b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa5dyr\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyr veier ca. 18\xe2\x80\x9336 kg (typisk 22\xe2\x80\x9330 kg) og kan bli 70\xe2\x80\x9385 cm i skulderh\xc3\xb8yde. Det har lange, spinkle lemmer og spisse, smale klover. Hodet er smalt og relativt kort. \xc3\x98rene ganske store, i likhet med \xc3\xb8ynene. Halsen er lang. P\xc3\xa5 sommerstid er pelsen gjerne r\xc3\xb8dbrun, mens vinterpelsen er mer gr\xc3\xa5brun. R\xc3\xa5dyrkillingen har lyse prikker i beh\xc3\xa5ringen over ryggen. Hannen kalles r\xc3\xa5bukk og hunnen r\xc3\xa5 eller r\xc3\xa5geit._NEWLINE_R\xc3\xa5bukken har et kort, enkelt gevir med opptil tre tagger per horn. Geviret felles \xc3\xa5rlig (som regel i november\xe2\x80\x93desember), men vokser hurtig ut igjen. Den nye oppsatsen har basthud. Basten har et rikt nettverk av nerveceller og blod\xc3\xa5rer som s\xc3\xb8rger for tilf\xc3\xb8rsel av n\xc3\xa6ringsstoffer under tilveksten. N\xc3\xa5r geviret er ferdig utvokst t\xc3\xb8rker basten ut og bukken fjerner restene gjennom \xc3\xa5 \xc2\xabfeie\xc2\xbb geviret mot busker og kratt. Basten feier de bort i april-mai, men de fortsetter likevel \xc3\xa5 feie gjennom hele sommeren til etter brunsten i slutten august.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyret er utbredt over store deler av Europa og Lilleasia, bortsett fra p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene Korsika og Sardinia, i Libanon, Israel, Irland og i visse deler langt \xc3\xb8st i det tidligere \xc3\x98st-Europa. Tendensen er at r\xc3\xa5dyret stadig trekker lengre mot nord, noe mange mener skyldes endringer mot et mildere klima. Det er det mest tallrike av hjortedyrene i Europa, noen steder i s\xc3\xa5 stor grad at de regnes som et problem._NEWLINE_Omkring 1830 var det bare en liten stamme med r\xc3\xa5dyr igjen p\xc3\xa5 Den skandinaviske halv\xc3\xb8y, til tross for at det trolig kom hit allerede like etter siste istid. Disse f\xc3\xa5 dyrene befant seg i Sk\xc3\xa5ne i Sverige, der man p\xc3\xa5 den tiden fredet dette dyret. I 1900 hadde noen f\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyr etablert seg i \xc3\x98stfoldtraktene i Norge. I l\xc3\xb8pet av 1930- og 1940 spredte det seg utover hele S\xc3\xb8r-Norge. Den f\xc3\xb8rste sikre observasjonen av r\xc3\xa5dyr nord for polarsirkelen skjedde i 1942. I dag er det utbredt over nesten hele landet, selv om det kun finnes spredte bestander i de midtre str\xc3\xb8kene av Vestlandet. Fra 1980-tallet er det ogs\xc3\xa5 dokumentert at r\xc3\xa5dyrene har etablert seg helt opp til Finnmark, selv om r\xc3\xa5dyr har streifet i omr\xc3\xa5det lenge f\xc3\xb8r den tid. R\xc3\xa5dyret er imidlertid mest tallrikt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet. R\xc3\xa5dyrbestanden i Norge er trolig p\xc3\xa5 omkring 150\xc2\xa0000 dyr, mens den svenske bestanden trolig er p\xc3\xa5 omkring 600 000 \xe2\x80\x93 800\xc2\xa0000 dyr. Sikre observasjoner bekrefter ogs\xc3\xa5 at r\xc3\xa5dyret har spredt seg til Karelen og Kolahalv\xc3\xb8ya i Russland, der det ble fredet i 1979. Om det vil klare \xc3\xa5 overleve under disse forholdene er imidlertid usikkert.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyret trives i ulike typer skog og gressland (med h\xc3\xb8yt gress) med n\xc3\xa6r tilknytning til jordbruksomr\xc3\xa5der. Helst jordbruksland som kuttes (h\xc3\xb8stes) eller brennes ned, slik at det vokser fram nye avlinger hvert \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyr lever enten alene eller i sm\xc3\xa5 familiegrupper, eksempelvis mora og siste \xc3\xa5rs avkom, sommerstid. Om vinteren lever nesten alle i familiegrupper. I \xc3\xa5pne biotoper kan slike grupper best\xc3\xa5 av s\xc3\xa5 mange som 40\xe2\x80\x9390 dyr, mens gruppene i skogsomr\xc3\xa5der gjerne best\xc3\xa5r av maksimalt 10\xe2\x80\x9315 dyr. St\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 gruppene vil variere i henhold til tilgangen p\xc3\xa5 mat i det aktuelle omr\xc3\xa5det._NEWLINE_R\xc3\xa5dyrene er mest aktive i gr\xc3\xa5lysningen og i tussm\xc3\xb8rket etter solnedgang. P\xc3\xa5 dagtid kan man se sm\xc3\xa5 flokker av r\xc3\xa5dyr som gresser i kort avstand fra bebyggelsen og trafikkerte veier. De f\xc3\xb8lger gjerne et nettverk av stier n\xc3\xa5r de beveger seg rundt i omr\xc3\xa5det der de holder til. Stiene duftmerkes av kjertler som sitter p\xc3\xa5 frambeina mellom klovene og i pannen (mellom gevira for bukken). B\xc3\xa5de bukken og geita markerer i reviret. Om det skremmes, vil duften endre karakter, slik at andre r\xc3\xa5dyr kan \xc2\xablese\xc2\xbb at en artsfrende ble skremt der. Skremselsduften sitter i dagevis. Ogs\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyret har et lysere h\xc3\xa5rlag bak p\xc3\xa5 l\xc3\xa5rene som danner et s\xc3\xa5kalt \xc2\xabakterspeil\xc2\xbb, som sperres ut om dyret blir skremt. Akterspeilet gj\xc3\xb8r det lettere for dyra i flokken \xc3\xa5 holde seg samlet._NEWLINE_R\xc3\xa5dyret lever normalt i ca. 10 \xc3\xa5r, selv om det finnes eksempler p\xc3\xa5 dyr som har blitt opp mot 15\xe2\x80\x9317 \xc3\xa5r gamle. Lengre mot nord vil levetiden i st\xc3\xb8rre grad v\xc3\xa6re avhengig av vintrene.\n_START_SECTION_\nReproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nHannene blir kj\xc3\xb8nnsmodne i slutten av det f\xc3\xb8rste leve\xc3\xa5ret, men de vil normalt ikke formere seg f\xc3\xb8r i det tredje leve\xc3\xa5ret. Bukkene er fysisk i stand til \xc3\xa5 formere i perioden mars\xe2\x80\x93oktober, men brunsttiden inntrer helst i juli\xe2\x80\x93august._NEWLINE_Hunnene parer seg fra de er omkring 14 m\xc3\xa5neder gamle. Det er kjent at r\xc3\xa5ene har s\xc3\xa5kalt forlenget drektighet, diapause som det heter. De g\xc3\xa5r normalt drektige i ca. 264\xe2\x80\x93318 dager og f\xc3\xb8der gjerne kalven i perioden mai\xe2\x80\x93juni. Kalven veier gjerne 1\xe2\x80\x931,7 kg ved f\xc3\xb8dselen og er ganske hjelpel\xc3\xb8s de f\xc3\xb8rste dagene. Den f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5neden ammer mora kalven 5\xe2\x80\x939 ganger daglig, den andre m\xc3\xa5neden 2\xe2\x80\x934 ganger daglig og den tredje m\xc3\xa5neden 1\xe2\x80\x932 ganger daglig. R\xc3\xa5melken inneholder ca. 7\xc2\xa0% fett og 9\xc2\xa0% protein, hvilket tilsvarer det dobbelte av kumelk. Ammingen slutter som regel i august, men det er ogs\xc3\xa5 kjent at den kan holde p\xc3\xa5 fram til ut i desember. Kalven vokser raskt og har gjerne doblet vekten i l\xc3\xb8pet av 14 dager. Mora kan forlate kalven i opptil 19\xe2\x80\x9320 timer i l\xc3\xb8pet av d\xc3\xb8gnet de fire f\xc3\xb8rste ukene, og hun kommer bare tilbake for \xc3\xa5 amme. Ut p\xc3\xa5 h\xc3\xb8stparten vil den normalt ha oppn\xc3\xa5dd 60\xe2\x80\x9370\xc2\xa0% av kroppsvekten som voksen.\n_START_SECTION_\nErn\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nDet er kjent at r\xc3\xa5dyr beiter p\xc3\xa5 mer enn 1\xc2\xa0000 forskjellige plantearter i sitt utbredelsesomr\xc3\xa5de. Omkring 54\xc2\xa0% av disse best\xc3\xa5r av urtelignende planter, mens ca. 25\xc2\xa0% utgj\xc3\xb8r plantef\xc3\xb8de fra busker og tr\xc3\xa6r. Om det kan velge, s\xc3\xb8ker r\xc3\xa5dyrene helst til energirike planter med et h\xc3\xb8yt innhold av vann. Fordi r\xc3\xa5dyrene har en relativt liten mage og hurtig ford\xc3\xb8yelse, trenger det \xc3\xa5 spise ofte. R\xc3\xa5dyr spiser derfor gjerne 5\xe2\x80\x9311 m\xc3\xa5ltider om dagen._NEWLINE_I Norge spiser r\xc3\xa5dyr tradisjonelt urter, l\xc3\xb8v og b\xc3\xa6r, men ogs\xc3\xa5 korn og hagevekster. Vinterstid er bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rlyng, r\xc3\xb8sslyng og kvister fra l\xc3\xb8vskog viktig for r\xc3\xa5dyrene i Norge. Lyngen kommer de til ved \xc3\xa5 sparke vekk sn\xc3\xb8en med de spisse klovene. Spesielt sn\xc3\xb8rike vintre kan v\xc3\xa6re et problem for r\xc3\xa5dyrene, fordi de lett faller igjennom sn\xc3\xb8dekket. R\xc3\xa5dyr trenger mat med h\xc3\xb8y f\xc3\xb4rverdi. Mye / langvarig sn\xc3\xb8 og kulde medf\xc3\xb8rer dehydrering, p\xc3\xa5 grunn av mangel p\xc3\xa5 tilf\xc3\xb8rsel av vann. Det er derfor ikke uvanlig at man finner d\xc3\xb8de dyr vinterstid, med magen full av mat.\n_START_SECTION_\nPredasjon\n_START_PARAGRAPH_\nFordi r\xc3\xa5dyra er s\xc3\xa5 tallrike, er de utsatt for predasjon fra rovpattedyr som ulv, r\xc3\xb8drev (helst kalver og syke dyr), brunbj\xc3\xb8rn, jerv (i visse omr\xc3\xa5der), gaupe og konge\xc3\xb8rn (kalver). I tillegg kommer mange p\xc3\xa5kj\xc3\xb8rsler av biler og tog, samt menneskelig jakt og l\xc3\xb8shunder. R\xc3\xb8dreven er r\xc3\xa5dyrkalvenes st\xc3\xb8rste fare, men ogs\xc3\xa5 katter og hunder som g\xc3\xa5r fritt kan, n\xc3\xa5r kalvene er sm\xc3\xa5, v\xc3\xa6re en trussel. Gaupe er den st\xc3\xb8rste faren for voksne dyr.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5dyr som skadedyr\n_START_PARAGRAPH_\nI hager forekommer en del feieskader p\xc3\xa5 busker og tr\xc3\xa6r, samt beiting p\xc3\xa5 krokus og tulipaner om v\xc3\xa5ren. Ved ekstra stort beitetrykk kan r\xc3\xa5dyr ogs\xc3\xa5 ta stemorsblomster, roseskudd og mange andre hageplanter._NEWLINE_Hageeiere bruker planter r\xc3\xa5dyr ikke liker, fiberduk eller h\xc3\xb8ye gjerder (180 cm eller h\xc3\xb8yere). I tillegg brukes biter av oasis med en blanding av vann, blodmel og ammoniakk. Noen steder utplasseres f\xc3\xb4rautomater for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyrene vekk fra steder med mye beiteskader.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5dyr som smittespredere\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xa5ttb\xc3\xa5rne sykdommer dreper \xc3\xa5rlig flere sau enn den samlede rovpattedyrstammen i Norge, og flere og flere mennesker blir alvorlig syke. Hoved\xc3\xa5rsaken er den \xc3\xb8kende utbredelsen og tettheten av r\xc3\xa5dyr og andre hjortedyr i Norge. Dette representerer et \xc3\xb8kende folkehelseproblem, og utgj\xc3\xb8r en reell trussel mot sauen\xc3\xa6ringen i hele kyst-Norge._NEWLINE_R\xc3\xa5dyr er den viktigste mellomverten for skogfl\xc3\xa5tt, som har et utbredelsesomr\xc3\xa5de omtrent tilsvarende r\xc3\xa5dyrets. En stadig \xc3\xb8kende andel av fl\xc3\xa5tten er b\xc3\xa6rere av bakterier og virus som kan gi alvorlig sykdom hos mennesker og dyr, bl.a Borreliose, skogfl\xc3\xa5ttencefalitt (en spesiell type hjernebetennelse), Anaplasmose (ehrlichiose, sjodogg), Tularemi (harepest) og Piroplasmose. _NEWLINE_Hjortelusflue (Lipoptena cervi) er en blodsugende parasitt p\xc3\xa5 hjortedyr som r\xc3\xa5dyr, elg og hjort. Fra Mellom-Europa er det indikasjoner p\xc3\xa5 at hjortelusflua kan spre bakterien Bartonella schoenbuchensis fra r\xc3\xa5dyr til mennesker. Det er ogs\xc3\xa5 funnet trypanosomer (en type parasitter) fra hjort i hjortelusfluas tarm.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5dyrjakt\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyrjakt er vanlig i hele utbredelsesomr\xc3\xa5det, ogs\xc3\xa5 i Norge, der den regul\xc3\xa6re jakten foreg\xc3\xa5r mellom 25. september og 23. desember hvert \xc3\xa5r. Bukkejakten starter alt 10. august, men da er det ikke tillatt \xc3\xa5 bruke hund, og rifle er i denne perioden eneste lovlige jaktv\xc3\xa5pen. Under den ordin\xc3\xa6re jakten sverger imidlertid mange jegere til bruk av hund. Dachs, Basset Artesien Normand, drever og beagle er noen av de mest popul\xc3\xa6re jakthundene p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dyr, men det benyttes ogs\xc3\xa5 en rekke andre hunderaser. Reglen er at bogh\xc3\xb8yden p\xc3\xa5 hundene ikke f\xc3\xa5r overstige 41 cm. P\xc3\xa5 verdensbasis skytes det mer enn 100\xc2\xa0000 r\xc3\xa5dyr \xc3\xa5rlig, men populasjonene fortsetter \xc3\xa5 vokse._NEWLINE_I jaktsesongen 2005/2006 ble det iflg. Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 felt ca. 29 900 r\xc3\xa5dyr i Norge, noe som var en oppgang p\xc3\xa5 ca. 3\xc2\xa0% i forhold til forrige sesong. \xc3\x98stfold var det fylket der det ble felt flest dyr (ca. 3 400); deretter fulgte Aust-Agder og Nord-Tr\xc3\xb8ndelag med ca. 3 000 dyr hver. Omkring 38\xc2\xa0400 jegere hadde lisens til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re med p\xc3\xa5 jakten.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5dyr som matauk\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa5dyret har en slaktevekt p\xc3\xa5 ca. 10\xe2\x80\x9320 kg. Kj\xc3\xb8ttet er sv\xc3\xa6rt m\xc3\xb8rt om det blir behandlet riktig. Skrotten b\xc3\xb8r henge i ca. 45 d\xc3\xb8gngrader (tilsvarer ca. 4,5 d\xc3\xb8gn i 10\xc2\xb0C). Skrotten parteres som en saueskrott. R\xc3\xa5dyrkj\xc3\xb8tt smaker normalt litt s\xc3\xb8tlig og er gjerne svakt preget av skog/vilt. Kj\xc3\xb8ttet er magert og fibrene fine, noe som lett medf\xc3\xb8rer utt\xc3\xb8rring om det stekes p\xc3\xa5 for h\xc3\xb8y varme._NEWLINE_R\xc3\xa5dyrkj\xc3\xb8tt er en sv\xc3\xa6rt anvendelig r\xc3\xa5vare, men ikke alltid like lett \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tak i som ferskvare. L\xc3\xa5ret er ypperlig egnet som stek eller til speking, mens sm\xc3\xa5kj\xc3\xb8tt ofte brukes i ulike gryteretter.'