b"\n_START_ARTICLE_\nKinas kommunistpartis historie\n_START_PARAGRAPH_\nKinas kommunistparti (KKP) har en 98 \xc3\xa5r gammel historie og ble opprettet den 23. juli 1921. Partiets opprettelse var et direkte resultat av Den russiske revolusjonen i 1917 der kommunistene tok makten. Partiet ble opprettet som en avdeling i Den kommunistiske internasjonalen (Komintern), en institusjon dominert av Sovjetunionen. Komintern opprettet kontakt med Kuomintang (KMT) og gjennom diplomatiske forhandlingene etablerte Den f\xc3\xb8rste enhetsfront, en allianse  mellom KKP og KMT. Alliansen varte frem til 1927 da KMT styrker under Chiang Kai-shek iverksatte et nasjonalt angrep p\xc3\xa5 den kommunistiske bevegelsen. Dette ville v\xc3\xa6re starten av Den kinesiske borgerkrigen som vedvarte frem til 1949._NEWLINE_Etter \xc3\xa5 ha nesten blitt utryddet som en nasjonal bevegelse av KMT klarte KKP \xc3\xa5 samle seg. I 1931 etablerte partiet Den kinesiske sovjetrepublikk (KSR). Partiets milit\xc3\xa6rstrategi mislyktes og i l\xc3\xb8pet av 1934 hadde milit\xc3\xa6re styrker under KMTs ledelse omringet KSR. KKP vedtok da \xc3\xa5 endre krigsstrategi og vedta Mao Zedongs forslag om guerrilla krigf\xc3\xb8ring. Perioden 1934\xe2\x80\x931936 er kjennetegnet av Den lange marsj, en forflytning av soldater og personnel som r\xc3\xb8mte fra KMT styrker. Marsjen sluttet i 1936 da KKP ankom Yan'an.\n_START_SECTION_\nGrunnleggelse (1921\xe2\x80\x931923)\n_START_PARAGRAPH_\nStephen Uhalley skriver at marxismen ankom Kina relativt sent i forhold til andre land, men ble m\xc3\xb8tt med \xc3\xa5pne armer i etterkant av bolsjevik-revolusjonen. Li Dazhao, som var professor i historie og jobbet ved Pekinguniversitetet, ble den f\xc3\xb8rste anerkjente intellektuelle i Kina til \xc3\xa5 offentlig st\xc3\xb8tte opp om marxismen. Marxismens inntog f\xc3\xb8rte videre til en omfavnelse av det leninistiske trengslet for et parti. Lis samarbeidspartner Zhang Guotao hadde alt konkludert i 1920 at \xc2\xabVi anerkjenner fullt ut at det revolusjonen i Russland har oppn\xc3\xa5dd alle sine bragder grunnet ledelsen til Det russiske kommunistpartiet.\xc2\xbb Chen Duxiu, partiets f\xc3\xb8rste leder, gjorde offentlig sin st\xc3\xb8tte for marxismen i 1919. Prosessen som f\xc3\xb8rte til etableringen av KKP ble ledet av Chen. I august 1920 opprettet Chen kontakt med Den kommunistiske internasjonalen (Komintern) ved \xc3\xa5 m\xc3\xb8te Grigori Voitinsky og hans personlig assistent Yang Mingchai. M\xc3\xb8te ble etterfulgt av etableringen av KKPs f\xc3\xb8rste organisatoriske enhet. Chen etablerte hva som er n\xc3\xa5 KKPs Shanghai-avdeling ved slutten av august 1920, som ble etterfulgt av etableringen av en Shanghai-avdeling tilh\xc3\xb8rende Det sosialistiske ungdomsliga (SU), KKPs ungdomsliga. Partiet vokste raskt, og ved utgangen av november hadde Shanghai-avdelingen 15 medlemmer (blant dem var Liu Shaoqi. Dette ble etterfulgt av Mao Zedong, som etablerte en aktiv KKP og SU avdeling i Changsha, og Dong Biwu som etablerte Wuhan-avdelingen i november._NEWLINE_Partiet ble stiftet den 23 juli 1921 da partiets 1. nasjonalkongress ble avholdt. 13 delegater representerte partiets 6 avdelinger og 59 medlemmer. Verken Li Dazhao og Chen Duxiu deltok p\xc3\xa5 kongressen. Maring og Nikolsky deltok p\xc3\xa5 m\xc3\xb8te uten stemmerett p\xc3\xa5 vegne av Komintern. Komintern-representantene tok ikke med seg vedtatte maler og kopier av hvordan et kommunistparties grunnlov og organisatoriske liv skulle se ut. Nasjonalkongressen vedtok en partigrunnlov og partiprogram som stred det med linja vedtatt av den 3. Verdenskongressen til Komintern i 1921. Likes\xc3\xa5 vedtok ikke nasjonalkongressen at KKP skulle melde seg inn i Komintern, men heller at den skulle rapportere til dem minst 1 gang i m\xc3\xa5neden. Partiet vedtok en ekskluderende linje som br\xc3\xb8t med Kominterns vedtak at partier i Asia skulle etablere samarbeid med partier som representerte andre klasser. Nasjonalkongressen valgte Chen Duxiu til Sekret\xc3\xa6r i Sentralbyr\xc3\xa5et (leder), mens Zhang Guotao og Li Da ble valgt inn som medlemmer av Sentralbyr\xc3\xa5et._NEWLINE_Partiet vokste raskt, og lykkes med \xc3\xa5 organisere streiker og etablere fagforeninger i l\xc3\xb8pet av 1921\xe2\x80\x9322. KKPs 2. nasjonalkongress ble avholdt juli 1922, og vedtok b\xc3\xa5de at partiet skulle melde seg inn i Komintern, og etableringen av en enhetsfront med Kuomintang (KMT)]. Den 23. januar 1923 ble Den f\xc3\xb8rste enhetsfronten etablert n\xc3\xa5r Sun Yat-sen, KMTs leder, og Adolph Joffe, den sovjetiske ambassad\xc3\xb8ren i Kina, annonserte en pakt mellom Sovjetunionen og KMT, og mellom KMT og KKP. Der sto det blant annet at Sovjetunionen og KMT anerkjente at verken kommunismen eller det sovjetiske systemet passet kinesiske omstendigheter. KKP-medlemmer fikk n\xc3\xa5 tillatelse av KMTs ledelse og melde seg inn i partiet\xe2\x80\x93KKP og Sovjetunionens intensjon var \xc3\xa5 endre KMTs klassekarakter fra innsiden. Grunnet de endrede omstendighetene innkalte partiet den 3. nasjonalkongressen i juni 1923. Partiets tidligere beslutning ang\xc3\xa5ende enhetsfronten ble opprettholdt,  og de fremtidige partilederne Mao Zedong og Qu Qiubai ble valgt inn som medlemmer av partiets Sentrale ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nAllianse med Kuomintang (1923\xe2\x80\x931927)\n_START_PARAGRAPH_\nKKP\xe2\x80\x93KMT alliansen f\xc3\xb8rte til at flere KKP medlemmer ble valgt til ledende posisjoner i KMT under KMTs 1. nasjonalkongress i 1924. For eksempel i KMTs styrende organ, Den sentral ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9, var 3 av 24 sittende representanter KKP medlemmer. Videre var 2 av 8 KMT byr\xc3\xa5er ledet av KKP medlemmer, og Zhou Enlai (den framtidige statsministeren) ble valgt som Nestleder i politisk oppl\xc3\xa6ring. KMTs h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y var misforn\xc3\xb8yd med utviklingen, og ledende partiskikkelser som Hu Hanmin \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 si opp KKP\xe2\x80\x93KMT avtalen. Som en reaksjon vedtok et m\xc3\xb8te i KKPs sentralkomit\xc3\xa9 i mai 1924 \xc3\xa5 vie mer tid til \xc3\xa5 utbygge egen organisasjon. Likevel vedtok samme m\xc3\xa5te \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re arbeidet om \xc3\xa5 ta over KMT innenfra, et vedtak kritisert av KMTs h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y og Komintern. Denne politikken ble videref\xc3\xb8rt av den 4. nasjonalkongressen januar 1925. Mer merkverdig bestemte nasjonalkongressen \xc3\xa5 l\xc3\xb8sne p\xc3\xa5 medlemskravene for \xc3\xa5 utvide KKPs medlemsgrunnlaget fra intelligensiaen til \xc3\xa5 omfavne ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8nder og proletarer._NEWLINE_I mars d\xc3\xb8de Sun Yat-sen fra naturlige \xc3\xa5rsaker. Med tanke p\xc3\xa5 at Sun Yat-sen var i ferd med \xc3\xa5 inng\xc3\xa5 en avtale med krigsherrer i nord var hans d\xc3\xb8dsfall gunstig sett fra et KKP perspektiv. Litt senere, ut i mai, ble en KKP-medlem valgt som leder av Den nasjonale fagforeningen for arbeidere, og Li Lisan og Liu Shaoqi ble valgt til fagforeningens styringsutvalg. Like etter p\xc3\xa5 ville KKPs medlemstall og rekevidde \xc3\xb8ke eksponentielt grunnet den 30. mai-bevegelsen, en serie av demonstrasjoner der myndighetene skutt p\xc3\xa5 demonstranter. Flere av de nye, lovende medlemmene ble sendt til Moskva for oppl\xc3\xa6ring, men sirka halvparten ville komme til \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte Leon Trotskys kritikk av Joseph Stalins Kina-politikk\xe2\x80\x93dette kom til \xc3\xa5 sterk innflyttelse p\xc3\xa5 partiets fremtidige utvikling._NEWLINE_I hans siste melding til partiets ledelse f\xc3\xb8r hans d\xc3\xb8d r\xc3\xa5df\xc3\xb8rte Sun Yat-sen KMT \xc3\xa5 fortsette samarbeidet med KKP og Sovjetunionen. Hans etterf\xc3\xb8lger Wang Jingwei videref\xc3\xb8rte denne linja i partiet, men han ble motarbeidet av blant annet Chiang Kai-shek som p\xc3\xa5 den tid bygde en anti-KKP blokk i forsvaret. Flere KMT-medlemmer hadde et negativt syn p\xc3\xa5 KKP; mistilliten var basert p\xc3\xa5 at kommunister var medlemmer av to partier, og de ble ansett som anti-nasjonalister grunnet deres forhold til Sovjetunionen. Konflikten i KMT eskalerte, og den 20. august 1925 ble den uformelle lederen av KMTs venstrefl\xc3\xb8y, Liao Zhongkai, myrdet p\xc3\xa5 vei til et m\xc3\xb8te i KMTs Sentrale utv\xc3\xb8endekomit\xc3\xa9. Hu Hanmin ble arrestert for mordet, men ble l\xc3\xb8slatt grunnet mangel p\xc3\xa5 bevis. Ved utgangen av 1925 etterspurte flere p\xc3\xa5 KMTs h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y \xc3\xa5 utvise alle KKP medlemmer fra partiet. KMTs 2. nasjonalkongress, avholdt i januar 1926, avviste dette forslaget. Faktisk ble KKPs tilstedev\xc3\xa6relse styrket, og den 2. nasjonalkongressen valgte 7 (av 36) KKP medlemmer til \xc3\xa5 sitte i partiets sentrale ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9. Videre valgte kongressen 7 kommuniser til \xc3\xa5 bli visemedlemmer i partiets sentrale ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9, og Mao var en av dem._NEWLINE_Forholdet til KMT ble forverret tre m\xc3\xa5neder senere da Chiang Kai-shek arresterte KKP kadre ved Whampoa milit\xc3\xa6rakademiet og i Guangzhou (og dens n\xc3\xa6romr\xc3\xa5de) den 20. mars 1926. Soldater som st\xc3\xb8tter streikene i Guangzhou og Hongkong ble avv\xc3\xa6pnet og sovjetiske r\xc3\xa5dgivere ble satt i husarrest. Det ble  argumentert at dette ble iverksatt for \xc3\xa5 hindre at en p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt kommunistisk kommand\xc3\xb8r skulle arrestere Chiang Kai-shek og hans st\xc3\xb8ttespillere. Sovjetunionen og Komintern, som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 fortsette KKP\xe2\x80\x93KMT samarbeidsavtalen, glattet over hendelsen. Dagen etterp\xc3\xa5 l\xc3\xb8slatte Chiang Kai-shek kommunistene og de sovjetiske r\xc3\xa5dgiverne. Flere konsekvenser kom av dette, viktigste var at (1) Wang Jingwei gikk av som president i KMT-regjeringen og (2) at en felles komit\xc3\xa9 for \xc3\xa5 motta Komintern direktiver ble etablert, som besto av representanter fra KKP, KMT og Komintern. Videre fikk ikke KKP tillatelse til  \xc3\xa5 kritisere KMTs teori om folkets tre prinsipper, KKP m\xc3\xa5tte levere en medlemsoversikt til Den sentral ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9 over kommunister som var medlem i KMT, en regel ble innf\xc3\xb8rt at kommunister kunne maksimalt ha 1/3 av representantene i Den sentral ut\xc3\xb8vendekomit\xc3\xa9 og videre at ingen kommunister kunne lede et departement i KMTs regjering eller et internt organ i KMT. Selv om Sovjetunionen r\xc3\xa5det forsiktighet etter disse hendelsene i et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bevare Enhetsfronten tolket Zhang Guotao h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8yens handlinger som et bevis p\xc3\xa5 at Sovjetunionens innflytelse over KMT hadde blitt svekket\xe2\x80\x93dette var enda ikke KKPs st\xc3\xa5sted._NEWLINE_I 1926 initierte KMT nordekspedisjonen, et milit\xc3\xa6rt felttog ledet av den Den nasjonale revolusjonsh\xc3\xa6r (NRH) med form\xc3\xa5l om \xc3\xa5 samle Kina under en KMT-styrt stat. KKP hadde lite innvirkning p\xc3\xa5 felttoget da de enda ikke hadde etablert en selvstendig milit\xc3\xa6rstyrke p\xc3\xa5 dette punkt, selv om flere NRH-offiserer var KKP medlemmer p\xc3\xa5 dette tidspunkt. Et resultat av felttoget var at, ved inngangen til 1927, at KMTs venstrefl\xc3\xb8y dominerte regjeringsapparatet i Wuhan, mens partiets h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y kontrollerte NRH. P\xc3\xa5 dette punkt ble KKP-medlemmene Tan Pingshan og Su Chaocheng utnevnt til jordbruksminister og arbeidsminister respektivt av KMT-regjeringen i Wuhan. Dette styrket KKPs kontroll over regjeringen, men forskjellene innad i KMT mellom dens venstre- og h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y \xc3\xb8kte. I motsetning til KKP fors\xc3\xb8kte Chiang Kai-shek \xc3\xa5 opprettholde et godt forhold med utenlandske regjeringer\xe2\x80\x93dette ble bevist under Nanjing hendelsen i 1927 da 30 soldater ble henrettet for \xc3\xa5 delta i plyndring av utenlandsk eiendom. Forholdet mellom KMT-regjeringen og Chiang Kai-shek \xc3\xb8kte betraktelig etter at regjeringen fratok han mye politisk myndighet i april for \xc3\xa5 s\xc3\xa5 f\xc3\xb8lge det opp med annullering av vedtakene som ble tatt ang\xc3\xa5ende KKP i 1926. _NEWLINE_Wang Jingwei, som hadde returnert fra utlandet, m\xc3\xb8tte Chen Duxiu den 4. april 1927, og vedtok \xc3\xa5 fortsette KKP\xe2\x80\x93KMT samarbeidet. Et m\xc3\xb8te ble avholdt mellom Wang Jingwei og Chiang Kai-shek, men de kom ikke til enighet. Etter m\xc3\xb8te, den 12. april 1927, iverksatte Chiang Kai-shek et angrep p\xc3\xa5 kommunister i Shanghai\xe2\x80\x93en hendelse kjent som \xc2\xabShanghai-massakren\xc2\xbb. Det hele startet med at NRH avv\xc3\xa6pnet de kommunistiske fagforeningene, som hadde spilt en n\xc3\xb8kkelrolle i gjenerobringen av byen. Det som etterfulgte var et angrep, drap og/eller arrestasjon av KKP-aktivister\xe2\x80\x93hendelsen inspirerte et nasjonalt angrep p\xc3\xa5 kommunister. Chiang Kai-shek angrep den sovjetiske ambassaden i Shanghai den 6. april, og den 28. april ble KKP grunnlegger Li Dazhao henrettet av NRH. Etter angrepet avholdte KKP den 5. nasjonalkongressen. Nasjonalkongressen vedtok \xc3\xa5 fortsette KKP\xe2\x80\x93KMT samarbeidet, og videref\xc3\xb8re Enhetsfronten. I samme \xc3\xa5nd vedtok nasjonalkongressen Kominterns \xc2\xabBeslutning om Kina-problemet\xc2\xbb, som reflekterte Stalins standpunkt at KKP m\xc3\xa5tte videref\xc3\xb8re samarbeidet med KMT. Det ble vedtatt at \xc2\xabstorborgerskapet\xc2\xbb, representert av Chiang Kai-shek og h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8yen, hadde forlatt KMT, men at klassealliansen med KMT m\xc3\xa5tte videref\xc3\xb8res. Videre vektla partiet viktigheten med \xc3\xa5 rekruttere og representere bondeklassen._NEWLINE_En serie av blundere fant sted etter hendelsene i Shanghai. Et telegram fra Komintern videreformidlet som \xc2\xabinstruksjoner\xc2\xbb sa at KKP m\xc3\xa5tte \xc2\xablikvidere up\xc3\xa5litelige nasjonalistiske [KMT] generaler\xc2\xbb, etableringen av en milit\xc3\xa6rstyrke best\xc3\xa5ende av 20,000 kommunister med 50,000 proletarere og b\xc3\xb8nder i Hunan og Hebei. Etter det nasjonale angrepet p\xc3\xa5 KKP var partiorganisasjonen i kaos og besatt ikke den organisatoriske kapasiteten til \xc3\xa5 iverksette instruksjonen fra Komintern. Kominterns representant i Kina, M. N. Roy delte deretter instruksjonene, av ukjent grunn, med KMTs Wiang Jingwei uten \xc3\xa5 konsultere med hans co-representant Mikhail Borodin eller andre sovjetiske r\xc3\xa5dgivere. Wang Jingwei delte instruksene med hans generaler p\xc3\xa5 bekostning av \xc3\xa5 fokusere p\xc3\xa5 Chiang Kai-shek. I tr\xc3\xa5d med tidligere Komintern ordre sendte KKP et \xc3\xa5pent brev til KMT som oppfordret til jordbruksreformer, men ble refset av Borodin. Den 20. juni avholdte KKP et m\xc3\xb8te for \xc3\xa5 finne frem til l\xc3\xb8sninger for \xc3\xa5 bevare Enhetsfronten\xe2\x80\x93kort etter m\xc3\xb8te forlot Tan Pingshan og Su Chaocheng sine regjeringsverv. Et partimanifest ble lansert av KKP den 13. juli for \xc3\xa5 forberede mot et mulig angrep fra KMT. KKP fortsatte \xc3\xa5 gi flere innr\xc3\xb8mmelser, men den 15. juli vedtok KMTs venstrefl\xc3\xb8y at dens medlemmer m\xc3\xa5tte avsverge sitt KKP medlemskap\xe2\x80\x93begivenheten er kjent som 715 hendelsen. Partiet ble tvunget undergrunns, og Chen Duxiu gikk av som leder._NEWLINE_Det som etterfulgte var en serie av nederlag for KKP. KKP iverksatte nanchangoppr\xc3\xb8ret under ledelsen av He Long og Zhou Enlai i tr\xc3\xa5d med Kominterns ordre den 1. august. Datoen er anerkjent i dagens Kina for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re stiftelsesdatoen til Folkets frigj\xc3\xb8ringsh\xc3\xa6r, som ble etablert under navnet \xc2\xabArbeidernes og b\xc3\xb8ndenes r\xc3\xb8de arme\xc2\xbb. Oppr\xc3\xb8ret ble sl\xc3\xa5tt ned, men ble etterfulgt av flere fors\xc3\xb8k. Nederlag i Kina ville bety at Trotskys kritikk av Stalins Kina-politikk var rettmessig, og at samarbeidsavtalen mellom KKP og KMT var en historisk feil. I tr\xc3\xa5d med dette sendte Komintern ned Besso Lominadze, sammen med Moskva-trente Qu Qiubai, for \xc3\xa5 innkalle til et KKP m\xc3\xb8te. M\xc3\xb8te kritiserte Chen Duxiu, og anklagde han for opportunisme og \xc2\xabh\xc3\xb8yreorient kapitulasjonist\xc2\xbb. Videre opprettholdte KKP Kominterns posisjon at man skulle arbeide med KMT, men sistnevnte ble n\xc3\xa5 ansett kun som en front som skulle manipuleres. Orgnisatoriske endringer ble innf\xc3\xb8rt der av den viktigste var etableringen av n\xc3\xb8dpolitbyr\xc3\xa5et innad i sentralkomiteen. Lokalavdelinger ble reorganisert og hemmelige kommunikasjonslinjer ble etablert grunnet angrepene fra b\xc3\xa5de Chiang Kai-sheks regjeringen i Nanjing (KMTs h\xc3\xb8yrefl\xc3\xb8y) og Wang Jingwei regjeringen i Wuhan (KMTs venstrefl\xc3\xb8y). M\xc3\xb8te ble etterfulgt av \xc2\xabh\xc3\xb8stoppstanden\xc2\xbb, et kommunistisk oppr\xc3\xb8r i provinsene Hunan og Jiangxi ledet av Mao. Oppr\xc3\xb8ret ble sl\xc3\xa5tt ned, men kommunistene i ledelsen av Peng Pai klarte \xc3\xa5 etablere den kortvarige Hunan sovjeten, som varte frem til februar 1928. I september 1927 ble Enhetsfronten formelt oppl\xc3\xb8st av KMT. Et siste fors\xc3\xb8k f\xc3\xb8r \xc3\xa5rslutt initierte KKP \xc2\xabGuangzhouoppstanden\xc2\xbb. De klarte \xc3\xa5 kaste KMT-styrkene ut av byen f\xc3\xb8r den ble gjenerobret etter 3 dager med kamp.\n_START_SECTION_\n6. nasjonalkongress og Li Lisan (1928\xe2\x80\x931931)\n_START_PARAGRAPH_\nKKPs fors\xc3\xb8k om \xc3\xa5 initiere en anti-KMT revolusjon p\xc3\xa5 slutten av 1927 hadde mislyktes, og partiet led flere nederlag i f\xc3\xb8rste halvdel av 1928. I starten av 1928 innkalte KKP under den uoffisielle ledelsen av Qu Qiubai den 6. nasjonalkongressen. M\xc3\xb8te tok sted i Moskva, og varte fra 18. juni til og med 11. juli 1928. Qu Qibais ledelse og kampen mot KMT var hovedfokuset p\xc3\xa5 kongressen. Nasjonalkongressen vedtok seks resolusjoner, derav \xc2\xabDen politiske resolusjonen\xc2\xbb og revidering av partiets grunnlov var de viktigste. I den \xc2\xabDen politiske resolusjonen\xc2\xbb sto det at revolusjonsb\xc3\xb8lgen (tiltakene innf\xc3\xb8rt i slutten av 1927) hadde utl\xc3\xb8pt, og at en ny revolusjonsb\xc3\xb8lge hadde enda ikke begynt. I den kommende perioden m\xc3\xa5tte derfor KKP fokusere p\xc3\xa5 \xc3\xa5 vinne over massene ved \xc3\xa5 konsolidere fagforeningene og bondeforeningene, og gjennomf\xc3\xb8re vanlige \xc3\xb8konomiske og politiske aktiviteter. Videre nevnte resolusjonen at \xc2\xabTidligere under den opportunistiske ledelsen ble massene oppfordret til \xc3\xa5 forbli inaktive av hensyn til KMT, og i dag, under ledelse av hensynsl\xc3\xb8s kupptakere, blir massene drevet til \xc3\xa5 motkjempe KMT.\xc2\xbb Til tross for dette tok nasjonalkongressen moderate vedtak og valg av medlemmer til KKPs styrende organer. Bortsett fra tidligere leder som Chen Duxiu og Tan Pingshan besto den nye partiledelsen stortsett av trofaste medlemmer som hadde v\xc3\xa6rt aktive siden begynnelsen. Qu Qiubai og Zhang Guotao, som ble valgt til politbyr\xc3\xa5et, forble i Moskva for \xc3\xa5 drive KKP\xe2\x80\x93Komintern kontoret i Moskva, mens Zhou Enlai ble igjen for \xc3\xa5 delta p\xc3\xa5 den kommende Komintern-kongressen._NEWLINE_Den 6. Verdenskongressen til Komintern hadde stor innvirkning p\xc3\xa5 KKP. Innad i Sovjetunionen, og gjennom Komintern, kjempet Stalin og Nikolai Bukharin om makt. P\xc3\xa5 verdenskongressen ble Bukharin kritisert for h\xc3\xb8yreavvik. Mer spesifikt brukte Bukharin som Kominterns leder til \xc3\xa5 kritisere KKPs venstrelinje. Stalin representerte venstrelinje, som kritiserte Bukharin for manglende revolusjon\xc3\xa6r engasjement og hans st\xc3\xb8tte av Den nye \xc3\xb8konomiske politikken. KKP var offisielt ledet av Xiang Zhongfa, men partiet var delt i to motstridende fraksjoner organisert rundt Zhou Enlai og Li Lisan. Zhou Enlai \xc3\xb8nsket en moderat h\xc3\xb8yrelinje, der partiet skulle fokusere p\xc3\xa5 \xc3\xa5 etablere nettverk med b\xc3\xb8nder og arbeidere samt styrke Den r\xc3\xb8de arme. Li Lisan linjen \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 presse fram revolusjonen med \xc3\xa5 iverksette angrep p\xc3\xa5 ledende industrielle sentre rundt om i Kina. Styrkeforholdet gikk i Li Lisans fav\xc3\xb8r n\xc3\xa5r Komintern vedtok i februar 1929 \xc3\xa5 iverksette en venstrelinje og senere, i april, n\xc3\xa5r Sovjetunionens kommunistparti (SUKP) vedtok \xc3\xa5 fjerne Bukharin fra alle posisjoner og verv innenfor Komintern. Det 2. plenarm\xc3\xb8te til den 6. sentralkomiteen vedtok et kompromiss \xc2\xabDet er like feil \xc3\xa5 tro at det er fortsatt lenge til den neste revolusjon\xc3\xa6reb\xc3\xb8lgen som at den er rett rundt hj\xc3\xb8rnet\xc2\xbb. Denne partilinjen fortsatte inntil august 1929 da SUKP vedtok \xc3\xa5 utvise Bukharin fra SUKP. Utvisningen ble etterfulgt med en videre dreining til venstre p\xc3\xa5 bekostningen av Zhou Enlai. Konflikten ble offentliggjort p\xc3\xa5 det 2. plenarm\xc3\xb8te til den 6. sentralkomit\xc3\xa9. P\xc3\xa5 det m\xc3\xb8te gikk Zhou av som direkt\xc3\xb8r for KKPs Generalkontor. Li tok over for Zhou. Konfliktens intensitet ble verre med tiden, og i april 1930 bestemte Zhou seg for \xc3\xa5 reise til Moskva for \xc3\xa5 rapportere til Komintern._NEWLINE_I mellomtiden kom et nytt direktiv fra Komintern. Direktivet sa at \xc2\xabMed mindre [KKP] kan overvinne sin sm\xc3\xa5borgerlige retning, kan partiet aldri oppfylle sin rolle som agitator, organisator og leder av den nye revolusjonerende b\xc3\xb8lgen\xc2\xbb. KKP svarte positivt til direktivet. 11. januar 1930 vedtok partiet \xc3\xa5 starte et anti-h\xc3\xb8yre korstog mot KMT og deres allierte i tr\xc3\xa5d med Kominterns direktiv. Etter at Zhou hadde forlatt landet tok Li kontroll over partiapparatet. I mai 1930 samlet Li Den r\xc3\xb8de arme, og oppfordret til etableringen av en sovjetiskrepublikk i Kina. En m\xc3\xa5ned senere, den 11. juni, vedtok politbyr\xc3\xa5et resolusjonen \xc2\xabEn ny revolusjon\xc3\xa6rb\xc3\xb8lge og f\xc3\xb8rste seier i en eller flere provinser\xc2\xbb. Direktivet sa blant annet at Kina ville v\xc3\xa6re den viktigste slagmarken mellom imperialistiske og antiimperialistiske krefter fremover;_NEWLINE_\xc2\xabN\xc3\xa5r revolusjonen i Kina starter, vil den bli konfrontert med angrep fra imperialistene, som kommer til \xc3\xa5 ta i bruk alle midler for \xc3\xa5 undertrykke den kinesiske revolusjonen, og den kinesiske revolusjonen st\xc3\xa5r derfor overfor en voldsom kamp mot dem. P\xc3\xa5 den andre siden, den kinesiske revolusjonens utbrudd vil hisse opp den verdensomspennende revolusjon, i m\xc3\xb8te med denne voldsom kampen b\xc3\xb8r ikke vi kun mobilisere flere titalls eller hundrevis av millioner fra de kinesiske massene til \xc3\xa5 kjempe mot imperialistene, men ogs\xc3\xa5 innkalle den proletariske klasse klassen og de arbeidende massene av verden i den siste krigen mot imperialistene, der vi uten tvil vil vinne g\xc3\xa5 av med en fullstendig seier.\xc2\xbb_NEWLINE_Komintern tok ikke godt imot vedtaket til KKPs politbyr\xc3\xa5. Mest problematisk var at KKP vedtok \xc3\xa5 innkalle det sovjetiske forsvaret i krigen mot KMT. Det fjern\xc3\xb8stlige kontoret (Dalbyr\xc3\xa5et), et organ underlagt Komintern, kritiserte vedtaket. Li Lisan reagerte p\xc3\xa5 kritikken ved \xc3\xa5 oppfordre Komintern \xc3\xa5 oppl\xc3\xb8se Dalbyr\xc3\xa5et. Komintern reagerte ikke ytterligere p\xc3\xa5 vedtaket. Tvert imot, Vjatsjeslav Molotov (p\xc3\xa5 det tidspunktet Kominterns reelle leder) snakket positivt om KKPs planer under Li Lisan. Den 11. juni spurte KKP godkjennelse av Komintern for sin nye revolusjon\xc3\xa6re strategi. Den 23. juni 1930 svarte Komintern positivt til den nye revolusjon\xc3\xa6re linjen, men oppfordret partiet til \xc3\xa5 innse at den kombinerte styrken til arbeidere og b\xc3\xb8nder enda ikke var sterk nok til \xc3\xa5 velte KMT-regjeringen._NEWLINE_Den 28. juli angrep KKP-styrker ledet av general Peng Dehuai Changsha. Byen ble erobret, og KKP tolket dette som bevis p\xc3\xa5 en ny revolusjon\xc3\xa6r b\xc3\xb8lge. Kominterns tidligere direktiv ble ignorert, og KKP oppfordret Komintern \xc3\xa5 sende sovjetiske styrker til \xc3\xa5 angripe Nord\xc3\xb8st Kina samt f\xc3\xa5 Sovjetunionen til \xc3\xa5 beordre at Ytre Mongolia (staten Folkerepublikken Mongolia) \xc3\xa5 bli en del av Den nye kinesiske sovjetrepublikk. Det ble vedtatt at v\xc3\xa6pnede oppt\xc3\xb8yer ville bli organisert i byene Wuhan og Nanjing, og en streik i Shanghai. Dalbyr\xc3\xa5et rapporterte tilbake til Moskva, og kritiserte KKPs politikk. De henviste til at i Wuhan alene hadde KKP kun sirka 200 aktivister og 150 fagforeningsaktivister. KMT-styrker gjenerobret Changsha raskt, noe som svekket Li Lisans posisjon innad i KKP og hans st\xc3\xb8tte i Komintern. Zhou Enlais ankomst i Moskva kombinert med nederlaget i Changsha bidro til at Komintern kritiserte b\xc3\xa5de Li Lisans og Dalbyr\xc3\xa5ets standpunkter. Qu Qiubai og Zhou Enlai ble sendt tilbake til Kina i august for \xc3\xa5 moderere Li Lisans politikk. _NEWLINE_Li Lisans partilinje ble kritisert etter det andre angrepet p\xc3\xa5 Changsha mislyktes. Det 3. plenarm\xc3\xb8te til den 6. sentralkomit\xc3\xa9 kritiserte Li Lisans venstrepolitikk, men kritikken ble ikke videre utdypt. Li Lisans venstrepolitikk ble ikke videre kritisert av Komintern eller hans partifeller. Status quo ble endret av Wang Ming og fraksjonen han ledet, De 28 bolsjeviker. Wang Ming kritiserte ikke Li Lisan for venstrepolitikk, men heller at han ikke inns\xc3\xa5 at Den kinesiske revolusjonen kunne finne sted f\xc3\xb8r verdensrevolusjonen. Komintern fulgte opp denne kritikken, og anklagde Li Lisan for trotskisme. Det 4. plenarm\xc3\xb8te til den 6. sentralkomiteen (avholdt i 7. januar 1931) fjernet Li Lisans medlemskap i sentralkomiteen og dens underliggende organer, og Wang Ming gikk fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et ordin\xc3\xa6rt medlem til \xc3\xa5 bli et fullverdig politbyr\xc3\xa5medlem.\n_START_SECTION_\nMao Zedong, Zhou Enlai og Den kinesiske sovjetrepublikk (1931\xe2\x80\x931934)\n_START_PARAGRAPH_\nDe 28 bolsjevikene fikk ikke utnevnt et medlem til politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9 og hadde verken flertall i politbyr\xc3\xa5et eller sentralkomiteen p\xc3\xa5 det 4. plenarm\xc3\xb8te. Xiang Zhongfa ble gjenvalgt som KKP generalsekret\xc3\xa6r samt utnevnt til politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9 sammen med Zhou Enlai og Zhang Guotao. Zhou Enlai var i en tilsynelatende sterk posisjon siden Zhang Guotao var utplassert i Moskva og Xiang Zhongfas posisjon som generalsekret\xc3\xa6r var svak._NEWLINE_Det 4. plenarm\xc3\xb8te ble etterfulgt av en maktkamp om kontroll over partiet. He Mengxiong og Luo Zhanglong, to kritikere av Li Lisans venstrepolitikk, ble anklagd for \xc2\xabh\xc3\xb8yreopportunisme\xc2\xbb og kastet ut av partiet. Wang Kequan og Wang Fengfei ble presset ut av KKPs sentralkomit\xc3\xa9. Rundt samme tid ble He Mengxiong, Lin Yunan og Li Qiushi, alle medlemmer av KKPs sentralkomit\xc3\xa9, arrestert og henrettet p\xc3\xa5 ordre av KMT-regjeringen. Partiets hovedkvarter ble oppdaget, og partiets etterretningssjef Gu Shunzhang ble arrestert i april og Xiang Zhongfa ble arrestert den 22. juni (han ble henrettet to dager senere). Ved inngangen av juli 1931 hadde storedeler av partiet blitt presset ut av Shanghai, og ledende kommunister dro enten til Moskva (som Li Weihan og Chen Yu), nordlige Hubei (Zhang Guotao) eller det KKP-styrte sovjetomr\xc3\xa5det (Ren Bishi, Gu Zuolin og Zhang Xuexin)._NEWLINE_Med store deler av partiets ledelse arrestert styrket det innflytelsen til de gjenv\xc3\xa6rende politbyr\xc3\xa5medlemmene. Partiet ble styrt av Zhou Enlai, Wang Ming og Lu Futan etter Xiang Zhongfas d\xc3\xb8d. I l\xc3\xb8pet av september ble Bo Gu, en n\xc3\xa6r bekjent av Wang Ming, utnevnt til leder av den provisoriske partiledelsen. I denne ledelsen satt Zhang Wentian og Li Zhusheng, som tilh\xc3\xb8re De 28 bolsjevikene, sammen med Lu Futan, Kang Sheng og Chen Yun. Bo Gu, Zhang Wentian og Lu Futan ble utnevnt til politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9. Bo Gu ble aldri formelt utnevnt som KKPs generalsekret\xc3\xa6r, men ble anerkjent som partiets leder b\xc3\xa5de innad og eksternt av Komintern._NEWLINE_Et \xc3\xa5r tidligere, i oktober 1930, etablerte KKP Det sentral sovjetiskebyr\xc3\xa5et (SSB). SSB hadde som form\xc3\xa5l \xc3\xa5 styre partiorganisasjonene i KKP styrte omr\xc3\xa5der. Zhou Enlai, Mao Zedong, Xiang Ying, Ren Bishi, Zhu De, Wu Zhenpeng, Yu Fei og to andre ble tildelt medlemskap i SSB. 6. februar 1931 utnevnte sentralkomiteen Xiang Ying, Ren Bishi, Mao Zedong og Wang Jiaxiang til \xc3\xa5 sitte i SSBs st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9. Xiang Ying ble utnevnt til milit\xc3\xa6rsjef p\xc3\xa5 denne tiden. Hans posisjon ble derimot svekket n\xc3\xa5r Li Lisan ble avsatt som leder. Den nye sentralkomiteen kritiserte derfor Xiang Yings arbeid direkte. Dette styrket Mao Zedongs posisjon, og han tok kontroll over de v\xc3\xa6pnede styrkene i omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Den kinesiske sovjetrepublikk (KSR) ble etablert den 7. november 1931 av det 1. plenarm\xc3\xb8te til den All-kinesiske sovjetkongressen. Mao Zedong ble utnevnt som statsformann (statsleder) og formann i Folkekommiss\xc3\xa6renes r\xc3\xa5d (regjeringsleder), samtidig var han stedfortredende sekret\xc3\xa6r i SSB. If\xc3\xb8lge Zhang Guotao ble Mao utpekt som statens leder fordi han var KKPs mest kjente leder blant b\xc3\xb8ndene. Maos posisjon ble svekket etter at flere ledende partikadre ankom omr\xc3\xa5det etter ha r\xc3\xb8mt fra Shanghai. Selv om Mao Zedong forble statsleder tok Zhou Enlai over store deler av hans portef\xc3\xb8lje som SSB sekret\xc3\xa6r, og Zhang Wennetian tok gradvis over som regjeringsleder (ble formelt utnevnt i 1934). Dette var st\xc3\xb8ttet av Komintern gjennom deres representant Otto Braun, som aldri opprettet et godt forhold til Mao._NEWLINE_I tidlig januar 1932 diskuterte SSB \xc3\xa5 angripe byen Ganzhou. Mao Zedong var imot \xc3\xa5 angripe. Han argumenterte for at KMT-regjeringen var alt for sterke, og argumenterte for en guerilla strategi. Ved utgangen av januar hadde ble Mao Zedong l\xc3\xb8st fra sine plikter grunnet, offisielt, helseproblemer. Zhou Enlai, som leder av KKPs milit\xc3\xa6rkommisjon og den eneste representanten fra politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9, dominerte beslutningsmyndigheter p\xc3\xa5 dette tidspunkt. Etter at angrepet p\xc3\xa5 Ganzhou mislyktes ble Mao Zedong tildelt medlemskap i SSB p\xc3\xa5ny. En av hans f\xc3\xb8rste forslag var \xc3\xa5 f\xc3\xa5 KSR til \xc3\xa5 erkl\xc3\xa6re krig mot Keiserriket Japan, som hadde angrepet Kina i 1933. De neste seks m\xc3\xa5nedene jobbet Mao Zedong og Zhou Enlai sammen, og ledet flere milit\xc3\xa6re operasjoner sammen. Konflikten mellom Mao Zedong og Zhou Enlai gjenoppstod p\xc3\xa5 Ningdu-konferansen i august 1932, og sistenevnte anbefale SSB \xc3\xa5 gi Mao sykefrav\xc3\xa6r. Mao Zedong var ikke involvert i milit\xc3\xa6re anliggender de neste to \xc3\xa5rene inntil starten av Den lange marsjen i 1934. Zhou Enlai tok over Maos rolle som politisk kommiss\xc3\xa6r i Den f\xc3\xb8rste frontarmeen den 26. oktober 1932, og ble videre utnevnt til politisk kommiss\xc3\xa6r over hele den r\xc3\xb8de arme den 8. mai 1933. I januar 1933 ankom Bo GU, Zhang Wentian og Chen Yun KSR. Institusjonene den provisoriske partiledelsen og SSB ble sl\xc3\xa5tt sammen til en felles komit\xc3\xa9. Dette styrket Maos posisjon; han ble tildelt medlemskap i politbyr\xc3\xa5et. Like etter, i februar 1933, iverksatte partiledelsen kampanjen imot den \xc2\xabopportunistiske Luo Ming linjen\xc2\xbb. De ledende representantene av denne linjen var Luo Ming, Mao Zetan (Mao Zedongs lillebror), Deng Xiaoping, Xie Weijun, Gu Bo, Deng Zihui og Xiao Jinguang. Kampanjen var ledet av Zhou Enlai, og er ofte tolket som en anti-Mao rettet kampanje._NEWLINE_Det 5. plenarm\xc3\xb8te til den 6. sentralkomiteen ble avholdt i januar 1934. If\xc3\xb8lge partiet var dette m\xc3\xb8te, og dens beslutninger, dominert av den tredje venstre linja. Mao Zedong deltok ikke p\xc3\xa5 m\xc3\xb8te. Sentralkomiteen hadde tidligere avsl\xc3\xa5tt Mao Zedongs foresp\xc3\xb8rsel om \xc3\xa5 bli valgt som medlem av politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9. For \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det verre hadde Zhang Wentian f\xc3\xa5tt til oppgave \xc3\xa5 formidle rapporten \xc2\xabOm den kinesiske sovjetbevegelsen og dens oppgaver\xc2\xbb fremfor Mao Zedong p\xc3\xa5 plenarm\xc3\xb8te. Plenarm\xc3\xb8tet etablerte et sekretariat, et iverksettingsorgan underlagt politbyr\xc3\xa5ets st\xc3\xa5ende komit\xc3\xa9. Bo Gu, Zhou Enlai, Zhang Wentian, Chen Yun, Wang Ming og Zhang Guotao ble valgt som medlemmer. Wang Ming og Zhang Guotao var begge i Moskva p\xc3\xa5 dette tidspunkt, og ble valgt i henhold til Kominterns anbefalinger._NEWLINE_KMTs milit\xc3\xa6r operasjon, Det femte omringings felttog, lyktes med \xc3\xa5 invadere KSR. Den r\xc3\xb8de arme, underlagt Otto Brauns innflytelse, iverksatte en offensiv milit\xc3\xa6r strategi for \xc3\xa5 stoppe KMTs felttog. Mao stilte seg imot strategien, og kommenterte at \xc2\xabS\xc3\xa5 lenge vi ikke har en overlegen andel soldater eller mer ammunisjonsreserver og kun besitter en r\xc3\xb8d arme i hvert sovjetomr\xc3\xa5de for \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re alle slagene, er posisjonell krigf\xc3\xb8ring i utgangspunktet ubrukelig for oss. For oss er posisjonell krigf\xc3\xb8ring generelt ubrukelig i angrep s\xc3\xa5 vel som i forsvaret.\xc2\xbb Etter \xc3\xa5 ha tapt slaget om Guangchang falt KSRs statsadministrasjon og KKP ble tvunget til \xc3\xa5 trekke seg tilbake. Dette la grunnlaget til Den lange marsjen, en begivenhet som bidr til Mao Zedongs overtakelse av KKP.\n_START_SECTION_\nDen andre enhetsfronten og krigen mot Japan (1936\xe2\x80\x931945)\n_START_PARAGRAPH_\nKeiserriket Japan hadde angrepet Kina i 1935. Til tross for dette nedprioriterte Chiang Kai-shek forsvarstiltak mot japansk aggresjon. Istedenfor insisterte han p\xc3\xa5 \xc3\xa5 anvende flere ressurser p\xc3\xa5 \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 det kommunistiske oppr\xc3\xb8ret. Dette resulterte i oppt\xc3\xb8yer i flere kinesiske byer og misn\xc3\xb8ye innad i NRH. Rundt disse tider foreslo KKP \xc3\xa5 inng\xc3\xa5 ny enhetsfront for \xc3\xa5 im\xc3\xb8tekomme den japanske invasjonen. Chiang Kai-shek avviste forslaget om samarbeid og initierte flere felttog mot kommunistiske omr\xc3\xa5der. N\xc3\xa5r Chiang Kai-shek bes\xc3\xb8kte Xi'an ble han satt i husarrest av den lokale KMT generalen Zhang Xueliang. Det som etterfulgte var seks m\xc3\xa5neder med forhandlinger der Chiang Kai-shek etterhvert inngikk en avtale om \xc3\xa5 etablere Den andre enhetsfronten mellom KKP og KMT mot det japanske keiserriket. I l\xc3\xb8pet av forhandlingene hadde hendelsen ved Marco Polo-broen f\xc3\xb8rt til at japanske styrker hadde okkupert Beijing, og startet en landsdekkende invasjon._NEWLINE_Forholdet mellom KKP og KMT var godt i l\xc3\xb8pet av det \xc3\xa5ret (1937) av Den andre enhetsfronten. Dette vedvarte frem til slaget om Wuhan der japanerne gikk seirende ut og KMT-regjeringens tilbaketrekning til provinsen Sichuan. I l\xc3\xb8pet av 1939 tok flere voldelige sammenst\xc3\xb8t mellom KKP og KMT styrker sted, og de ble mer utbredte i etterkant. KKP hadde som hensikt \xc3\xa5 utvide omr\xc3\xa5dene under sin kontroll, mens KMT fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 begrense tapene eller gjenvinne omr\xc3\xa5der bak de japanske linjene. Til tross for angrepene p\xc3\xa5 KKP \xc3\xb8nsket de \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at Japan gikk seirende ut i krigen mot KMT-regjeringen. If\xc3\xb8lge historiker Lyman P. van Slyke skyldes vokste dette \xc3\xb8nsket \xc2\xabdelvis ut av en ekte nasjonalisme, en genuin forpliktelse til enhetsfronten. Men det vokste ogs\xc3\xa5 ut av egeninteresse, for kinesisk-japansk fred ville frigj\xc3\xb8re kinesiske og japanske antikommunistiske krefter som kunne \xc3\xb8delegge KKP politisk og milit\xc3\xa6rt.\xc2\xbb KKPs politikk under Mao var derfor motsigelsefull. Hensikten var b\xc3\xa5de \xc3\xa5 sikre en enhetlig og ubetinget motstand mot Japan samtidig som partiet utvidet kommunistisk innflytelse p\xc3\xa5 bekostning av KMT. _NEWLINE_Chiang Kai-shek tolererte ikke den kommunistiske utvidelsen p\xc3\xa5 bekostning av KMT-regjeringen. I l\xc3\xb8pet av 1939 vedtok regjeringen en plan om \xc3\xa5 begrense KKP-aktiviteter i KMT-kontrollerte omr\xc3\xa5der. KMTs propagandaapparat anklagde KKP om ikke \xc3\xa5 bidra til kampen mot Japan. Videre hevdet de at KKP anvendte 70 prosent av ressursene sine p\xc3\xa5 ekspansjon, 20 prosent mot KMT og 10 prosent i krigen mot Japan. Selv om ingen bevis st\xc3\xb8tter eksistensen av en slik eksplisitt fordeling av arbeid innad i KKP var ofte slik propaganda sv\xc3\xa6rt effektiv. I tr\xc3\xa5d med planen begynte KMT gradvis instramme beleiringer rundt hovedkvarteret i Shaan-Gan-Ning-omr\xc3\xa5det og gjorde milit\xc3\xa6re anstrengelser for \xc3\xa5 trenge gjennom KKP dominerte omr\xc3\xa5der i Nord-Kina. Dette f\xc3\xb8rte til det kommunistene eufemistisk kalte 'friksjon', men som i realiteten var en krig innenfor en krig mellom KKP og KMT. Denne friksjonen tok etterhvert sted i sentral-Kina. KKP kom som oftest seirende ut av disse seriene av sm\xc3\xa5 konflikter. Store brudd tok sjeldent sted. Likevel i l\xc3\xb8pet av 1940 deserterte alle styrkene under Yan Xishan, en av ledende milit\xc3\xa6re skikkelsene i KMT-regjeringen. Resultatet var at KKP tok kontroll over store deler av Shanxi-omr\xc3\xa5det fra KMT. Disse hendelsene styrket Den r\xc3\xb8de arme og gjorde det mulig for KKP \xc3\xa5 utvide territorielt. Likevel hadde disse hendelsene en negativ p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 samarbeidsforholdet til KMT og KKP p\xc3\xa5 sentralt og lokalt niv\xc3\xa5. Hendelsene legitimerte KMTs p\xc3\xa5stand at KKP var mer interessert i \xc3\xa5 bekjempe KMT enn japanerne._NEWLINE_I v\xc3\xa5ren 1940 begynte KKP \xc3\xa5 planlegge en offensiv mot japansk-kontrollerte omr\xc3\xa5der, som ble senere oppkalt \xc2\xabDe hundre regimenter-offensiven\xc2\xbb. Felttoget ble f\xc3\xb8rst diskutert av medlemmene av KKPs Komit\xc3\xa9 for milit\xc3\xa6re saker; Nie Rongzheng, Peng Dehuai, Zuo Quan, Liu Bocheng og Deng Xiaoping. Tanken var \xc3\xa5 angripe den japanske ZhengTai linjen for \xc3\xa5 forene de kommunistiske styrkene i JinC hai Yi og Jin Ji Lu Yu. Ideen fikk endelig samtykke i juli 1940. Den 22. juli utstedte Den \xc3\xa5ttende rutearmeens hovedkvarter operasjonsordre adressert til Nie Rongzhen, He Long, Guan Xiangying, Liu Bocheng og Deng Xiaoping. Ordren bemerket at man m\xc3\xa5tte utnytte regntiden til det fulle for \xc3\xa5 kunne svekke evnen til japanske motorisert transport og bevegelighet. Den 20. august 1940 starten offensiven, og KKP ledet sirka 400,000 soldater. I starten overmannet Den r\xc3\xb8de arme japanske posisjoner. Dette ble etterfulgt av sabotasje av kritisk infrastruktur for \xc3\xa5 svekke Japans evne til \xc3\xa5 transportere soldater inn i konfliktomr\xc3\xa5det. Dette stoppet ikke japanske forsterkninger \xc3\xa5 komme. De japanske styrkene var b\xc3\xa5de bedre oppl\xc3\xa6rt og hadde overlegne v\xc3\xa5pen. Resultatet var at Den r\xc3\xb8de arme m\xc3\xa5tte trekke seg tilbake og at Japan begynte \xc3\xa5 prioritere krigen mot kommunistene p\xc3\xa5 lik linje som den mot KMT-regjeringen. Perioden som etterfulgte fra midten av 1941 til midten av 1943 var den vanskeligste i hele krigen for KKP. Japan hadde i etterkant av offensiven vedtok \xc2\xabde tre alle\xc2\xbb; drep alt, plyndre alt og brenn alt.\n_START_SECTION_\nOm den langvarige krig, nydemokrati og kultur (1936\xe2\x80\x931942)\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha ankommet Yan'an begynte Mao Zedong \xc3\xa5 vie tid til \xc3\xa5 lese klassisk marxistiske og sovjet marxist-leninistisk litteratur. Det var i l\xc3\xb8pet av denne perioden han ble kjent med Chen Boda, som var oppl\xc3\xa6rt i marxisme i sovjet, men som stilte seg kritisk til stalinismen. Videre ble Mao Zedong kjent med marxistiske begreper og ideer som historisk materialisme, marxistisk dialektikk og marxistiske analysekategorier. Det som kommer frem fra hans kommentarer og merknader er en mann som var sv\xc3\xa6rt kritisk til Josef Stalins tolkning p\xc3\xa5 forholdet mellom historisk utvikling og ideologi. Sluttresultatet av Maos arbeid var Mao Zedong tanker, en nytolkning av klassisk marxisme, leninisme og stalinisme._NEWLINE_I 1938 gav Mao Zedong en rekke forelesninger til kadre i Yan'an som etterhvert ble utgitt under navnet Om den langvarige krigen. Han argumenterte for at Kina kunne beseire Japan i krig om kineserne forente seg og fant den rette veien. Den umiddelbare faren var at nederlag i deler av landet vil medf\xc3\xb8re til kapitulasjon eller kompromiss med japanerne. Dette skjedde i 1940 da Wang Jingwei br\xc3\xb8yt ut av KMT for \xc3\xa5 etablere Nanjing-regjeringen i samarbeid med Japan. Videre advarte Mao Zedong om en urealistiske forventninger om at utenforst\xc3\xa5ende makter som USA eller Storbritannia ville komme til unnsetning. Det var kun kinesere som kunne redde Kina hevdet Mao Zedong, og den eneste m\xc3\xa5ten var gjennom en langvarig krig._NEWLINE_Videre definerte Mao Zedong begrepet \xc2\xablangvarige krig\xc2\xbb. En langvarig krig var en objektiv n\xc3\xb8dvendighet konkludert etter en analyse av dagens utfordringer p\xc3\xa5pekte Mao Zedong. Likeledes var det en krigsstrategi som gikk ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forlenge den. Til slutt var en langvarig krig en analysemetode som utdypte de historiske forholdene mellom de globale og lokale forhold og ut i fra dette utledet sa noe om dagens situasjon. Mao Zedong bemerket at \xc2\xabKrigen mellom Kina og Japan er ikke kun en hvilkensomhelst krig; det er en liv og d\xc3\xb8d krig mellom et semikolonialt og semif\xc3\xb8ydalt Kina og et imperialistisk Japan, utkjempet i nittentredve \xc3\xa5rene.\xc2\xbb Videre hevdet han at krigen var et resultat av verdensimperialismens generelle sammenbruddet og fremfor alt et resultat skapt av fascismen. If\xc3\xb8lge Mao Zedongs analyse var krigen et symptom p\xc3\xa5 en d\xc3\xb8ende verdensorden og han var sikker p\xc3\xa5 at den ikke-fascistiske verden ville v\xc3\xa5kne opp til den fascistiske faren._NEWLINE_Videre lanserte Mao Zedong en ny forst\xc3\xa5else av begrepet politikk. Tanken var at politikk skulle bli et virkemiddel for \xc3\xa5 etablere en kultur som oppfordret til revolusjon og en revolusjon\xc3\xa6r kultur. Han var ogs\xc3\xa5 av det st\xc3\xa5sted at politikk gjaldt alt. Politikk var relevante for mobilisere massene for \xc3\xa5 aktivere deres klassebevissthet og for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 massene til \xc3\xa5 endre sine egen d\xc3\xa5rlig tilv\xc3\xa6relse. Om KKP og Den r\xc3\xb8de arme klarte \xc3\xa5 aktivere massene ville de \xc3\xb8nske hevdet Mao Zedong \xc3\xa5 kjempe for patriotisme og v\xc3\xa5ge \xc3\xa5 kjempe for uavhengighet. I denne forstand kan man si \xc3\xa5 drive politikk i Mao Zedongs forst\xc3\xa5else av ordet er \xc3\xa5 drive klassekamp. Politikk har en betydelig  st\xc3\xb8rre rolle i Mao Zedong tanker enn klassisk marxisme og marxist\xe2\x80\x93leninisme. Teorien tar utgangspunkt i at faktisk materielle situasjoner (for eksempel den \xc3\xb8konomiske strukturen i landsbygden) kan gj\xc3\xb8re det vanskeligere \xc3\xa5 opprette sosialisme, men at det ikke er umulig \xc3\xa5 tvinge frem sosialisme i tilbakest\xc3\xa5ende \xc3\xb8konomiske regioner. Politikk ble derfor ansett som det sterkeste verkt\xc3\xb8yet for etableringen av sosialismen\xe2\x80\x93den har ingen begrensninger._NEWLINE_Det ble opprettet sovjeter og et valgsystem underlagt partiet i kommunist-kontrollerte omr\xc3\xa5der. Privat eiendomsrett og andre kjennetegn av kapitalismen ble beholdt. Ved siden av disse st\xc3\xb8ttet KKP framveksten av en samvirkesektor. Denne politikken ble forsvart av Mao Zedong i utgivelsen Om nydemokrati (1940). Her anbefalte Mao Zedong en gradvis overgang til et sosialistisk samfunn fremfor radikal klassekamp ved \xc3\xa5 frata f\xc3\xb8ydalherrer og kapitalister deres eiendom. Hensikten var \xc3\xa5 forene alle \xc2\xabpatriotiske krefter\xc2\xbb i kampen mot Japan. En annen tanke var at nydemokratisk politikk hadde potensialet til \xc3\xa5 samle folket rundt et felles m\xc3\xa5l om \xc3\xa5 gjenoppbygge \xc3\xb8konomien._NEWLINE_Maos tese om nydemokrati ble opprettet p\xc3\xa5 f\xc3\xb8lgende grunnlag. For det f\xc3\xb8rste at Den kinesiske revolusjonen var en del av en verdensomspennende revolusjon imot imperialismen og fascistisk kapitalisme. For det andre at Kina var et semi-kolonisert samfunn hvor nasjonalfrigj\xc3\xb8ring var hovedprioriteten. Til slutt p\xc3\xa5pekte Mao Zedong at Den kinesiske revolusjon var ogs\xc3\xa5 en nasjonal revolusjon for \xc3\xa5 opprette en selvstendig nasjon med en ny kultur. Den nye kulturen ville utvikle seg i l\xc3\xb8pet av frigj\xc3\xb8ringsprosessen. Denne kulturen skulle v\xc3\xa6re grunnlagt p\xc3\xa5 marxistisk teori, men marxismen m\xc3\xa5tte tilpasse seg til kinesiske forhold. Dette ville bli grunnlaget for opprettelsen av et nytt Kina hevdet Mao Zedong. Videre kritiserte Mao Zedong sovjetiske dogmatikere som hevdet at den eneste m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 bygge sosialisme p\xc3\xa5 var \xc3\xa5 kollektivisere all land, og de han d\xc3\xb8pte \xc2\xabultra radikalere\xc2\xbb som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 nasjonalisere all privat eiendom. Mao Zedong forsvarte privat eiendomsrett og sm\xc3\xa5kapitalistiske produsenter; han hevdet at s\xc3\xa5 lenge staten eide de st\xc3\xb8rste bedriftene vil statens sosialistiske egenskaper bli bevart. Likevel, det var rundt disse tider Mao Zedong begynte \xc3\xa5 kritisere det han ans\xc3\xa5 som byr\xc3\xa5kratisering av partiet. Han p\xc3\xa5sto at byr\xc3\xa5krati var det motsatte av \xc3\xa5 bygge en politikk med grunnlag i folkemassene. Hans bekymring var at byr\xc3\xa5kratisering ville lage et skille mellom de som styrte og de som ble styrt noe han mente ville \xc3\xb8delegge KKP._NEWLINE_I Taler p\xc3\xa5 Yenan-konferansen om litteratur og kunst utgitt i 1942 henviser Mao Zedong for f\xc3\xb8rste gang at partiet m\xc3\xa5tte opprette en arme av kulturkrigere. For \xc3\xa5 opprette en kultur som oppfordret til revolusjon og en revolusjon\xc3\xa6r kultur m\xc3\xa5tte forfattere ta et klassestandpunkt. Grunnen var at ingen kulturelle verk var selvstendig fra klassestandpunkt hevdet Mao Zedong. Han eksemplifiserte med at europeiske kulturverk viste borgerlige standpunkter, mens klassiske kinesiske verk viste hvordan mennesket var underlagt naturen. For \xc3\xa5 klargj\xc3\xb8re partiets posisjon \xc3\xb8nsket Mao Zedong at artister begynte \xc3\xa5 kalle seg selv kulturarbeidere. Mao Zedong argumenterte for at kulturverk kunne kun v\xc3\xa6re revolusjon\xc3\xa6re om de uttrykte et proletarisk standpunkt. Siden partiet besto hovedsaklig av b\xc3\xb8nder ble begrepet \xc2\xabproletar\xc2\xbb brukt som en samlebetegnelse for de revolusjon\xc3\xa6re massene. Likeledes m\xc3\xa5tte kulturarbeidere formidle kultur p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te massene forsto; den m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re tilgjengelig for folk flest. Han foreslo derfor en ny m\xc3\xa5te \xc3\xa5 skrive p\xc3\xa5 grunnlag i utfordringene og holdningene til de undertrykte, fattige og revolusjon\xc3\xa6re elementene i Kina.\n_START_SECTION_\nDen kinesiske revolusjon (1946\xe2\x80\x931949)\n_START_PARAGRAPH_\nEtter 1946 og feilsl\xc3\xa5tte forhandlinger mellom KMT og KKP startet borgerkrigen igjen. Til tross for innledende milit\xc3\xa6re gjennombrudd for KMT, ble de til slutt beseiret og tvunget til \xc3\xa5 trekke seg tilbake til Hainan og Taiwan, to store \xc3\xb8yer utenfor den kinesiske kysten. Noe senere m\xc3\xa5tte de oppgi ogs\xc3\xa5 Hainan. _NEWLINE_Under krigen st\xc3\xb8ttet USA Kuomintang og Sovjetunionen st\xc3\xb8ttet KKP, men begge med begrenset st\xc3\xb8tte. Under den sino-kinesiske krig og i den tredje borgerkrigsperiode presenterte kommunistpartiet seg som moderate hva gjaldt deres kommunistiske ideologi, og benyttet \xc2\xabdemokrati\xc2\xbb som sitt fremste slagord. B\xc3\xa5de USA  (Dixie Mission) og Sovjetunionen lurte p\xc3\xa5 om KKP var et ekte kommunistparti eller ikke._NEWLINE_Kuomintangs nederlag ryddet vei for den kinesiske kommunistiske revolusjon og Mao Zedongs proklamasjon av Folkerepublikken Kina i Beijing den 1. oktober 1949."