b"\n_START_ARTICLE_\nMaurits av Nassau\n_START_SECTION_\nBarndom\n_START_PARAGRAPH_\nPrins Maurits var s\xc3\xb8nn av stattholder Vilhelm den tause og dennes andre kone, prinsesse Anna av Sachsen. Han ble d\xc3\xb8pt Moritz August, blant annet oppkalt etter sin morfar, kurfyrst Moritz av Sachsen. Etterhvert ble navnet fornederlandsket til Maurits. F\xc3\xb8r han hadde fylt ett \xc3\xa5r forlot Anna av Sachsen slottet Dillenburg og hun og Maurits m\xc3\xb8ttes aldri igjen._NEWLINE_Da Maurits var liten oppholdt Vilhelm den tause seg regelmessig i Nederlandene der han ledet oppr\xc3\xb8ret. Onkelen Jan av Nassau, ogs\xc3\xa5 kjent som Jan den gamle, oppdro den unge prinsen sammen med sine egne barn. I 1575 flyttet den \xc3\xa5tte \xc3\xa5r gamle Maurits sammen med et av dem, nev\xc3\xb8en Vilhelm Ludvig til Heidelberg der han gikk p\xc3\xa5 skole frem til 1577. Deretter flyttet han til sin far i Nederlandene. I 1582 begynte han \xc3\xa5 studere i Leiden, der hans bror Filip Vilhelm  allerede oppholdt seg. I Leiden traff han Simon Stevin som senere ble hans milit\xc3\xa6re r\xc3\xa5dgiver. Maurits' utdannelse ble betalt av de provinsiale statene av Holland og Zeeland da Vilhelm Is formue hadde blitt brukt opp i de tidlige fasene av det nederlandske oppr\xc3\xb8ret.\n_START_SECTION_\nStattholder\n_START_PARAGRAPH_\n10. juli 1584 ble hans far drept i Delft, og de nederlandske oppr\xc3\xb8rerne mistet terreng. Et \xc3\xa5r senere, p\xc3\xa5 sin atten\xc3\xa5rsdag, overtok Maurits stattholderskapet over Holland og Zeeland etter ham. I prinsippet kunne ikke denne tittelen arves, men siden b\xc3\xa5de de franske og engelske monarkene hadde avvist tilbudet, og ingen annen kunne ta over, tilfalt tittelen Maurits. Han ble i 1587 utnevnt til kaptein-general, h\xc3\xa6rens \xc3\xb8verstkommanderende. Med dette ble Jarlen av Leicester forbig\xc3\xa5tt, og han vendte derfor tilbake til England. I 1590 og '91 ble Maurits stattholder av Gelderland, Overijssel og Utrecht, og etter at Vilhelm Ludvig d\xc3\xb8de, ble han ogs\xc3\xa5 stattholder for Groningen, Drenthe og Friesland._NEWLINE_Etter farens d\xc3\xb8d, utropte han seg selv til Prins av Orange, en tittel som egentlig tilh\xc3\xb8rte hans eldre halvbror Filip Vilhelm, som fra 1568 satt fengslet i Spania. Da Filip Vilhelm d\xc3\xb8de i 1618, var prinse-tittelen virkelig Maurits'.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98verstkommanderende\n_START_PARAGRAPH_\nMaurits' karriere som \xc3\xb8verstkommanderende fikk en vanskelig start. Nederlandenes h\xc3\xa6r var svak og tapte flere slag mot de spanske troppene, men etterhvert greide han i samarbeid med raadspensionaris Johan van Oldenbarnevelt \xc3\xa5 snu denne trenden. Van Oldenbarnevelt tok seg av den politiske delen i forhold til styrerne av Holland og Staten-Generaal, mens Maurits var feltherre. Den f\xc3\xb8rste seiren var gjenerobringen av Axel i 1586, og mellom 1590 og 1600 vant han slag etter slag mens Spanias representant i Nederlandene, Alessandro Farnese, hertug av Parma hadde sin oppmerksomhet rettet mot den franske borgerkrigen. _NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av denne perioden gjenerobret Maurits, ofte i samarbeid med Vilhelm Ludvig, den nord\xc3\xb8stlige delen av Nederlandene fra Spania. I denne prosessen ble \xc3\xa5tte st\xc3\xb8rre byer tatt tilbake og slik ble Nederlandenes areal nesten fordoblet. Den f\xc3\xb8rste store suksessen hadde Maurits da han gjenerobret Breda fra spanjolene i 1590. Han greide \xc3\xa5 smugle 70 mann inn i den beleirede byen i en elveb\xc3\xa5t som fraktet Torv, og p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten overrasket og beseiret han en fem ganger s\xc3\xa5 stor styrke som voktet festningen i byen. _NEWLINE_Sammen med Villem Ludvig reorganiserte han h\xc3\xa6ren, studerte milit\xc3\xa6rhistorie, strategi og taktikk, matematikk og astronomi. I dette viste han seg som en av de beste strategene i sin tid. Maurits organiserte oppr\xc3\xb8ret mot spanjolene til et sammenhengende og vellykket oppr\xc3\xb8r. Han vant flere slag og gjenerobret flere viktige byer og festninger, som Breda i 1590, Steenwijk i 1592 og Geertruidenberg i 1593. Som utgangspunkt under planleggingen og utf\xc3\xb8relsen av disse aksjonene brukte han blant annet beleiringsteoriene som hans milit\xc3\xa6re r\xc3\xa5dgiver og l\xc3\xa6rer, Simon Stevin, hadde satt opp. Festningsbygg var en av Stevins oppgaver som milit\xc3\xa6r ingeni\xc3\xb8r. _NEWLINE_Generelt sett unngikk Maurits feltslag, de to han deltok i var kavalerislagene ved Turnhout (1597) og Nieuwpoort (1600) som ga ham milit\xc3\xa6r ber\xc3\xb8mmelse og aktelse i Europa. Dessverre bidro ikke hans suksess til at huset Orange fikk st\xc3\xb8rre respekt blant de kongelige i Europa. Stattholderskapet kunne ikke nedarves og var dermed mindre verd for dem enn en trone. Bakgrunnen for slaget ved Nieuwpoort i dagens Belgia var at Van Oldenbarnevelt hadde sendt ham til Dunkerque for \xc3\xa5 sl\xc3\xa5 kaperne som opererte der. Maurits var meget negativ til denne operasjonen, men reiste likevel. P\xc3\xa5 stranden ved Nieuwpoort kom det til kamper mellom Nederlandenes styrker og en spansk h\xc3\xa6r under hertug Albrechts kommando. Dette slaget vant Maurits knepent og etter dette bar han nag til Van Oldenbarnevelt som hadde utsatt h\xc3\xa6ren for en slik fare.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa5penstillstand og nedgangstider\n_START_PARAGRAPH_\nI 1609 tr\xc3\xa5dte Frankrike opp som megler mellom Spania og Republikken de syv forente Nederlandene. Van Oldenbarnevelt var Nederlandenes leder under forhandlingene. Mot Maurits' r\xc3\xa5d undertegnet han fredsavtalen, som gjaldt i tolv \xc3\xa5r. Maurits var ikke for denne fredsavtalen, han fryktet at Spania ville bruke tiden til \xc3\xa5 forsterke sin milit\xc3\xa6re makt, samtidig som hans egen posisjon som h\xc3\xa6rleder ville v\xc3\xa6re svekket i fredstid. V\xc3\xa5penstillstanden varte fra 1609\xe2\x80\x931621._NEWLINE_Under denne perioden med v\xc3\xa5penhvile br\xc3\xb8t det ut en religi\xc3\xb8s konflikt mellom de remonstrantske tilhengerne av Jacobus Arminius og mot-remonstrantene som var tilhengere av Franciscus Gomarus. Van Oldenbarnevelt tvang gomarianernes reformerte kirke til \xc3\xa5 akseptere arminianerne, og Maurits mente at dette ga katolisismen en \xc3\xa5pning og dermed ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5pning for habsburgernes herred\xc3\xb8mme. Det varte ikke lenge f\xc3\xb8r denne konflikten hadde utviklet seg til en politisk konflikt der regentene (bestyrerne) stod p\xc3\xa5 remonstrantenes side og Maurits p\xc3\xa5 mot-remonstrantenes. I 1619 satte Maurits seg opp mot loven p\xc3\xa5 flere steder i Nederlandene da han byttet ut pro-arminianske bystyrer med anti-arminianske. Dette, ved siden av uenighet mellom dem med hensyn til finansieringen av h\xc3\xa6ren og marinen og generell krigsf\xc3\xb8rsel, f\xc3\xb8rte til at kl\xc3\xb8ften mellom Maurits og Van Oldenbarnevelt ble st\xc3\xb8rre, og endte med at Maurits lot Van Oldenbarnevelt sammen med sine viktigste medarbeidere arrestere. Van Oldenbarnevelt selv ble anklaget for landsforr\xc3\xa6deri og halshugget 13. mai 1619. Etter dette var Maurits Nederlandenes \xc3\xb8verste hersker._NEWLINE_I 1620 ble Maurits stattholder i Groningen og Drente etter at nev\xc3\xb8en Vilhelm Ludvig d\xc3\xb8de. Et \xc3\xa5r senere ble kampen mot Spania gjenopptatt. Maurits var ingen stor statsmann, og van Oldenbarnevelts henrettelse hadde p\xc3\xa5virket Nederlandenes styre i negativ retning. Milit\xc3\xa6rt sett led Maurits flere store tap. Flere av byene Maurits hadde tatt tilbake fra Spania, ble gjenerobret av spanske tropper under Ambrosio Spinolas ledelse. Sammen med en remonstrantsk predikant hadde to av Van Oldenbarnevelts s\xc3\xb8nner, Reinier og Vilhelm, konspirert for \xc3\xa5 drepe Maurits i 1623. De mislyktes. Reinier van Oldenbarnevelt ble halshugget, og Vilhelm flyktet til Brussel. _NEWLINE_Maurits d\xc3\xb8de 23. april 1625 i Den Haag, og halvbroren Frederik Hendrik etterfulgte ham som stattholder og h\xc3\xa6rleder. Det var ingen direkte, offisielt erkjente, arvinger etter Maurits siden han aldri giftet seg. Det er kjent at han fikk tre s\xc3\xb8nner med Margaretha av Mechelen, blant disse var Ludvig av Nassau-Beverweerd. Disse barnas etterkommere ble utnevnt til riksgrever av (Nassau) la Lecq og (Nassau) Beverweerd. Det er kjent at han dessuten ogs\xc3\xa5 hadde barn med Anna van de Kelder og flere andre kvinner. Disse barna fikk ogs\xc3\xa5 lavere titler som for eksempel Herre til Lek. Et av barna var kjent som Vilhelm, bastard av Nassau.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98yen Mauritius som ligger i Indiahavet er oppkalt etter ham. Den ble forsiktig kolonisert av VOC i 1598 og fikk da sitt navn, men ble ikke brukt som handelsstasjon og havn f\xc3\xb8r i 1638, da festningen fort Frederik Hendrik hadde blitt bygget. Denne handelsstasjonen hadde ikke fullt s\xc3\xa5 stor suksess som for eksempel Kappkolonien, som etterhvert ble til S\xc3\xb8r-Afrika."