b'\n_START_ARTICLE_\nCarel Frederik Krahmer de Bichin\n_START_SECTION_\nUnge \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nKrahmer (han tok navnet Krahmer de Bichin etter 1815) kom opprinnelig fra fyrsted\xc3\xb8mmet Waldeck-Pyrmont i Tyskland. I januar 1804 begynte han tjeneste som kadett i 2. artilleribataljon i Den bataviske republikk. Han ble forfremmet til sekondl\xc3\xb8ytnant den 29. september 1806 og beordret til det f\xc3\xb8rste beredne artilleriet i bataljonen. Enheten ble samme m\xc3\xa5ned tilknyttet den nederlandske Arm\xc3\xa9e du Nord tilh\xc3\xb8rende Kongeriket Holland (et lydrike under Frankrike) og tok del i marskalk Adolphe \xc3\x89douard Casimir Joseph Mortiers felttog i Svensk Pommern i 1807.._NEWLINE_Krahmers enhet var tilknyttet general Claude Ignace Fran\xc3\xa7ois Michauds 1. divisjon og deltok i slaget ved Friedland i 1807. Etter batteriet gikk tomt for ammunisjon var Krahmers sekspunds kanon den eneste som forsatte \xc3\xa5 skyte, med ammunisjon fra et n\xc3\xa6rliggende fransk batteri. For innsatsen i slaget mottok han senere \xc3\x86reslegionen._NEWLINE_Krahmer deltok i det nederlandsk/danske angrepet p\xc3\xa5 Stralsund 31. mai 1808 hvor hans enhet deltok i en artilleriduell for \xc3\xa5 dekke et angrep fra infanteriet. Han ble forfremmet til l\xc3\xb8ytnant den 8. august 1808._NEWLINE_Etter Krahmer ble ble overf\xc3\xb8rt til feltartilleri ble han forfremmet til kaptein den 31. august 1813. Sammen med resten av den nederlandske arm\xc3\xa9en ble han integrert inn i den franske etter Frankrike annekterte Kongeriket Holland i 1810. Han deltok i det avsluttende felttoget i Tyskland som Napol\xc3\xa9on I f\xc3\xb8rte mot den sjette koalisjonen, ble tatt til fange som en av garnisonen i Dresden og ble satt i krigsfangenskap i Ungarn.\n_START_SECTION_\nSlaget ved Waterloo\n_START_PARAGRAPH_\nEtter frigivelse fra krigsfangenskap i 1814 gikk han i tjeneste for den n\xc3\xa5 uavhengige staten Det forente kongeriket Nederlandene i den s\xc3\xb8rlige delen av arm\xc3\xa9en (dvs. dagens Belgia). Med grad av kaptein fikk han kommando over et batteri beredent artilleri, en del av det kombinerte 7./8. kompani fra det beredne artillerikorps. Batteriet var oppsatt med belgiere. Batteriet var tilknyttet f\xc3\xb8rste brigade under oberst Hendrik Detmers som igjen var underlagt tredje nederlandske divisjon under general David Hendrik Chass\xc3\xa9._NEWLINE_Da slaget begynte var den tredje nederlandske divisjon plassert som reserve p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yre flanke av den britisk-allierte arm\xc3\xa9en under feltmarskalk Arthur Wellesley (hertugen av Wellington). Divisjonen ble etterhvert beordret fremover, bak de britiske troppene til generalmajor Colin Halketts femte brigade. Da general Chass\xc3\xa9 oppdaget nedsatt ildgivning fra en av de britiske batteriene (tydeligvis grunnet mangel p\xc3\xa5 ammunisjon) beordret han Krahmers batteri fremover for \xc3\xa5 overta ildgivningen. De kom p\xc3\xa5 plass bak hulveien, til venstre for Lloyds batteri, hvor Cleeves batteri hadde v\xc3\xa6rt plassert._NEWLINE_Det var da handlingen utfoldet seg som er gjengitt i Jan Hoynck van Papendrechts maleri, med tittelen \xc2\xabDet beredne artilleri kommer p\xc3\xa5 plass\xc2\xbb (nederlandsk: \xc2\xabDe rijdende artillerie komt in stelling\xc2\xbb). De begynte straks \xc3\xa5 beskyte et fransk batteri n\xc3\xa6r La Haye Sainte som beskj\xc3\xb8t det britiske artilleriet fra flanken (engelsk: enfilading the British artillery) og tvang det vekk. Deretter begynte batteriet en kraftig beskytning av en divisjon fra den franske midlere keisergarden. Da oberst Detmers brigade utf\xc3\xb8rte et bajonettangrep p\xc3\xa5 den franske garden kom Krahmers batteri fremover for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte de under veiledning av major Jacques Louis Dominique Baron van der Smissen. Ildgivningen bidro til at angrepet fra den franske keisergarden stoppet opp og br\xc3\xb8t sammen. Under kampen mistet Krahmers batteri 27 mann som d\xc3\xb8de og hadde 21 s\xc3\xa5rede.\n_START_SECTION_\nSenere karri\xc3\xa8re\n_START_PARAGRAPH_\nFor innsatsen i slaget ble Krahmer den 18. juli 1815 utnevnt til ridder av fjerde klasse av Den milit\xc3\xa6re Wilhelmsordenen. Sammen med sitt batteri tok han del i det avsluttende felttoget i koalisjonsstyrkene i det nordlige Frankrike inntil Paris ble erobret. I begynnelsen av 1820-\xc3\xa5rene skrev Krahmer teksten til regimentsangen for det belgisk-nederlandske beredne artilleri._NEWLINE_Den 1. august 1826 ble Krahmer forfremmet til major i det beredne artilleri. Han deltok i den innledende fasen av det nederlandske felttoget for \xc3\xa5 understrykke den belgiske revolusjonen i august 1830. Han d\xc3\xb8de under blodige gatekamper i Brussel den 23. september 1830.'