b'\n_START_ARTICLE_\nRanrike\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa1nrike, Ranrikesyssel eller Ranrikesysla (norr\xc3\xb8nt R\xc3\xa1nr\xc3\xadki eller R\xc3\xa1nr\xc3\xadkis\xc3\xbdsla) var i middelalderen et syssel i Norge som omfattet den nordlige delen av B\xc3\xa5huslen (det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende svenske landskapet Bohusl\xc3\xa4n).\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet er blitt hevdet i ikke-norsk litteratur at navnet er avledet av den norr\xc3\xb8ne gudinnen for sj\xc3\xb8en, Ran. Det er ikke n\xc3\xb8dvendigvis riktig. Det kan komme fra rani i betydningen \xc2\xabsnute\xc2\xbb eller \xc2\xabspiss\xc2\xbb, noe filologene mener er betydningen bak stedsnavnet Ranheim etter et h\xc3\xb8yt nes der. Rana kommer sannsynligvis fra ra\xc3\xb0r i betydningen rask, hurtig etter str\xc3\xb8mmen i fjorden. Randsfjorden antagelig av r\xc3\xb6nd i betydningen rand, kant.\n_START_SECTION_\nAdministrativ historie\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Norges tidligste rikssamling p\xc3\xa5 slutten av 800-tallet tilsvarte Ranafylke (merk skrivem\xc3\xa5ten) dagens Bohusl\xc3\xa4n. Ved kong Sverres inndeling av landet i sysler mot slutten av 1100-tallet ble Ranafylke delt i Ranrikesysla i nord og Elfsysla i s\xc3\xb8r. Senere i middelalderen ble disse sysler igjen sl\xc3\xa5tt sammen til B\xc3\xa5huslen. Etter denne tid betegnet Viken det tidigere Ranrikesyssel (det vil si nordlige B\xc3\xa5huslen)._NEWLINE_Ranrikesyssel strakk seg fra Svinesund i nord til Havstensfjorden og Bevja, ved Oddevold i s\xc3\xb8r. Tingstedet l\xc3\xa5 ved Hornborgatinget, rett s\xc3\xb8r for n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Hamburgsund. P\xc3\xa5 plassen er det idag en etterligning av en vikingeby, Hornbore by._NEWLINE_Geistlig tilh\xc3\xb8rte det R\xc3\xa1nrikis pr\xc3\xb3fastd\xc5\x93mi i Oslo bisped\xc3\xb8mme.\n_START_SECTION_\nOmtalt hos Jordanes\n_START_PARAGRAPH_\nDen gotiske l\xc3\xa6rde Jordanes nevner to folk ved navn Aeragnaricii (3.23) og Ranii (3.24) som levde i Scandza (Skandinavia). Aeragnaricii opptrer i serier. Det er vanligvis tolket som en skrivefeil for *ac ragnaricii, \xc2\xabog Ragnaricii\xe2\x80\x99ene\xc2\xbb. Det siste ordet er \xc3\xa5pen for oversettelse, det kommer fra to deler, riki = rike eller konged\xc3\xb8mme, og ragna = til herskerne, i betydningen gudene, jf. Ragnarok. Begge ordene kommer fra det indoeuropeiske *reg-, herske. Ved at Ragnaricii nevnes ved siden av Raumaricii (Romerike) antyder det at det kan v\xc3\xa6re Ranrike.\n_START_SECTION_\nOmtalt hos Snorre Sturlasson\n_START_PARAGRAPH_\nI Snorre Sturlasons Heimskringla, eller Sagaene til de norske kongene, nevnes Erik Emundsson, det vil si Erik Anundsson, som Ranrikes hersker, kun for \xc3\xa5 bli straffet av den store norske kongen Harald H\xc3\xa5rfagre som tilbrakte en vinter ved \xc3\xa5 angripe omr\xc3\xa5det fra sj\xc3\xb8en: \xc2\xabKong Harald drog ut til T\xc3\xb8nsberg til skipene sine om vinteren; han gjorde dem klare, seilte \xc3\xb8st over fjorden, og la s\xc3\xa5 hele Vingulmark under seg. Han var ute p\xc3\xa5 h\xc3\xa6rskip hele vinteren og herjet i Ranrike.\xc2\xbb _NEWLINE_Videre forteller Snorre at g\xc3\xb8tene om v\xc3\xa5ren stengte elva G\xc3\xb8taelva, men kong Harald herjet p\xc3\xa5 begge sider av elva uansett. Da red g\xc3\xb8tene i mot ham med en veldig h\xc3\xa6r og kjempet mot norskekongen. Det ble stort mannefall, men kong Harald seiret. Deretter herjet han enda mer. I ett av de p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende slagene falt en mann ved navnet Rane Gautske, hvilket er et pussig sammentreff med tanke p\xc3\xa5 navnlikhetene p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de for- som etternavn.'