3\xa5 hver side fikk tverrsnitt som tiltagende og avtagende m\xc3\xa5ner. Gradvis ble b\xc3\xa5ten utvidet med en spiss baug med tre sammenvevete bunter og akterstavnen var b\xc3\xb8yet i v\xc3\xa6ret. De tre b\xc3\xa5tbyggerne var n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 bygge b\xc3\xa5ten p\xc3\xa5 skipshistorikeren Bj\xc3\xb6rn Landstr\xc3\xb6ms tegning, men egentlige var dette banebrytende nytt for dem._NEWLINE_Strukturen p\xc3\xa5 Ra I hadde de tre midterste bunter med st\xc3\xb8rst tykkelsen i bunnen som en slags kj\xc3\xb8l, fire bunter lagt opp\xc3\xa5 hverandre p\xc3\xa5 hver side av den lengste midtbunten p\xc3\xa5 hver side. I tillegg ble en ekstra bunte lagt p\xc3\xa5 hver side som skansekledning oppe p\xc3\xa5 dekket av den planlagte sivb\xc3\xa5ten. Heyerdahl som var med p\xc3\xa5 arbeidet, ment \xc3\xa5 ha observert at relieffer av papyrusb\xc3\xa5ter fra oldtiden hadde en tykk tvunnet kabel festet rundt kanten av dekket for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke stivheten. Denne ble dermed introdusert p\xc3\xa5 Ra I b\xc3\xa5ten. Etter byggearbeidet var overst\xc3\xa5tt i april 1969, var 280.000 siv oppbrukt med bare seks siv tilbake.\n_START_SECTION_\nRa II\n_START_PARAGRAPH_\nDet vist seg at Ra I sivfart\xc3\xb8yet var d\xc3\xa5rlig konstruert som et havg\xc3\xa5ende fart\xc3\xb8y ettersom de tre tsjadiske b\xc3\xa5tbyggernes byggeteknikken er utformet av de lokale betingelser omkring sivb\xc3\xa5ten p\xc3\xa5 den store, men flate og grunne Tsjadsj\xc3\xb8en. P\xc3\xa5kjenningene fra b\xc3\xb8lgene p\xc3\xa5 et saltvannshav med mye d\xc3\xa5rlig v\xc3\xa6r ble for mye for den kompakte, men skr\xc3\xb8pelige sivb\xc3\xa5ten. Et mer solidt fart\xc3\xb8y med en bedre byggeteknikk var dermed n\xc3\xb8dvendig, og Heyerdahl fant denne ved Titicacasj\xc3\xb8en p\xc3\xa5 Bolivia. Indianerne fra Aymarafolket og Quechuafolket fremdeles bygget solide farkoster av totora-siv p\xc3\xa5 innsj\xc3\xb8en med langt f\xc3\xa6rre synlige tau inn i det tjuef\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundret med en ekspertise som er enest\xc3\xa5ende i dag._NEWLINE_Fire aymara-indianere med deres bolivianske tolk dro til den marokkanske byen Safi for \xc3\xa5 bygge den nye sivb\xc3\xa5ten for Heyerdahl som p\xc3\xa5 nytt observerte hvordan deres byggeteknikken og konstruksjonsprinsippet var. Resultatet var et utspekulerte fart\xc3\xb8y med imponerende gode egenskaper til sj\xc3\xb8s, \xc2\xabstiv som en baseball\xc2\xbb if\xc3\xb8lge Heyerdahl. B\xc3\xa5tbyggerne stablet sammen to meget store bunter av l\xc3\xb8se papyrusstengler meget elegant inn i en tynn papyrusmatte som var flettet slik at alle endestykker vendte innover. Disse to meget store bunter p\xc3\xa5 ti meter lengde var s\xc3\xa5 tykke at ingen kunne n\xc3\xa5 opp. Mellom disse var en \xc3\xa5pen passasje dannet. I passasjen ble det lagt inn en mye tynnere bunte av samme lengde. Den skulle bindes med et flere hundre meter langt tau i kontinuerlig spiral p\xc3\xa5 den ene siden og et annet tau p\xc3\xa5 den andre siden. B\xc3\xa5tbyggerne strammet meget kraftig til s\xc3\xa5 buntene ble klemt inntil hverandre. Skroget var blitt en urokkelig konstruksjon med to massive bunter og \xc3\xa9n midte bunte uten knuter eller tau som krysset hverandre. Det var dermed enkelt \xc3\xa5 b\xc3\xb8ye baugen og akterstavn oppe i v\xc3\xa6ret._NEWLINE_Mens Ra I hadde mye tykkere rep og hundrevis av korte l\xc3\xb8kker, hadde Ra I bare \xc3\xa9t tau p\xc3\xa5 14mm diameter som var flettet til hverandre etter skroget var gjort ferdig. Flyteevnen p\xc3\xa5 Ra II var ikke s\xc3\xa5 god som Ra I, men til gjengjeldelse var sj\xc3\xb8dyktigheten bedre. Dermed klarte Ra II \xc3\xa5 komme seg til det amerikanske kontinentet etter 57 dager.\n_START_SECTION_\nTasmania\n_START_PARAGRAPH_\nDe innf\xc3\xb8dte tasmaniere p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Tasmania var kjent for deres interesserte b\xc3\xa5ter fra begynnelsen p\xc3\xa5 1800-tallet som stort sett var konstruert av bunter som besto av halm eller siv bundet sammen med barken tatt fra tr\xc3\xa6r som vokste p\xc3\xa5 myrene i \xc3\xb8ya.'