b'\n_START_ARTICLE_\nVersaillestraktaten\n_START_PARAGRAPH_\nVersaillestraktaten var \xc3\xa9n av fem generelle avtaler som avsluttet den f\xc3\xb8rste verdenskrigen. Avtalen var  et resultat av Fredskonferansen i Paris og avsluttet krigstilstanden mellom Tyskland og ententemaktene. De \xc3\xb8vrige sentralmaktene m\xc3\xa5tte undertegne andre avtaler._NEWLINE_Versaillestraktaten ble inng\xc3\xa5tt 28. juni 1919 som var fem \xc3\xa5r etter skuddene i Sarajevo og fikk sitt navn etter Versaillespalasset hvor den ble undertegnet. V\xc3\xa5penhvilen mellom partene hadde v\xc3\xa6rt et faktum siden 11. november 1918. Traktaten tr\xc3\xa5dte i kraft 10. januar 1920 og innebar at Tyskland tok p\xc3\xa5 seg ansvaret for krigen og dermed plikten til \xc3\xa5 betale store bel\xc3\xb8p i krigserstatninger. Traktaten ble inng\xc3\xa5tt etter en seks m\xc3\xa5neder av fredskonferansen._NEWLINE_De forente stater ratifiserte aldri traktaten. Valgene i 1918 ga republikanerne kontrollen i Senatet, og de blokkerte ratifiseringen to ganger (den andre gangen var 19. mars 1920). Enkelte foretrakk isolasjonisme og gikk imot Folkeforbundet, andre klagde p\xc3\xa5 de enorme kostnadene.  USA gikk derfor aldri inn i Folkeforbundet, men forhandlet i stedet frem en separat fredsavtale med Tyskland: Berlin-traktaten av 1921, som bekreftet skadeserstatningene og andre deler av Versaillestraktaten, med eksplisitt ekskludering av alle artikler relatert til Folkeforbundet.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste verdenskrig (1914-1918) ble utkjempet i Europa, Midt\xc3\xb8sten, Afrika og Asia. Land utover krigssonene ble p\xc3\xa5virket av forstyrrelser i internasjonal handel, finans og diplomatisk press fra de krigf\xc3\xb8rende parter. I 1917 inntraff to revolusjoner i Det russiske keiserd\xc3\xb8mmet, noe som f\xc3\xb8rte til sammenbruddet av den keiserlige regjeringen og fremveksten av bolsjevikpartiet ledet av Vladimir Lenin._NEWLINE_Den 8. januar 1918 kom USAs president Woodrow Wilson med en uttalelse som skulle bli kjent som Wilsons 14 punkter, hvor han tok til orde for en diplomatisk avslutning p\xc3\xa5 krigen, internasjonal nedrustning, tilbaketrekning av sentralmaktenes styrker fra de okkuperte omr\xc3\xa5dene, etablering av en polsk stat, en revidering av Europas grenser langs etniske linjer og dannelsen av et forbund av nasjoner for \xc3\xa5 gi \xc2\xabgjensidige garantier for politisk uavhengighet og territoriell integritet til store og sm\xc3\xa5 stater\xc2\xbb._NEWLINE_Etter operasjon Faustschlag  p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten undertegnet den nye sovjetiske regjeringen i Russland 3. mars 1918 en fredsavtale i Brest-Litovsk med Det tyske keiserrike. Russland avsto med dette deler av Polen og Baltikum til Tyskland, anerkjente Ukrainas uavhengighet og ble enige om \xc3\xa5 betale seks milliarder mark i krigserstatning._NEWLINE_H\xc3\xb8sten 1918 kollapset sentralmaktene og signerte v\xc3\xa5penhvileavtaler mens nasjonalistiske grupper etablerte etterf\xc3\xb8lgende stater. I Tyskland begynte h\xc3\xa6ren \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i oppl\xc3\xb8sning, deserteringen \xc3\xb8kte og sivile streiker reduserte drastisk produksjonen av krigsmateriell. P\xc3\xa5 vestfronten satte de allierte styrkene i gang hundredagersoffensiven  hvor de tyske styrkene led et stort nederlag. Den tyske krigsfl\xc3\xa5ten i Kiel ble utsatt for mytteri, noe som f\xc3\xb8rte til oppr\xc3\xb8r i Tyskland og etterhvert til Novemberrevolusjonen. Den tyske regjeringen fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til en fredsl\xc3\xb8sning basert p\xc3\xa5 Wilsons fjorten punkter, mens det fortsatt var tyske styrker i Frankrike og Belgia; den v\xc3\xa5penhvile som tr\xc3\xa5dte i kraft 11. november var imidlertid betydelig ugunstigere._NEWLINE_I slutten av 1918 ble det dannet en polsk regjering og et uavhengig Polen ble proklamert. I desember startet polakkene et oppr\xc3\xb8r i provinsen Posen som hadde v\xc3\xa6rt under tysk styre siden delingen av Polen (1772-1795). Kampene varte til februar 1919 da en v\xc3\xa5penhvile ble inng\xc3\xa5tt der omr\xc3\xa5det havnet under polsk kontroll, selv om det formelt fortsatt var tysk. Mot slutten av 1918 marsjerte allierte tropper inn Tyskland og begynte en okkupasjonen av Rhinland. Det ble s\xc3\xa5 innledet en fredskonferanse i Paris for \xc3\xa5 formelt avslutte krigen. Navnet Versaillestraktaten ble gitt til oppgj\xc3\xb8ret mellom det tyske riket og de \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8ballierte, avtaler med de andre tidligere sentralmaktene ble ogs\xc3\xa5 gjort og disse ble oppkalt etter forstedene i Paris der de ble signert.\n_START_SECTION_\nTraktatens innhold\n_START_PARAGRAPH_\nDet ble satt opp et Ambassad\xc3\xb8rr\xc3\xa5d som skulle se til at traktatens bestemmelser ble gjennomf\xc3\xb8rt. I tillegg til krav om krigserstatninger hadde traktaten en rekke bestemmelser.\n_START_SECTION_\nErstatningsbetalinger\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rrelsen av erstatningen ble med grunnlag i traktaten avgjort av Den allierte erstatningskommisjonen. Den bestemte forel\xc3\xb8pig at Tyskland fram til mai 1921 skulle betale 1 milliard pund sterling. Betalingen skjedde delvis i form av vareleveranser, mest kull. Leveransene var imidlertid ikke store nok, og det ble klart at Tyskland var ute av stand til \xc3\xa5 oppfylle sine forpliktelser. I 1921 okkuperte de allierte de tyske byene D\xc3\xbcsseldorf, Duisburg og Ruhrort._NEWLINE_\xc3\x98konomen John Maynard Keynes, som hadde v\xc3\xa6rt med i den britiske delegasjonen i Versailles, trakk seg i protest over de harde betingelsene, og utgav etterp\xc3\xa5 en bok der han p\xc3\xa5pekte at s\xc3\xa5 omfattende skadeserstatninger ville bli \xc3\xb8deleggende for hele Europas \xc3\xb8konomi._NEWLINE_Senere ble erstatningene fastsatt til 6,6 milliarder pund sterling. Av dette skulle 4 milliarder betales engang i fremtiden, mens resten skulle betales med 100 millioner om \xc3\xa5ret pluss 25\xc2\xa0% av verdien av Tysklands eksport. Disse ble overrakt den tyske regjering i form av et ultimatum. Hvis den ikke betalte innen 12. mai 1921, ville allierte tropper okkupere Ruhr, hvor mer enn 80% av landets kull, jern og st\xc3\xa5l ble produsert. Etter en regjeringskrise aksepterte Tyskland. Skadeserstatningen var satt til 138 milliarder gullmark i avdrag og renter frem til 1963, men bel\xc3\xb8pet var rent fiktivt \xe2\x80\x93 kravets reelle innhold var bestemte \xc3\xa5rlige ytelser som tilsvarte 5-6\xc2\xa0% av Tysklands nasjonalprodukt. Ogs\xc3\xa5 Storbritannia og Frankrike slet med gjeld i form av enorme krigsl\xc3\xa5n de hadde tatt opp fra USA, og h\xc3\xa5pet \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ettergitt. De tyske avdragene var ment \xc3\xa5 skulle dekke vestmaktenes gjeld til USA._NEWLINE_Tidlig i 1920-\xc3\xa5rene ble Tyskland rammet av en sterk inflasjon som f\xc3\xb8rte \xc3\xb8konomien inn i en krise, og gjorde det umulig for tyskerne \xc3\xa5 betale erstatningene. Britene foreslo betalingsutsettelse, mens Frankrike stod hardt p\xc3\xa5 ultimatumet fra 1921, og 11. januar 1923 marsjerte belgiske og franske tropper inn i Ruhr, (se Ruhrokkupasjonen). Den tyske regjeringen proklamerte passiv motstand, og franskmennene svarte med \xc3\xa5 isolere det okkuperte omr\xc3\xa5det fra resten av Tyskland, etter at de forgjeves hadde fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 f\xc3\xa5 britene til \xc3\xa5 m\xc3\xb8te tyskernes betalingsnekt med begrensete \xc3\xb8konomiske sanksjoner. Franskmennene gjorde aldri noe fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stanse generalstreiken, noe de lett kunne gjort ved \xc3\xa5 stanse tilf\xc3\xb8rselen av matvarer. I september m\xc3\xa5tte den tyske regjeringen gi opp den passive motstanden. Ruhr-okkupasjonen gav marken d\xc3\xb8dsst\xc3\xb8tet, ettersom den tyske regjering hadde garantert for de streikendes l\xc3\xb8nninger og latt seddelpressene g\xc3\xa5. I 1918 var kursen fire mark til en dollar, i juli 1923 var den steget til 160\xc2\xa0000 mark og i november var kursen 130\xc2\xa0000 millioner. Pengeverdiens samenbrudd fjernet arbeider- og middelklassens oppsparte midler og underminerte troen p\xc3\xa5 systemet. Adolf Hitler pr\xc3\xb8vde \xc3\xa5 utnytte situasjonen i det s\xc3\xa5kalte \xc3\xb8lkjellerkuppet 8. november 1923. Senere i november ble marken erstattet med Rentenmarken, og sammen med innstramninger i den \xc3\xb8konomiske politikken fikk Tyskland inflasjonen under kontroll._NEWLINE_I 1924 etablerte de allierte  Daweskomit\xc3\xa9en for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8konomien p\xc3\xa5 bena igjen. Tyskerne skulle n\xc3\xa5 betale et \xc3\xa5rlig bel\xc3\xb8p fra 50-125 millioner pund. Nytt var at Tyskland skulle f\xc3\xa5 l\xc3\xa5ne penger i utlandet til \xc3\xa5 betale erstatningen.  Utover 20-tallet l\xc3\xa5nte Tyskland veldige summer, s\xc3\xa6rlig fra USA, og fikk en \xc3\xb8konomisk blomstringsperiode. I denne perioden styrket republikken seg, og nazistene hadde liten oppslutning._NEWLINE_Dawesplanen var bare en midlertidig l\xc3\xb8sning, og etterhvert som forholdet mellom Tyskland og Frankrike bedret seg, ble det bestemt at saken skulle taes opp p\xc3\xa5 nytt. I 1929 startet en komit\xc3\xa9 ledet av amerikaneren Owen D. Young arbeidet med \xc3\xa5  fastsette bestemte regler for erstatningen. If\xc3\xb8lge den nye planen skulle Tyskland betale 100 millioner pund \xc3\xa5rlig i 37 \xc3\xa5r, og senere 80-85 millioner pund i 22 \xc3\xa5r. Youngplanen tr\xc3\xa5dte i kraft 17. mai 1930, og seks uker senere forlot de siste allierte tropper tysk jord._NEWLINE_Samtidig med at Youngplanen ble utarbeidet, skjedde det store krakket i USA som p\xc3\xa5virket hele verden. Tilgangen p\xc3\xa5 amerikansk l\xc3\xa5nekapital stoppet opp, og Tyskland kunne ikke betale erstatningene. Den \xc3\xb8konomiske krisen ga Hitler en ny sjanse til \xc3\xa5 gripe makten. Rikskansler Br\xc3\xbcning erkl\xc3\xa6rte i 1931 at Tyskland under ingen omstendigheter hadde tenkt \xc3\xa5 betale. De allierte fant seg i dette, om enn ikke formelt. P\xc3\xa5 en konferanse i Lausanne sommeren 1932 bestemte de allierte at alle krav mot Tyskland skulle avskrives s\xc3\xa5 snart landet hadde betalt 150 millioner pund. Men dermed stanset ogs\xc3\xa5 vestmaktene sin tilbakebetaling til USA. Disse ble senere gjenopptatt. S\xc3\xa5 sent som i 1965 gikk 1% av britenes skatteinntekter til nedbetaling av krigsl\xc3\xa5n opptatt i USA femti \xc3\xa5r tidligere._NEWLINE_Erstatningssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let var n\xc3\xa5 ute av verden, men det hadde v\xc3\xa6rt med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xb8re Tyskland inn i en krise som f\xc3\xb8rte til slutten p\xc3\xa5 Weimar-republikken og fremveksten av Hitlers diktatur, som til slutt endte med andre verdenskrig.\n_START_SECTION_\nReaksjoner p\xc3\xa5 traktaten\n_START_PARAGRAPH_\nDen franske general Ferdinand Foch uttalte om traktaten at \xc2\xabDette er ingen fred! Dette er tjue \xc3\xa5rs v\xc3\xa5penhvile!\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nTraktaten brytes\n_START_PARAGRAPH_\nEndringene i Tysklands grenser var det minst i\xc3\xb8ynefallende resultatet. Riktignok mistet Tyskland sine f\xc3\xa5 kolonier, men de europ\xc3\xa9iske land-avst\xc3\xa5elsene omfattet 10% av befolkningen, 13% av landomr\xc3\xa5dene og 15% av produksjonen. Det var ingen h\xc3\xb8y pris for en tapt storkrig \xe2\x80\x93 riket var fremdeles intakt. I tillegg var en del av disse omr\xc3\xa5dene verken historisk eller befolkningsmessig tyske. Men Versaillestraktaten begrenset st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 Tysklands milit\xc3\xa6re styrke. Det var innebygd i traktaten at det skulle arrangeres en stor nedrustningskonferanse for \xc3\xa5 begrense rustningen hos alle nasjoner. Denne konferansen startet i 1932, etter at det internasjonale samfunnet hadde v\xc3\xa6rt ute av stand til \xc3\xa5 svare p\xc3\xa5 brudd p\xc3\xa5 Folkeforbundets regler og diverse andre avtaler. Nasjonalsosialistene var ogs\xc3\xa5 i ferd med \xc3\xa5 feste grepet i Tyskland._NEWLINE_Konferansen var resultatl\xc3\xb8s, inntil den tyske delegaten meddelte at Tyskland ikke ville v\xc3\xa6re med f\xc3\xb8r konferansen vedtok at alle nasjoner hadde samme rett til \xc3\xa5 ruste opp. Dette betydde at Tyskland ikke lenger interesserte seg s\xc3\xa5 mye for de andre landenes nedrustning som sin egen opprustning. I oktober 1933 trakk Tyskland seg fra nedrustningskonferansen og meldte seg ut av Folkeforbundet. I november arrangerte tyskerne folkeavstemning med 96\xc2\xa0% oppm\xc3\xb8te hvor 95\xc2\xa0% av stemmene st\xc3\xb8ttet  Hitlers politikk. De andre landenes ettergivenhet skulle vise seg \xc3\xa5 danne et m\xc3\xb8nster som Hitler flere ganger benyttet seg av._NEWLINE_Etter Hitlers maktovertagelse startet han en massiv opprustning, og det var klart at han ikke respekterte Versaillestraktaten, men han ventet til Saaromr\xc3\xa5det hadde gjennomf\xc3\xb8rt en traktatbestemt folkeavstemning i januar 1935 som brakte omr\xc3\xa5det tilbake til Tyskland. I mars samme \xc3\xa5r kunngjorde Hitler at han ikke lengre ans\xc3\xa5 seg bundet av traktatens milit\xc3\xa6re bestemmelser. Frankrike reagerte sterkt p\xc3\xa5 bruddet, mens britene tok det mer med ro. I juni samme \xc3\xa5r inngikk Storbritannia og Tyskland en fl\xc3\xa5teoverenkomst som tillot tyskerne \xc3\xa5 bygge opp en fl\xc3\xa5testyrke som tilsvarte 35\xc2\xa0% av britenes og 100\xc2\xa0% n\xc3\xa5r det gjaldt ub\xc3\xa5ter. I praksis aksepterte britene Tysklands opprustning._NEWLINE_Den 7. mars 1936 marsjerte tyske tropper inn i  Rhinland. Dette medf\xc3\xb8rte ikke andre konkrete reaksjoner enn at Folkeforbundets r\xc3\xa5d kom sammen og konstaterte av tyskerne hadde brutt Versaillestraktaten. Hitler arrangerte folkeavstemning og fikk massiv st\xc3\xb8tte for sin politikk hos folket. Veien til en tysk maktekspansjon l\xc3\xa5 \xc3\xa5pen.\n_START_SECTION_\nTraktaten - et kompromiss\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc2\xabFire Store\xc2\xbb bestod av statsminister David Lloyd George fra Storbritannia, statsminister Georges Clemenceau fra Frankrike, President Woodrow Wilson fra USA og statsminister Vittorio Orlando fra Italia. Under Versailles-traktaten var det vanskelig \xc3\xa5 komme til en felles l\xc3\xb8sning, ettersom de ulike statsoverhodene hadde forskjellige motiver. P\xc3\xa5 grunn av dette ble det sagt at det ble et kompromiss, som ingen likte._NEWLINE_Frankrike hadde lidd st\xc3\xb8rst tap i l\xc3\xb8pet av krigen, og en stor del av den hadde foreg\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 fransk jord. Landet var i ruiner, med mye skade p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt historiske og viktige bygninger og ressurser. Georges Clemenceau \xc3\xb8nsket skadeserstatning fra Tyskland til \xc3\xa5 bygge opp igjen og reparere skadene p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt dem av tyskerne. I alt hadde 750\xc2\xa0000 hus og 23\xc2\xa0000 fabrikker blitt \xc3\xb8delagt, og franskmennene krevde penger til \xc3\xa5 gjenoppbygge et land i ruiner. I 1871 var Frankrike og Tyskland ogs\xc3\xa5 i krig, og Tyskland hadde overtatt det overveiende tysktalende omr\xc3\xa5det i Frankrike, Alsace-Lorraine. Clemenceau \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 forsikre seg mot at et angrep fra Tyskland noensinne skulle skje igjen, og forlangte en demilitarisering av tysk Rhinland, og at ententens styrker patruljerte omr\xc3\xa5det. Dette ble kalt en \xc2\xabterritoriell sikkerhetssone\xc2\xbb. Han \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 en drastisk reduksjon i antall soldater i den tyske h\xc3\xa6ren til et niv\xc3\xa5 som kunne kontrolleres. Som en del av skadeserstatningene \xc3\xb8nsket Frankrike \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll over mange av Tysklands fabrikker._NEWLINE_Ikke bare \xc3\xb8nsket Frankrike \xc3\xa5 straffe Tyskland hardt, de \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 vedlikeholde sitt store imperium og sine kolonier. Mens USA frontet en tro p\xc3\xa5 nasjonal og etnisk selvr\xc3\xa5derett, \xc3\xb8nsket Frankrike og Storbritannia \xc3\xa5 beholde sine verdifulle imperier. Clemenceau representerte i hovedsak det franske folk med sitt \xc3\xb8nske om hevn over den tyske nasjonen. Clemenceau \xc3\xb8nsket ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 beskytte hemmelige traktater og tillate sj\xc3\xb8blokader rundt Tyskland, slik at Frankrike kunne kontrollere handel ut og inn fra den tapende part. Han var det radikale medlemmet av de Tre Store, og ble av den grunn kalt le Tigre \xe2\x80\x93 \xc2\xabtigeren\xc2\xbb._NEWLINE_Storbritannia hadde spilt en tilbakeholden rolle, ettersom landet selv aldri ble invadert. Mange britiske soldater d\xc3\xb8de ved fronten i Frankrike, s\xc3\xa5 det britiske folk \xc3\xb8nsket like mye hevn som franskmennene. Statsminister Lloyd George \xc3\xb8nsket fremdeles store skadeserstatninger, men i mindre grad enn franskmennene. Lloyd George var klar over at om kravene fra Frankrike gikk gjennom, ville Frankrike bli meget mektig i Sentral-Europa, og maktbalansen forskyves. Selv om han ikke \xc3\xb8nsket at dette skulle skje, \xc3\xb8nsket han at Tyskland skulle betale. Lloyd George var ogs\xc3\xa5 bekymret for Woodrow Wilsons forslag om nasjonal selvr\xc3\xa5derett, og i likhet med franskmennene \xc3\xb8nsket han \xc3\xa5 bevare det britiske imperiet. Denne posisjonen utgjorde en del av konkurransen mellom to av verdens st\xc3\xb8rste imperier og deres kamp for \xc3\xa5 beholde dem. I likhet med franskmennene st\xc3\xb8ttet ogs\xc3\xa5 Lloyd George \xc3\xb8nsket om sj\xc3\xb8blokader og hemmelige traktater._NEWLINE_P\xc3\xa5 den annen side hadde Woodrow Wilson et ganske annet syn p\xc3\xa5 hvordan man skulle straffe Tyskland. Han foreslo sine 14 punkter f\xc3\xb8r krigen sluttet, som var mindre harde enn hva franskmennene og britene \xc3\xb8nsket. Siden det amerikanske folk bare hadde v\xc3\xa6rt med i krigen siden april 1917, f\xc3\xb8lte de at de burde komme seg ut av den europeiske sm\xc3\xb8rjen s\xc3\xa5 fort som mulig. Like fullt \xc3\xb8nsket president Wilson \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re en internasjonal ordning som sikret freden. For \xc3\xa5 bevare freden ble det f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 danne en verdensrett skapt \xe2\x80\x93 Folkeforbundet. Tanken bak var at dersom svakere og mer skr\xc3\xb8pelige nasjoner ble angrepet, skulle andre garantere dem beskyttelse mot den aggressive part._NEWLINE_P\xc3\xa5 toppen av dette promoterte Wilson en nasjonal selvr\xc3\xa5derett som oppfordret nasjonene (eller etniske grupper) til \xc3\xa5 tenke, regjere & styre seg selv. Begrepet selvr\xc3\xa5derett fremkalte en \xc3\xb8kt patriotisk f\xc3\xb8lelse i mange land som var eller hadde v\xc3\xa6rt under kontroll av de gamle imperiene, og det fikk ogs\xc3\xa5 mye st\xc3\xb8tte i imperienes hjemland. Selvbestemmelse var og er en kilde til gnisninger mellom ulike etniske grupper rundt i verden, ettersom hver gruppe pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 definere og forbedre sin stilling._NEWLINE_Tilslutningen av mange folk til id\xc3\xa9en om en nasjonal selvr\xc3\xa5derett ble begynnelsen p\xc3\xa5 slutten for imperiene, inkludert det britiske og franske. \xc3\x98nsket om en nasjonal selvr\xc3\xa5derett er delvis grunnen til at s\xc3\xa5 mange nye land er dannet i \xc3\x98st-Europa; Wilson var ikke villig til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke Frankrikea, Italias eller Storbritannias areal. Det var ogs\xc3\xa5 kamper i de \xc3\xb8stlige provinsene av Tyskland, som \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 v\xc3\xa6re lojale mot keiseren, men ikke ville bli del av republikken: det store polske oppr\xc3\xb8ret i Posen-provinsen og tre schlesiske oppr\xc3\xb8r i \xc3\x98vre Schlesien._NEWLINE_Territorielle tilpasninger ble gjort med det m\xc3\xa5l \xc3\xa5 gruppere sammen etniske minoriteter i sine egne stater, frie fra dominans fra de engang mektige imperiene, s\xc3\xa6rlig keiserd\xc3\xb8mmet \xc3\x98sterrike-Ungarn og Det osmanske rike. Hemmelige traktater skulle unng\xc3\xa5s, og Frankrike og Storbritannia godtok motvillig at alle nasjoner skulle nedruste, dette for \xc3\xa5 redusere muligheten for sj\xc3\xb8blokader._NEWLINE_Da Versailles-traktaten var vedtatt, ble Tyskland tvunget til \xc3\xa5 betale ententen 6\xc2\xa0600\xc2\xa0000\xc2\xa0000 britiske pund; overgi alle sine kolonier; godta all skyld for krigen; redusere st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 sine v\xc3\xa6pnede styrker (seks krigsskip, 100\xc2\xa0000 infanterister og intet flyv\xc3\xa5pen); og avst\xc3\xa5 land til en rekke land, inkludert Danmark, Belgia, Frankrike og Polen._NEWLINE_De tre store var ikke kommet til enighet om hvordan de ville straffe Tyskland. Frankrike \xc3\xb8nsket hevn, Storbritannia \xc3\xb8nsket et relativt sterkt \xc3\xb8konomisk produktivt Tyskland som en motvekt til den franske dominansen av det kontinentale Europa, og USA \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 skape varig fred s\xc3\xa5 raskt s\xc3\xa5 mulig, og \xc3\xb8delegge de gamle imperiene. Resultatet var et kompromiss der ingen var forn\xc3\xb8yd. Tyskland var hverken knust eller forn\xc3\xb8yd, noe som ikke f\xc3\xb8rte noe bra med seg verken for Tysklands, Europas eller verdens fremtid.\n_START_SECTION_\nBetydning for utvikling av diplomati\n_START_PARAGRAPH_\nDe to nye ruvende statsakt\xc3\xb8rene p\xc3\xa5 den diplomatiske arena, Sovjetrussland og USA, proklamerte begge en \xc3\xa5pen diplomatisk praksis som var revolusjonerende. \xe2\x80\x9dAlt som m\xc3\xa5 gj\xc3\xb8res, er \xc3\xa5 publisere de hemmelige overenskomstene. Deretter vil jeg stenge butikken,\xe2\x80\x9d sa Trotskij if\xc3\xb8lge tradisjonen, da han overtok det som hadde v\xc3\xa6rt det tsaristiske diplomatiske korps.  Han mente at den nye sosialistiske orden, etter \xc3\xa5 ha satt Europa i brann med propaganda og deretter bekjempet de gamle makthavere, ikke lenger ville trenge kansellier og diplomater til \xc3\xa5 formidle mellom verdensrevolusjonens makthavere. Sovjetisk diplomati utviklet seg raskt langs tre spor: I tillegg til det gamle stat-til-stat diplomatiet kom diplomatiet innen den tredje internasjonale, og det s\xc3\xa5kalte folkediplomatiet, alts\xc3\xa5 appeller fra Sovjet-staten over hodet p\xc3\xa5 kapitalistiske stater, rettet direkte til de kapitalistiske staters arbeidende masser._NEWLINE_Og Woodrow Wilson fulgte opp. I sine ber\xc3\xb8mte 14 punkter inngikk det ett som sto i direkte motstrid til gjeldende diplomatisk praksis, nemlig at freden, og for den slags skyld forholdet mellom stater generelt, skulle bygge p\xc3\xa5 \xe2\x80\x9dopen covenants [\xe2\x80\xa6] openly arrived at\xe2\x80\x9d. At hemmelige overenskomster ikke lenger skulle v\xc3\xa6re tillatt, var n\xc3\xa5 \xc3\xa9n ting. Men tanken om at saksgangen som skulle lede frem til avtaler og overenskomster skulle v\xc3\xa6re offentlig, var revolusjonerende, og kan vel fortsatt f\xc3\xa5 det til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 kaldt nedover ryggen p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de diplomater og politikere._NEWLINE_Som f\xc3\xb8rste amerikanske president noensinne hadde Wilson bestemt seg for \xc3\xa5 forlate landet i sin tjenestetid for \xc3\xa5 reise til Paris. Avgj\xc3\xb8relsen er viktig fordi den markerer at USA var p\xc3\xa5 vei inn i verdenspolitikken. At statsoverhoder selv m\xc3\xb8ttes, var ikke helt nytt. Europas kongehus var og er beslektet og besvogret p\xc3\xa5 kryss og tvers, slik at regenter ofte m\xc3\xb8ttes en famille i forbindelse med sommerbes\xc3\xb8k etc. Man hadde ogs\xc3\xa5 tidligere hatt enkeltm\xc3\xb8ter, for eksempel det mellom tsar Alexander I av Russland og Napoleon ved Tilsit i 1807. Ikke desto mindre peker Wilsons reise frem mot et fenomen som Winston Churchill senere skulle gi navnet summit meetings \xe2\x80\x93 toppm\xc3\xb8ter. Under den kalde krigen skulle toppm\xc3\xb8tediplomati, spesielt mellom statsoverhodene i Sovjetunionen og USA, bli sentrale diplomatiske begivenheter. Forberedelsene er ofte sv\xc3\xa6rt grundige og ressurskrevende, medieoppbudet omkring selve m\xc3\xb8tene er enormt, og effekten p\xc3\xa5 det l\xc3\xb8pende arbeidet kan v\xc3\xa6re betydelige._NEWLINE_Hva akt\xc3\xb8rer angikk, var det nye med det 20. \xc3\xa5rhundrets diplomati at folkene fikk en oppgradert stilling, b\xc3\xa5de som legitimerende innmat i de stater som fortsatt f\xc3\xb8rte diplomatiet, og som mottagere av statlig politikk. De ble tilskuere ikke bare til det som skulle bli hetende toppm\xc3\xb8ter, men ogs\xc3\xa5 til Folkeforbundets arbeid, og de fikk via offentligheten og det hensyn politikere m\xc3\xa5tte ta til dem, en stadig viktigere indirekte tilstedev\xc3\xa6relse i de diplomatiske overlegninger. For Sovjetunionen og USA var folkene alts\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 direkte mottagere av diplomatiske fremst\xc3\xb8t. Dette var nasjonalismens og folkesuverenitetens virkelige inntreden i diplomatisk praksis, dr\xc3\xb8ye hundre \xc3\xa5r etter at de begynte \xc3\xa5 vokse frem som politiske hovedprinsipper i kj\xc3\xb8lvannet av tysk romantikk, fransk revolusjon og Napoleonskriger. Gjennombruddet ble alts\xc3\xa5 i siste fase muliggjort av at det gammeldagse, aristokratiske diplomatiet ble tillagt mye av ansvaret for utbruddet av f\xc3\xb8rste verdenskrig. For datidens diplomater, som var oppdratt i dette gammeldagse diplomatiet, var overgangen meget smertefull. Dette gjaldt ogs\xc3\xa5 dem som tenkte p\xc3\xa5 seg selv som progressive representanter for yrket. Paul Cambon gav for eksempel i 1919 uttrykk for at han daglig angret p\xc3\xa5 at han hadde latt sin s\xc3\xb8nn velge en \xc2\xabd\xc3\xb8ende karriere\xc2\xbb. Man tr\xc3\xb8stet seg med at diplomatisk praksis m\xc3\xa5tte ta etter sosial praksis generelt for \xc3\xa5 ivareta sine funksjoner, og at dette tross alt var en logisk utvikling i \xc2\xabfolkets tidsalder\xc2\xbb._NEWLINE_En av grunnene til skepsisen var at kongress- og konferansediplomatiet truet med \xc3\xa5 bli en permanent del av diplomatisk praksis, og dermed forandret det kvalitativt. Det viktigste som skjedde i Paris, var nettopp at man opprettet Folkeforbundet, og dermed skapte en permanent organisasjon som arena for diplomati. N\xc3\xa5r man snakker om \xc2\xabnytt diplomati\xc2\xbb i samme \xc3\xa5ndedrett som Paris 1919, tenker man p\xc3\xa5 borgerlige ut\xc3\xb8vere (snarere enn aristokratiske), offentlige traktater (snarere enn hemmelige avtaler) og multilateralt diplomati (snarere enn bilateralt). Det var imidlertid et sv\xc3\xa6rt d\xc3\xa5rlig tegn for moderne diplomati at dets kanskje mest h\xc3\xb8yr\xc3\xb8stede tilhenger, president Woodrow Wilson, ikke greide \xc3\xa5 overtale Senatet til \xc3\xa5 melde inn USA i det nyopprettede Folkeforbundet.'