b'\n_START_ARTICLE_\nPolder\n_START_PARAGRAPH_\nPolder (dansk: kog; tysk: koog; nederlandsk: polder) er en landskapstype som er gjenvunnet ved menneskelig innsats, ved at omr\xc3\xa5det er omgitt av diker. Tidligere hav, innsj\xc3\xb8 eller sump stenges inne og silt-driften fra elver eller tilf\xc3\xb8rte masser gj\xc3\xb8r omr\xc3\xa5det om til t\xc3\xb8rt land, ofte sv\xc3\xa6rt fruktbart for landbruk. Poldere er vanlige i Nederland ved Nordsj\xc3\xb8en, men finnes ogs\xc3\xa5 siden middelalderen i Kina, i Danmark, Tyskland og et sted i Estland (Aardla-polderen fem km s\xc3\xb8r for Tartu)._NEWLINE_Dikene ble f\xc3\xb8rst og fremst bygget for at man skulle skaffe (jordbruks)land i et valgt omr\xc3\xa5de. Omr\xc3\xa5det ble t\xc3\xb8rrlagt, dikene holdt ved like og i flere tilfeller forsterket og gjort h\xc3\xb8yere slik at landet ble beskyttet mot oversv\xc3\xb8mmelser. Slik har poldere blitt benyttet b\xc3\xa5de som ledd i kystsikring og landvinning. Noen steder kan man kunstig regulere fuktigheten i polderen helt n\xc3\xb8yaktig, ved \xc3\xa5 \xc3\xb8ke eller redusere til- og avrenning. Et eksempel p\xc3\xa5 dette er Aardla-polderen i Estland hvor man regulerer fuktigheten n\xc3\xb8yaktig etter jordbrukets behov._NEWLINE_Mange poldere er i dag tettbefolkede omr\xc3\xa5der, der bebyggelse har overtatt etter jordbruk, mens andre fremdeles brukes innen landbruk. Jorden kan v\xc3\xa6re meget fruktbar, noe som skyldes at den ofte har v\xc3\xa6rt havbunn, eller at det er fruktbart slam (silt) som er f\xc3\xb8rt inn fra elver. Mange poldere ligger under havniv\xc3\xa5. Polderlandskap er veldig likt marsklandskap. Det har ofte et rikt fugleliv med vadefugler._NEWLINE_Det norske navnet p\xc3\xa5 denne landskapstypen er hentet fra nederlandsk.'