b'\n_START_ARTICLE_\nVang kirke (Ridabu)\n_START_SECTION_\nInventar\n_START_PARAGRAPH_\nI kirken er et malt portrett av Pihl (med Dannebrogsordenen p\xc3\xa5) utf\xc3\xb8rt av hans slektning Johannes Flintoe. Der finnes ogs\xc3\xa5 et portrett av presten Vincent Stoltenberg Bull, utf\xc3\xb8rt av hans nev\xc3\xb8 Matthias Stoltenberg. Det er ogs\xc3\xa5 portretter av sogneprestene Winsnes, Andersen, Hille, Saxe, Frich, Selmer, Stabell og Smith. Mathias Stoltenberg malte ogs\xc3\xa5 en altertavle (fjernet i 1876) som kopi av altertavlen i S\xc3\xb8ndeled kirke. Stoltenberg ble gravlagt ved kirken._NEWLINE_Orgelet til kirken ble laget av Norsk Orgel- og Harmoniumfabrikk i 1967 og ble restaurert i 2011. Det opprinnelige prospektet er imidlertid beholdt.\n_START_SECTION_\nTidligere kirkebygning\n_START_PARAGRAPH_\nDen gamle kirken p\xc3\xa5 Vang var ogs\xc3\xa5 kjent som Klemenskirken siden den var viet til St. Clemens, sj\xc3\xb8farernes og handelsmennenes skytshelgen. Det er uklart om den tidligere Hamar domkirke var sognekirke eller om de fastboende sognet til Vang. Etter raseringen av Hamar i 1567 var kirken p\xc3\xa5 Ridabu den n\xc3\xa6rmeste._NEWLINE_Den forrige kirken p\xc3\xa5 stedet tok fyr da lynet slo ned i t\xc3\xa5rnet 8. juli 1804, to timer etter gudstjenesten. Bare murene og t\xc3\xa5rnfoten sto igjen etter tre timers brann, en del inventar (s\xc3\xb8lvkalk, oblateske i s\xc3\xb8lv, d\xc3\xb8pefat i s\xc3\xb8lv, s\xc3\xb8lvmugge, to messehagler, to alterduker, to d\xc3\xb8peh\xc3\xa5ndkl\xc3\xa6r) og deler av orgelet ble reddet ut. Det var en korskirke der den midterste delen sto i vest-\xc3\xb8st-retningen. Sammen med t\xc3\xa5rnfoten var den midtre delen den eldste og hadde v\xc3\xa6rt annekskirke for Hamar. Etter at Hamar ble rasert (i 1567) fikk kirken et tilbygg mot s\xc3\xb8r og senere et tilbygg mot nord slik at det ble en korskirke. T\xc3\xa5rnet var 90 alen h\xc3\xb8yt og t\xc3\xa5rnets tak var dekket med tj\xc3\xa6re og bek. De brannskadete murene ble revet i 1805, mens t\xc3\xa5rnfoten ble gjenbrukt. Gerhard Sch\xc3\xb8ning laget en tegning av korskirken i 1775. Den opprinnelig langkirken fikk tilf\xc3\xb8yd en fl\xc3\xb8y p\xc3\xa5 nordsiden i 1675 og en p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden i 1693 - samtidig fikk kirken et v\xc3\xa5penhus i mur til erstatning for det tidligere v\xc3\xa5penhuset i treverk. Stein til utvidelse av kirken ble til dels hentet fra domkirkeruinene p\xc3\xa5 Hamar. Biskop Herman Trulssons likstein fra domkirken skal ha blitt felt inn i veggen. Nes kirke ble kort tid etter utvidet p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te. Tidlig p\xc3\xa5 1700-tallet var Vang kirke i \xc2\xabusedvanlig\xc2\xbb god stand.\n_START_SECTION_\nAnlegg\n_START_PARAGRAPH_\nByggearbeidet tok til i august 1805. Det var stedets sogneprest, Abraham Pihl, som tegnet kirken, og som delvis stod for byggeledelsen. Byggmester Svend Aspaas (da 70 \xc3\xa5r gammel) fra R\xc3\xb8ros overtok byggeledelsen i 1806 da Pihl var opptatt med \xc3\xa5 skj\xc3\xb8tte sin oppgave som astronomisk observat\xc3\xb8r. If\xc3\xb8lge Imerslund er det ingen tvil om at Pihl sto for den arkitektoniske utformingen. Aspaas kan ha tatt viktige beslutninger om praktiske l\xc3\xb8sninger mens Pihl var p\xc3\xa5 reise. Byggearbeidene ble forsinket av krigen med Sverige i 1808, og deretter samarbeidet Pihl og Aspaas om fullf\xc3\xb8ringen. If\xc3\xb8lge Imerslund m\xc3\xa5 det ha v\xc3\xa6rt en prestasjon \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til den store takkonstruksjonen, som i tillegg til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re over 500 m\xc2\xb2 uten st\xc3\xb8tte er s\xc3\xa5 solid at det trolig kan b\xc3\xa6re det mangedobbelte av tyngden. If\xc3\xb8lge Pihl selv utf\xc3\xb8rte Aspaas arbeidet under Pihls veiledning. Kirken hadde opprinnelig prekestolalter, men er senere ombygd i flere omganger.\n_START_SECTION_\nUtforming\n_START_PARAGRAPH_\nByggverket er en murbygning av pusset naturstein og har med 1000 plasser et av landets st\xc3\xb8rste kirkerom. Det fritthengende taket er 25 meter langt og 21 meter bredt, noe som utgj\xc3\xb8r 540 m\xc2\xb2._NEWLINE_Kirken var i sin tid modell for byggingen av kirkene p\xc3\xa5 Hunn, \xc3\x85mot i Torpa og Jevnaker. Rasmussen (1993) oppgir Abraham Pihl som arkitekt ogs\xc3\xa5 for Jevnaker kirke, selv om Jevnaker kirke ble bygget over 10 \xc3\xa5r etter at Pihl var d\xc3\xb8d. Pihl blir ogs\xc3\xa5 oppgitt som arkitekt for \xc3\x85mot kirke (Nordre Land). Den svenske studenten Sven Nilsson bes\xc3\xb8kte Vang i 1816 og beskrevet bygget som en "stor korskirke", 40 alen lang og 36 alen bred der den "minste list og vinkel er symmetrisk og dannet etter matematiske regler"._NEWLINE_Kirken hadde opprinnelig prekestolalter der prekestolen var plassert rett over alteret, men er senere endret flere ganger. Opprinnelig sto prekestolen h\xc3\xb8yt over alteret under en baldakin som ble b\xc3\xa5ret av fire store s\xc3\xb8yler. Kirkerommet fremst\xc3\xa5r stort og lyst, hadde opprinnelig ikke markert kor. Kirken hadde pulpiturer (innelukkede gallerier) i to etasjer p\xc3\xa5 nordsiden og s\xc3\xb8rsiden av skipet. Utvendig preges bygget av et stort mansardtak med brutte flater og spisse vindusarker. I 1877 ble kirken restaurert og ombygget under ledelse av arkitekt Paul Due. Prekestolalteret og pulpiturene ble tatt ned. I \xc3\xb8stveggen der prekestolalteret hadde st\xc3\xa5tt ble det laget en \xc3\xa5pning mot et tilbygg med nytt, stort kor. \xc3\x85pningen ble gjort spissbuet med profileringer. Prekestolen ble satt p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet av kor\xc3\xa5pningen og tilgjengelig med trapp fra sakristiet Jevnaker, Gamle Hunn og \xc3\x85mot kirker fikk alle prekestolsalter med baldakin tilsvarende Vang kirkes opprinnelige._NEWLINE_I 1877 ble t\xc3\xa5rnet med den flate hjelmen revet, ogs\xc3\xa5 galleri og sakristi ble revet - kor, nytt sakristi, barned\xc3\xa5psrom, nye galleri og nytt t\xc3\xa5rn med spir kom opp. Peter Frederik Wergmanns litografi fra 1836 viser kirken i opprinnelig form. Restaureringen i 1954 ble ledet av Arnstein Arneberg.\n_START_SECTION_\nPresteg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nVang presteg\xc3\xa5rd ligger vis-\xc3\xa0-vis kirken p\xc3\xa5 nedsiden av riksvei 25. Den brukes ikke lenger som presteg\xc3\xa5rd, men inng\xc3\xa5r i omr\xc3\xa5det til Toneheim folkeh\xc3\xb8gskole.'