b"\n_START_ARTICLE_\nBasilika\n_START_PARAGRAPH_\nEn basilika (fra gresk stoa basilike, \xc2\xabkongelig s\xc3\xb8ylehall\xc2\xbb) er b\xc3\xa5de en bygningsform kjent fra gresk, romersk og kristen arkitektur og en spesiell status enkelte katolske kirker er innvilget. Begge betydninger behandles i denne artikkelen, da de er n\xc3\xa6rt knyttet til hverandre.\n_START_SECTION_\nGreske og romerske basilikaer\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet basilika er gresk, men det viser f\xc3\xb8rst og fremst til bruken av bygningen, og ikke til en helt spesifikk bygningsform. Det viktigste eksemplet er Kongestoaen p\xc3\xa5 Athens agora, som var en normal s\xc3\xb8ylehall (stoa), men som var knyttet til kongeembetet._NEWLINE_Det var i Roma at bygningsformen utviklet seg til en s\xc3\xa6regen type. Mellom 184 og 121 f.Kr. ble det bygget flere p\xc3\xa5 Forum Romanum, og etter 46 f.Kr. ble C\xc3\xa6sars og Augustus' basilikaer reist. De ble f\xc3\xb8rst og fremt brukt til handel og som rettsbygninger. Etter hvert var det bruken som rettsbygning som ble dominerende. _NEWLINE_Normalbasilikaen har en rektangul\xc3\xa6r plan, der bredden ikke er st\xc3\xb8rre enn halvparten, og ikke mindre enn en tredjedel av lengden. Interi\xc3\xb8ret er delt i tre eller fem skip av to eller fire s\xc3\xb8ylerader. I den ene enden ligger hovedinngangen, og i den andre normalt et forh\xc3\xb8yet plat\xc3\xa5. Midtskipet har gjerne en forlengelse av veggene i h\xc3\xb8yden, slik at det blir h\xc3\xb8yere under taket enn i sideskipene. Langs sideveggene er det en arkaderekke. Det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re et galleri, triforiet. Det er gjerne vinduer i veggene, klerestoriet og i de forh\xc3\xb8yede veggene over midtskipet, slik at det blir en lys bygning. En basilika hadde ogs\xc3\xa5 gjerne en eller flere apsider.\n_START_SECTION_\nKristen arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nBaslikiaformen ble tatt direkte inn i den kristne arkitektur p\xc3\xa5 et tidlig tidspunkt, antagelig i l\xc3\xb8pet av 2. \xc3\xa5rhundre. Den romerske og greske tempelarkitekturen passet d\xc3\xa5rlig for kirker, fordi templene var m\xc3\xb8rke og trange \xe2\x80\x93 det foregikk lite inne i selve tempelet, da alteret var plassert utenfor. Man beholdt navnet basilika, men tenkte da p\xc3\xa5 Kristus som kongen hallen var bygd for. Som regel er den vendt vest  \xe2\x80\x93 \xc3\xb8st, med inngangen i vest og koret i \xc3\xb8st. Koret kan v\xc3\xa6re rett avsluttet eller buet, ha en apside.\n_START_SECTION_\nKatolske basilikaer\n_START_PARAGRAPH_\nSiden antikken eller tidlig middelalder har enkelte kirker f\xc3\xa5tt den kirkerettslige tittelen basilika. Dette angir at kirken har en spesiell status, knyttet til dens historie eller dens tilknytning til det kirkelige hierarki. Det er to kategorier: Patriarkalbasilikaer og mindre basilikaer.\n_START_SECTION_\nPatriarkalbasilikaer\n_START_PARAGRAPH_\nPatriarkalbasilikaene, eller de st\xc3\xb8rre basilikaer, er de fire st\xc3\xb8rste kirkene i Roma: Peterskirken, Laterankirken, Santa Maria Maggiore og St. Paul utenfor murene. I tillegg har St. Laurentius utenfor murene status som patriarkalbasilika fordi den har en spesiell tilknytning til patriarken av Jerusalem. Av disse er det bare Laterankirken som er katedral. H\xc3\xb8yalteret i disse kirkene er forbeholdt paven, eller eventuelt den han gir spesiell tillatelse til \xc3\xa5 feire messe der. De har hver en hellig d\xc3\xb8r, som \xc3\xa5pnes under jubel\xc3\xa5r. Pilegrimmer som g\xc3\xa5r gjennom d\xc3\xb8ren etter \xc3\xa5 ha skriftet og utf\xc3\xb8rt andre religi\xc3\xb8se handlinger f\xc3\xa5r avlat. Noen f\xc3\xa5 kirker utenfor Roma har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5tt slik status, for eksempel hovedkirken i Assisi.\n_START_SECTION_\nMindre basilika (Basilica Minor)\n_START_PARAGRAPH_\nDe mindre basilikaer finnes mange steder i verden, inkludert et titalls kirker i Roma, en rekke domkirker i forskjellige land (for eksempel katedralen i Reykjavik), St. Pius X-basilikaen, den \xc3\xb8vre basilika og Rosenkransbasilikaen, alle tre i Lourdes m.fl. Basilikastatusen gir en viss forrang framfor andre kirker i omr\xc3\xa5det, dog ikke i forhold til katedralen dersom det er en annen kirke enn denne som opph\xc3\xb8yes. Tidligere f\xc3\xb8rte dette blant annet til at prestene som hadde sitt virke i kirken kunne b\xc3\xa6re mer staselige kl\xc3\xa6r under liturgiske handlinger; selv om dette ikke er helt avskaffet har det i stor grad falt ut av bruk. De f\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 gjerne tillatelse til \xc3\xa5 installere en hellig d\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nBasilika som bygningstype\n_START_PARAGRAPH_\nDen vanligste formen p\xc3\xa5 antikke basilikaer, med tre skip adskilt av arkader, og med forh\xc3\xb8yet midtskip, ble videref\xc3\xb8rt i vesteuropeisk arkitektur i middelalderen. St\xc3\xb8rre romanske og gotiske kirker ble oppf\xc3\xb8rt med basilikal form. De fleste katedraler fulgte dette m\xc3\xb8nsteret. I Norge ble Nidarosdomen og katedralene i Oslo, Hamar, Stavanger og p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene reist som basilikaer. Flere fylkeskirker p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet har eller hadde ogs\xc3\xa5 basilikaform: Gamle Aker kirke, Hoff kirke p\xc3\xa5 Toten, Ringsaker kirke, Nikolaikirken p\xc3\xa5 Gran, St. Olav katolske kirke i T\xc3\xb8nsberg og Tj\xc3\xb8lling kirke i Larvik. Mariakirken i Bergen er ogs\xc3\xa5 en basilika. P\xc3\xa5 1800-tallet ble basilikaformen gjenopptatt i historistiske kirker. Ved gjenreisingen etter krigen ble Kirkenes kirke, Bod\xc3\xb8 domkirke og Steinkjer kirke oppf\xc3\xb8rt i basilikaform."