b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98iensj\xc3\xb8fos Brug\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98iensj\xc3\xb8fos Brug var et jernverk i grenda T\xc3\xb8rberget i Trysil i Hedmark. Det omtales ogs\xc3\xa5 som \xc3\x98iensj\xc3\xb8foss Jernverk. Bedriften var basert p\xc3\xa5 utnyttelse av myrmalm og sj\xc3\xb8malm. _NEWLINE_Bruket ble etablert i 1831 eller 1834 av Peder Schulstad og Engebret B\xc3\xb8rresen Gr\xc3\xb8tting fra Elverum. Flere lokale interessenter kom snart med p\xc3\xa5 eiersiden. I 1833 skiftet jernverket eierskap, og i 1838 ble det en ny omlegging da A.M. Almquist fra Stomme Jernbruk i V\xc3\xa4rmland kj\xc3\xb8pte seg inn. \xc3\x98iensj\xc3\xb8fos Brug ble solgt p\xc3\xa5 auksjon i 1841, og i 1858 var det igjen et eierskifte. I 1863 kj\xc3\xb8pte sakf\xc3\xb8reren D. Kildal fra Christiania hele bruket for 8000 riksdaler. Driften ble nedlagt for godt i 1867. Da ble den nye hovedbygningen som var blitt reist p\xc3\xa5 bruket i 1858, solgt til en kj\xc3\xb8per som fikk den demontert og flyttet til Nyberg ved Nybergsundi Trysil. Huset ble solgt videre i 1951, og ble da flyttet til \xc3\x98stby. I \xc3\xa5r 2000 er bygningen en del av Kj\xc3\xb8len Hotell._NEWLINE_Driften ved \xc3\x98iensj\xc3\xb8fos Brug var basert p\xc3\xa5 myrmalm og delvis ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sj\xc3\xb8malm (malm fra bunnen av innsj\xc3\xb8er). Utvinningen av jern foregikk i s\xc3\xa5kalte bl\xc3\xa6sterovner. Bl\xc3\xa6string eller blestring var en gammel teknikk som hadde blitt praktisert i stor utstrekning i Trysil-omr\xc3\xa5det i mange \xc3\xa5rhundrer. Den krevde stort forbruk av trekull, fordi malmen m\xc3\xa5tte varmes opp til sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8ye temperaturer over lang tid slik at vanninnholdet i malmen fordampet. Etter hvert som skogomr\xc3\xa5dene ble hugget ned for \xc3\xa5 skaffe kull til bl\xc3\xa6sterovnene, m\xc3\xa5tte brenselet hentes fra stadig fjernere omr\xc3\xa5der. Dette og den begrensede tilgangen p\xc3\xa5 malm var \xc3\xa5rsaken til at bruket aldri ble noen \xc3\xb8konomisk suksess._NEWLINE_Det ble startet et spikerverk p\xc3\xa5 bruket, og noen \xc3\xa5r senere produserte brukets folk ogs\xc3\xa5 lj\xc3\xa5er, spader, \xc3\xb8kser og lignende redskaper av jernet som ble utvinnet p\xc3\xa5 \xc3\x98iensj\xc3\xb8foss. Jernet var av god kvalitet, men det ble for dyrt for slike sm\xc3\xa5produsenter \xc3\xa5 konkurrere med st\xc3\xb8rre fabrikker etter hvert som det ble bedre og billigere transportmuligheter.'