b'\n_START_ARTICLE_\nJon Alfred Mj\xc3\xb8en\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nEtter apotekerarbeid p\xc3\xa5 Gj\xc3\xb8vik og R\xc3\xb8ros tok han eksamen i farmasifaget i 1881, hvorp\xc3\xa5 han ble bestyrer p\xc3\xa5 R\xc3\xb8ros. Etter studier i Frankrike, Storbritannia og USA studerte han fra 1892 i Leipzig til doktorgrad i organisk kjemi 1894 p\xc3\xa5 avhandlingen \xc3\x9cber die Polymethacryls\xc3\xa4ure.  I denne perioden utviklet han flere kokainpreparater for legemiddelbruk.  Vel tilbake i Kristiania ble han i 1901 medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.  Fra 1905 drev han sitt eget biologiske laboratorium p\xc3\xa5 Vinderen. Han var ellers sjef for Alkohol- og l\xc3\xa6gemiddelkontrollen 1905\xe2\x80\x931912 og fra 1915 innehaver av Majorstuens apotek i Bogstadveien 50, der han for\xc3\xb8vrig eide hele leieg\xc3\xa5rden som var bygd i 1893.\n_START_SECTION_\nEugenikken\n_START_PARAGRAPH_\nMed den tyske eugeniker Alfred Ploetz (1860\xe2\x80\x931940) som Mj\xc3\xb8en kjente fra Leipzig utviklet Mj\xc3\xb8en id\xc3\xa9er som i 1908 ble lagt frem som \xc2\xabNorske program for rasehygiene\xc2\xbb.  I 1905 hadde han grunnlagt Vindern Biologiske Laboratorium der han forestod det arbeide som ble publisert i flere b\xc3\xb8ker. Mj\xc3\xb8en og Ploetz deltok senere ved stiftelsen av Den internasjonale eugeniske f\xc3\xb8derasjon i 1912, der Mj\xc3\xb8en var mange\xc3\xa5rig visepresident.  Mj\xc3\xb8ens tanker om rasehygiene og bevaring av en nordisk rase, m\xc3\xb8tte mye motstand i Norge, blant andre fra professorene Kristine Bonnevie (1872\xe2\x80\x931948) og Otto Lous Mohr (1886\xe2\x80\x931967) som pekte p\xc3\xa5 feil i metodebruken. Ogs\xc3\xa5 den senere helsepolitiker Karl Evang (1902\xe2\x80\x931981) var negativ, mens man ved regjeringspartiet Venstres landsm\xc3\xb8te i 1914 hadde sett en positiv respons.  Mj\xc3\xb8en startet  tidsskriftet Den Nordiske Race der kona ble mange\xc3\xa5rig redakt\xc3\xb8r.  Han ble og kjent for foredraget \xc2\xabHvad koster minusindividene stat og samfund?\xc2\xbb lagt frem i Stats\xc3\xb8konomisk Forening i 1924.  Han reiste mye internasjonalt for \xc3\xa5 legge frem sine teorier, og tilbrakte blant annet to m\xc3\xa5neder i Roma i 1928 der han gjestet Mussolini. Sammen med broren Alf Mj\xc3\xb8en (1869\xe2\x80\x931956)  og Erling Bj\xc3\xb8rnson (1868\xe2\x80\x931959), foreslo Jon Alfred i 1936 Ploetz til Nobels fredspris.  Mj\xc3\xb8en d\xc3\xb8de i 1939 og hans biologiske stasjon ble nedlagt etter den andre verdenskrig.'