b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Battista Viotti\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nEtter \xc3\xa5 ha flyttet til Torino, ble Viotti i 1770 elev av Gaetano Pugnani, som hadde studert hos Giuseppe Tartini. Fra 1780 til 1782 var Viotti og Pugnani p\xc3\xa5 en lang europaturn\xc3\xa9. Deretter slo Viotti seg ned i Paris der han etter kort tid,  17. mars 1782, debuterte ved Concert spirituel. Til tider sto han i dronning Marie Antoinettes tjeneste. _NEWLINE_Under den franske revolusjonen reiste Viotti til London, hvor han ble medgrunnlegger av Royal Philharmonic Society. I 1798 ble han ble landsforvist, mistenkt for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fransk spion. Samtidens aviser antok at den virkelige \xc3\xa5rsaken var en intrige igangsatt av Viottis underlegne rival, Wilhelm Cramer.  _NEWLINE_Viotti vendte snart tilbake til England og bodde p\xc3\xa5 godset til vennene William og Margaret Chinnery. Han trakk seg tilbake fra det offentlige musikklivet, men holdt mange privatkonserter. I 1811 ble han britisk statsborger. William Chinnery falt \xc3\xa5ret etter i un\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grunn av \xc3\xb8konomisk utroskap, og senere levde Viotti og Margaret Chinnery sammen._NEWLINE_Etter restaurasjonen i Frankrike vendte Viotti tilbake til Paris, dypt forgjeldet etter \xc3\xa5 ha g\xc3\xa5tt konkurs som vinhandler. I et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 nedbetale gjelden, ble han leder av Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre italien de Paris, og fra 1818 til 1821 av Grand Op\xc3\xa9ra de Paris. I 1823 vendte han og Margaret Chinnery tilbake til London der de levde forarmet til han snart avgikk ved d\xc3\xb8den.\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nViotti hadde ikke s\xc3\xa5 mange elever, men ble likevel en innflytelsesrik fiolinist. Han regnes som grunnleggeren av 1800-tallets franske fiolinskole. Han underviste Rodolphe Kreutzer, og August Duranowski, som var et forbilde for Niccolo Paganini. Viottis fiolin ble bygget av Antonio Stradivari i 1709, og har siden f\xc3\xa5tt navnet \xc2\xabViotti Stradivarius\xc2\xbb._NEWLINE_Blant Viottis mest kjente verk finner vi hans tjueni fiolinkonserter, som var en viktig inspirasjon for Ludwig van Beethoven. Viotti har ellers komponert sanger og sonater, og kammermusikkverk for mange ulike besetninger, men de blir lite framf\xc3\xb8rt i dag, til tross for at de i hans samtid var sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6re. Ett av hans s\xc3\xa6rtrekk som komponist var at han brukte italienske sanger som forbilde for tematikken i sin instrumentale musikk.'