b"\n_START_ARTICLE_\nNorderhov kirke\n_START_SECTION_\nHistorie og geografi\n_START_PARAGRAPH_\nNorderhov kirke har i historisk tid trolig v\xc3\xa6rt den mest betydningsfulle kirken p\xc3\xa5 Ringerike. Den blir nevnt f\xc3\xb8rste gang i en retterbot for Ringerike utstedt av hertug H\xc3\xa5kon Magnuss\xc3\xb8n, senere kjent som Kong H\xc3\xa5kon V, i 1298. Kirken er trolig anlagt p\xc3\xa5 et tidligere hedensk hov, guden Njords hov, og har f\xc3\xa5tt navn etter dette. Tidligere ble navnet Norderhov (norr\xc3\xb8nt Niar\xc3\xb0arhof) ogs\xc3\xa5 skrevet som Njardarhof og Norderhoug._NEWLINE_At omr\xc3\xa5det der kirken ble anlagt har v\xc3\xa6rt betydningsfullt, vitner den store gravplassen Stavhella p\xc3\xa5 Tanbergmoen om. Den ligger en knapp kilometer nord for kirken og inneholder et tjuetalls gravhauger og en rekke flatmarksgraver, som trolig stammer fra tidsepokene bronsealder, jernalder og vikingtiden. Gravfeltet har aldri v\xc3\xa6rt skikkelig utforsket._NEWLINE_I et slags butt triangel mellom kirken og den forhistoriske gravplassen ligger ogs\xc3\xa5 den tidligere storg\xc3\xa5rden Tanberg, n\xc3\xa5 delt i \xc3\x98vre- og Nedre Tanberg. G\xc3\xa5rden var lendmannsg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 1200-tallet og blir blant annet nevnt av Snorre Sturlasson i Heimskringla, som Tornberg. P\xc3\xa5 denne g\xc3\xa5rden har det ogs\xc3\xa5 st\xc3\xa5tt ei kirke, men det er uklart om det var ei lita stavkirke eller ei steinkirke. Kirken blir imidlertid nevnt i en kunngj\xc3\xb8ring av H\xc3\xa5kon V i 1304, da som et kapell Tanbergmennene hadde bygget seg til. Kirka var trolig uansett ei privat kirke, og iflg. kongen var det \xc2\xabh\xc3\xa6ghendis huus\xc2\xbb sv\xc3\xa6rt forfallent, samtidig som han erkl\xc3\xa6rer at alt inventar skulle legges til Mariakirken i Oslo. Man skal her huske p\xc3\xa5 at Tanberg-\xc3\xa6tten var kommet i konflikt med kongehuset p\xc3\xa5 denne tiden. I 1743 nevner ogs\xc3\xa5 fogd Ivar Wiel kirken, eller rettere sagt restene av den. Han sier: \xc2\xab... Paa Gaarden findes Grunden af en grundmuret Bygning i en temmelig Circumferance og mange stykker av Tag- og Mursten ...\xc2\xbb, hvilket skulle bety at han mente kirken m\xc3\xa5tte ha v\xc3\xa6rt ei steinkirke._NEWLINE_Omkring tre kilometer s\xc3\xb8r for kirken ligger ogs\xc3\xa5 den gamle \xc2\xabkongsg\xc3\xa5rden\xc2\xbb Stein, kjent som sete for Halvdan Svarte, far til Harald H\xc3\xa5rfagre. Siden sete for Sigurd Syr, stefar til Hellig Olav og far til Harald Hardr\xc3\xa5de. Ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Stein har det st\xc3\xa5tt ei mindre (privat) kirke, bygget over samme lest som Norderhov kirke, og ruinene etter denne st\xc3\xa5r der fortsatt. Stein kirkeruin og Norderhov kirke dateres gjerne samtidig. De er ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa5 like konstruksjonsmessig at mange eksperter mener de m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re bygget av samme h\xc3\xa5nd (mester)._NEWLINE_I 1817 dukket det opp en runestein p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden H\xc3\xb8nen, like ved kirken. Steinen, som siden fikk navnet H\xc3\xb8nensteinen, var trolig fra 1000-tallet, men den har dessverre siden forsvunnet. Den ble imidlertid avtegnet i 1823 av antikvar L. D. Kl\xc3\xbcwer f\xc3\xb8r den forsvant noen \xc3\xa5r etter. Kunstneren Harald Vibe (1877\xe2\x80\x931965) skrev en artikkel om denne steinen, p\xc3\xa5 side 30 i det lokalhistoriske tidsskriftet Heftet Ringerike i 1954.\n_START_SECTION_\nBygningshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKirken ble opprinnelig bygget som langkirke av stein i ca. 1170. Byggingen kan ha sammenheng med opprettelsen av Hamar bisped\xc3\xb8mme i 1153, som kirkene p\xc3\xa5 Ringerike da ble lagt til. Trolig ble den en s\xc3\xa5kalt tridjungkirke i et geografiske omr\xc3\xa5det som samsvarer med grensene til Ha\xc3\xb0afylki, alts\xc3\xa5 en av tre hovedkirker i dette distriktet. Det m\xc3\xa5 imidlertid tillegges at det ikke eksisterer samtidig dokumentasjon som kan bekrefte dette, men samtidig praksis fra andre fylker eller fylkeslignende omr\xc3\xa5der bekrefter praksisen. Trolig var Nikolaikirken p\xc3\xa5 Gran og Hoff kirke p\xc3\xa5 Toten de to andre tridjungkirkene. I s\xc3\xa5 m\xc3\xa5te ble det ogs\xc3\xa5 bygget en sommerresidens for Hamarbispen p\xc3\xa5 Stor\xc3\xb8en g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Stor\xc3\xb8ya i Tyrifjorden, der rester etter klosterkjellere fortsatt finnes. Under kirken er det ogs\xc3\xa5 funnet rester etter minst ett tidligere byggverk, kanskje b\xc3\xa5de ei tidligere kirke i tre og et gammelt hedensk bygg._NEWLINE_Noen har ment at vestt\xc3\xa5rnet ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 1300-tallet, samtidig som skipet kan ha blitt noe forlenget mot vest. Andre mener  det er opprinnelig, i det murerarbeidene i t\xc3\xa5rn og skip er n\xc3\xa6rmest identiske. Det er imidlertid lite sannsynlig at t\xc3\xa5rnet har hatt spir, siden det var mest vanlig med skr\xc3\xa5tak._NEWLINE_T\xc3\xa5rnhjelmen, som har et oktogonalt spir, ble trolig f\xc3\xb8rst gjort i 1581 eller, mer sannsynlig, i 1622, da den den \xc3\xb8vre delen av t\xc3\xa5rnet enten ble ombygd eller nyoppf\xc3\xb8rt. Samtidig med endringene av t\xc3\xa5rnet i 1622 er det ogs\xc3\xa5 framsatt en teori om at vindfl\xc3\xb8yen (ogs\xc3\xa5 kalt skipsfl\xc3\xb8y), n\xc3\xa5 kjent som Norderhovfl\xc3\xb8yen (datert til ca. 1300), ble fjernet fra kirken og anbragt p\xc3\xa5 presteg\xc3\xa5rden, n\xc3\xa5 Ringerikes Museum, der originalen fortsatt oppbevares._NEWLINE_I t\xc3\xa5rnet, som har fire par med rundbueglugger, henger det tre kirkeklokker, hvorav den ene var spesielt gammel og har f\xc3\xb8lgende inskripsjon p\xc3\xa5 latin: ME DEDIT ECCE NORDF SIGVARDUS AMORE QVI MANET HAMARIE PSUL VIRTUTIS HONORE. Oversatt til norsk skulle det bli omtrent slik: Meg skjenket Sigurd til Norderhovs kirke av kj\xc3\xa6rlighet, han lever som biskop p\xc3\xa5 Hamar, aktet som en bra mann. Sigurd var biskop p\xc3\xa5 Hamar i \xc3\xa5rene 1381\xe2\x80\x931418, noe som kan passe med teorien om at vestt\xc3\xa5rnet eller deler av det ble bygget p\xc3\xa5 1300-tallet, og da kanskje i l\xc3\xb8pet 1380-tallet eller 1390-tallet. I 2006 sprakk denne klokken og den ble flyttet til et klokket\xc3\xa5rn ved Ringerike museum rett ved kirken. Den andre av klokkene ble omst\xc3\xb8pt i 1777 av E. R\xc3\xb8ning i Christiania. Den tredje av klokkene, som ogs\xc3\xa5 er den minste av dem, ble laget av M. C. Trochell i K\xc3\xb8benhavn og ble omst\xc3\xb8pt i 1767 og 1881._NEWLINE_I spiret over vestt\xc3\xa5rnet henger det ei kule n\xc3\xa6r toppen. Der skulle if\xc3\xb8lge sagnet presten Daniel Ramus ha etterlatt et brev til sine etterkommere, som blant skulle inneholder opplysninger om da han kj\xc3\xb8pte kirken av danskekongen, de byggearbeider som ble utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 kirken under ham, og mer generelle opplysninger om slekten hans. Denne kulen ble \xc3\xa5pnet under en restaurering i 1834, og der fant man hva sagnet sa. Nytt tak p\xc3\xa5 spiret ble lagt i \xc3\xa5rene 1722\xe2\x80\x931727 og var gjort av byggmester Hans Olsen Haug. Samtidig nevner han ogs\xc3\xa5 en inskripsjon han fant, p\xc3\xa5 en bjelke over kirkeklokkene. Der sto det, med gammel skrivem\xc3\xa5te: Anno 1622. Christofer Mas-s\xc3\xb8n vor mester for dete toren._NEWLINE_Gravkammeret under sakristiet ble innredet p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste halvdel av 1700-tallet, for familien Jonas Ramus. Kirken ble renovert i 1771, 1796 og 1809\xe2\x80\x931810. Skipet ble utvidet mot \xc3\xb8st og fikk nye st\xc3\xb8rre vinduer og nytt lavere tak, korsarmer og nytt kor med apsidal avslutning og to sakristier (et for presten og et for d\xc3\xa5psbarn) i 1881\xe2\x80\x931882. Samtidig ble t\xc3\xa5rnspiret tekket med kobberplater og kirken ble restaurert innvendig. Et nytt gravkapell ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 kirkens nordside i 1910\xe2\x80\x931912. Kirken ble restaurert p\xc3\xa5 nytt i 1926 og 1953\xe2\x80\x931956. Under sistnevnte restaurering ble noen av endringen fra 1881\xe2\x80\x931882 f\xc3\xb8rt tilbake til sin opprinnelige form, blant annet vinduene og taket. Gravkapellet ble erstattet med et nytt i 1967.\n_START_SECTION_\nKonstruksjon\n_START_PARAGRAPH_\nEn oppm\xc3\xa5ling av det middelalderske grunnplanet viser at skipet opprinnelig hadde en st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 ca. 16 x 11,3 meter. Skipet har ogs\xc3\xa5 opprinnelig hatt kor med apsidal avslutning, noe som ellers ikke var like vanlig f\xc3\xb8r ca. 100 \xc3\xa5r senere, og vestt\xc3\xa5rn. Byggearbeidet b\xc3\xa6rer preg av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re gjort av meget dyktige h\xc3\xa5ndverkere, i det konstruksjonsarbeidet i kirken skiller seg klart fra andre kirker med en tilsvarende tidlig datering. Det er mer n\xc3\xb8ye utf\xc3\xb8rt enn vanlig var p\xc3\xa5 den tiden._NEWLINE_Norderhov kirke er murt opp av bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5 kalkstein og r\xc3\xb8dbrun sandstein fra distriktet. Det er n\xc3\xa6rliggende \xc3\xa5 tro at den karakteristiske r\xc3\xb8dbrune sandsteinen kanskje er hentet fra steinbruddet p\xc3\xa5 Ulv\xc3\xb8ya i Steinsfjorden. Da m\xc3\xa5 den v\xc3\xa6re hentet vinterstid og bragt over isen med hest og slede til byggeplassen. Ogs\xc3\xa5 den bl\xc3\xa5gr\xc3\xa5 kalksteinen er trolig hentet fra omr\xc3\xa5det rundt Steinsfjorden. I skipet er murene omkring 1,4 meter tykke og i t\xc3\xa5rnet 1,6 meter._NEWLINE_Steinmaterialt har god kl\xc3\xb8v og er murt som liggere. Kalkstein danner fundamentet i kirken, som over sokkelen for det meste er murt opp av sandstein i alle rette flater. Murflatene har lave skift med gjennomg\xc3\xa5ende skiftegang. I bue\xc3\xa5pninger og hj\xc3\xb8rnekonstruksjoner er det benyttet kalkstein (med innslag av sandstein). Buesteinene i viduene har trolig opprinnelig v\xc3\xa6rt fint tilhogt og har hatt lik h\xc3\xb8yde, men disse gikk tapt under ombyggingen i 1881\xe2\x80\x931882. En slik vindusform, med smyg b\xc3\xa5de ute og inne, er ellers ikke kjent p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, annet enn fra middelalderkirkene i R\xc3\xa5de og Rygge i \xc3\x98stfold, samt fra kirkeruinen p\xc3\xa5 den gamle kongsg\xc3\xa5rden Stein like ved. Trolig ble det ogs\xc3\xa5 benyttet kalkstein i konstruksjonen av middelalderkorets apsidale avslutningen, men dette er tapt.\n_START_SECTION_\nEksteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnrommet har en grunnflate p\xc3\xa5 om lag 13 m\xc2\xb2 og t\xc3\xa5rnet er om lag 20 meter h\xc3\xb8yt. Et lite vindu mot s\xc3\xb8r slipper inn lys forhallen. \xc3\x85pningen mellom forhallen og skipet har en romansk portal. Skipet har en d\xc3\xb8r i veggen mot s\xc3\xb8r._NEWLINE_Utvendig er kirken hvitkalket og har sadeltak over b\xc3\xa5de skipet, tverrskipet og koret, mens den apsidale avslutningen p\xc3\xa5 koret har et kort halvtak som slutter rett av inn mot korveggen. Sakristiet p\xc3\xa5 nordsiden av kirken har skr\xc3\xa5tak. Takene er belagt med r\xc3\xb8d dobbeltkrummet takstein. Vestt\xc3\xa5rnet har h\xc3\xb8yt spir og fire mindre sidespir plassert i hvert hj\xc3\xb8rne av t\xc3\xa5rnhjelmen. B\xc3\xa5de spiret og sidespirene er besl\xc3\xa5tt med plater av kobber. T\xc3\xa5rnet i seg selv er kvadratisk, og klokkerommet har fire par med buede glugge\xc3\xa5pninger, ett par i hver himmelretning._NEWLINE_Vestportalen i t\xc3\xa5rnfoten har doble d\xc3\xb8rer av jern i en murt bue\xc3\xa5pning av kalkstein som f\xc3\xb8rer inn til et v\xc3\xa5penhuset og vestportalen i skipet. Fra v\xc3\xa5penhuset er det ogs\xc3\xa5 trapp opp mot kirkeklokkene i t\xc3\xa5rnet. Skipet har dessuten s\xc3\xb8rportal i vestenden, men denne er ikke i bruk. Det er ogs\xc3\xa5 en portal mot vest i det s\xc3\xb8ndre tverrskipet._NEWLINE_I den opprinnelige delen av skipet er det en sydportal og to vinduer. Sydportalen ble avdekket under restaureringen i 1953\xe2\x80\x931956 og ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re opprinnelig. Det har ogs\xc3\xa5 opprinnelig v\xc3\xa6rt to vinduer i skipet, men de som st\xc3\xa5r der i dag er ikke det. De opprinnelige vinduene forsvant under ombyggingen i 1881\xe2\x80\x931882, da de ble gjort st\xc3\xb8rre. Disse ble imidlertid fjernet igjen under restaureringen i 1953\xe2\x80\x931956, og fors\xc3\xb8kt f\xc3\xb8rt tilbake til en mer opprinnelig form.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r og inventar\n_START_PARAGRAPH_\nInteri\xc3\xb8ret i kirken er n\xc3\xb8ktert. Innvendig er den hvitmalt og har benker av tre i b\xc3\xa5de langskip og tverrskip. Koret har t\xc3\xb8nnehvelvet tak, mens apsiden bak er kuppelhvelvet og danner en halvkuppel. P\xc3\xa5 nordveggen i skipet henger bl.a. to oljeportretter av Anna Colbj\xc3\xb8rnsdatter (ca. 1667\xe2\x80\x931736) og ektemannen Jonas Ramus (1649\xe2\x80\x931718), som var historiker og ble tildelt embedet som sogneprest til Norderhov i 1690._NEWLINE_Prekestolen i Norderhov kirke har himling (gjort i moderne tid) og er fra 1582. Den regnes som en av Norges eldste bevarte prekestoler. Den ble opprinnelig fjernet som \xc2\xabverdil\xc3\xb8st skrap\xc2\xbb under restaureringen og ombyggingen av kirken i 1881\xe2\x80\x931882, men den ble restaurert og satt p\xc3\xa5 plass igjen under restaureringen av kirken i 1953\xe2\x80\x931956. Rundt p\xc3\xa5 stolen st\xc3\xa5r det flere inskripsjoner p\xc3\xa5 latin, blant annet en i toppen og en langs midten. Den midtre lyder slik: FACTUS. EST. HIC. SUGGESTUS. SUPERINT. D. M. IOHANNES. NCOLAI. PR\xc3\x86P. D. NICOLAO. CERVINO. IOHANNE. PET. QVER. PAST. 1582. Dette kan oversettes slik: Denne prekestolen er laget mens Jens Nielss\xc3\xb8n var biskop, Claus Hjort var prost og Hans Pedersen var pastor. 1582. Nederst p\xc3\xa5 prekestolen st\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 inskripsjonen I LAGES\xc3\x98N, som trolig er en referanse til den som gjorde prekestolen, uten at noen vet hvem han var. Tilsvarende prekestoler finnes ogs\xc3\xa5 i Tingelstad kirke p\xc3\xa5 Gran og Skedsmo kirke p\xc3\xa5 Lillestr\xc3\xb8m._NEWLINE_Alteret er fra 1956 og er murt av store kvadre. Alterplaten er av marmor og skal ha tilh\xc3\xb8rt det middelalderske alteret som ble fjernet i 1881. Platen har v\xc3\xa6rt benyttet som d\xc3\xb8rhelle og var blitt avsl\xc3\xa5tt et hj\xc3\xb8rne._NEWLINE_Altertavlen i barokkstil ble trolig gjort i 1682 av den kjente treskj\xc3\xa6reren Johannes Larsen Skr\xc3\xa5stad (1648\xe2\x80\x931700) fra Vang i Hedmark. \xc3\x98verst st\xc3\xa5r Kristus som Salvator Mundi \xe2\x80\x93 Verdens Frelser, flankert av seks til av sine disipler. De fire midtre feltene viser henholdsvis ovenfra og nedover Himmelfareren, Jesus i Getsemane, Oppstandelsen og Korsfestelsen. I nisjene p\xc3\xa5 hver side av de to midtre feltene st\xc3\xa5r fire apostler i hvert sitt felt, der Moses og Aron skiller seg ut som de st\xc3\xb8rste.  I tillegg er St. Laurentius en av figurene.  Dette er en ytterst sjelden fremstillingene av denne helgenen i norsk kirkekunst, og er meget spesiell, siden altertavlen er laget etter reformasjonen._NEWLINE_D\xc3\xb8pefonten er et arbeide i klassisk stil, trolig fra tiden omkring 1800._NEWLINE_Skipet har vestgalleri som er utstyrt med et pipeorgel (kirkeorgel). Det f\xc3\xb8rste orgelet ble opprinnelig gitt i gave av prestefruen Anna Colbj\xc3\xb8rnsdatter omkring 1727. Det skal ha hatt sju stemmer og var ganske sikkert preget av sin barokke samtid. Det ble erstattet av et nytt tysk orgel i 1830. Det hadde opprinnelig fem stemmer og havnet i Tyristrand kirke etter at det ble erstattet av et nytt orgel, bygget av Anders Gulbrandsen Gomn\xc3\xa6s i 1853. Dette orgelet hadde opprinnelig \xc3\xa5tte stemmer, men det ble tilf\xc3\xb8rt to nye stemmer under ombygningen av kirken i 1881\xe2\x80\x931882. Det ble ogs\xc3\xa5 restaurert av Olsen & J\xc3\xb8rgensen Orgelfabrik i Kristiania i 1913, da halvparten av stemmene skal ha blitt byttet ut. Dette ble i sin tur erstattet av et nytt orgel, bygget av J. H. J\xc3\xb8rgensens orgelfabrikk, i 1956. I dette orgelet inngikk seks stemmer fra det gamle orgelet._NEWLINE_I tillegg til ovennevnte er det ogs\xc3\xa5 bevart et stort krusifiks av tre, et r\xc3\xb8kelseskar og en d\xc3\xb8rring (ca. 18\xc2\xa0cm i utvendig diameter), formet som to drager som biter mot festet og er sammenslyngede i halen, fra middelalderen. Disse gjenstandene oppbevares ved Oldsaksamlingen i Oslo.\n_START_SECTION_\nGravkammeret i krypten\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 nordveggen i v\xc3\xa5penhuset i t\xc3\xa5rnfoten henger det ei gravplate til minne om Ramus-slekten. I krypten under sakristiet ble det p\xc3\xa5 begynnelsen av 1700-tallet anlagt et gravkammer for familien Ramus, trolig etter at s\xc3\xb8nnen Daniels d\xc3\xb8de 1727. Han var ogs\xc3\xa5 ordinert som prest og overtok embedet som sogneprest til Norderhov etter sin far._NEWLINE_I 1722 kj\xc3\xb8pte Daniel Ramus (1684\xe2\x80\x931727) b\xc3\xa5de Norderhov sognekirke og de tre annekskirkene i sognet (Haug, Lunder og Viker, med underliggende g\xc3\xa5rder, av kronen, som hadde kommet i alvorlig \xc3\xb8konomisk n\xc3\xb8d etter den langvarige krigen mot svenskekongen Karl XII. For det betalte han 828 riksdaler og 77 skilling, mot lovnad om \xc3\xa5 holde kirkene i ordentlig stand._NEWLINE_N\xc3\xa5r det s\xc3\xa5 ble innredet et gravkammer i krypten under kirken, m\xc3\xa5 man alts\xc3\xa5 forst\xc3\xa5 at dette var for den som eide kirken. Etter s\xc3\xb8nnen Daniels d\xc3\xb8d overtok nemlig enkefru Anna kirkene, og etter henne arvet datterdatteren det hele. Trolig ble s\xc3\xb8nnen Daniel og hans foreldre og s\xc3\xb8sken stedt til hvile i krypten, men i 1866 ble gravkammeret t\xc3\xb8mt for kister. Kun kistene etter det man mener er Anna Colbj\xc3\xb8rnsdatter og ektemannen Jonas Ramus fikk bli st\xc3\xa5ende der, og der st\xc3\xa5r de den fag i dag. Krypen var lenge \xc3\xa5pen for publikum, men er n\xc3\xa5 stengt. I spesielle tilfeller kan folk f\xc3\xa5 lov til \xc3\xa5 komme ned der og kikke p\xc3\xa5 kistene, som etter restaureringen i 1881\xe2\x80\x931882 ble utstyrt med glasslokk. Under restaureringen i 1953\xe2\x80\x931956 ble imidlertid kistene ogs\xc3\xa5 reparert og glasslokkene byttet ut med tette lokk, slik at man ikke lenger kan se de mumifiserte skikkelsene._NEWLINE_I ettertid er det ogs\xc3\xa5 reist tvil om disse skikkelsene faktisk er de personene man har trodd de var. Professor Per Holck tok i 2002 initiativet, til en gang for alle \xc3\xa5 f\xc3\xa5 fastsl\xc3\xa5tt om det er ekteparet Ramus eller ikke som ligger i krypten. En prosjektgruppe fra distriktet s\xc3\xb8kte derfor i 2003 om tillatelse til \xc3\xa5 ta DNA-pr\xc3\xb8ver fra n\xc3\xa5levende etterkommere av Anna Colbj\xc3\xb8rnsdatter for sammenligning med DNA-pr\xc3\xb8ver fra krypten i Norderhov._NEWLINE_I sin konklusjon p\xc3\xa5 de vitenskapelige unders\xc3\xb8kelsene sier Holck at, siden Annas linjer synes \xc3\xa5 stoppe p\xc3\xa5 midten av 1900-tallet, kan man ikke gi en hundre prosent sikker identitet, om det da ikke siden skulle dukke opp etterkommere man ikke kjenner til n\xc3\xa5. Likevel mener Holck at det var s\xc3\xa5 mange kjente trekk ved levningnene i krypen, at han mener \xc3\xa5 kunne si at de er Anna Colbj\xc3\xb8rnsdatter og Jonas Ramus. For Jonas Ramus' vedkommende stemmer ogs\xc3\xa5 tannunders\xc3\xb8kelsen med hans alder da han d\xc3\xb8de. En s\xc3\xa5kalt superimposisjon (digitaliserte bilder gjort delvis gjennomsiktige og f\xc3\xb8rt over hverandre for sammenligning) av portrettbildet av Anna og et fra hennes antatte legeme i krypen stemmer ogs\xc3\xa5 meget godt overens.\n_START_SECTION_\nKirkeg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har egen leggeplass (kirkeg\xc3\xa5rd) som er utvidet flere ganger, b\xc3\xa5de \xc3\xb8stover og nordover. Rundt den gamle delen er det et steingjerde som har portaler mot vest og s\xc3\xb8r. Muren ble omfattende reparert i 1810, da det ogs\xc3\xa5 ble opplyst at den var 118 favner og 1 alen lang (ca. 220 meter). Vestre og \xc3\xb8stre side utgjorde 31 favner og 1\xc2\xbd alen, mens nordre og s\xc3\xb8ndre side var 27 favner og 2 alen lang._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1800-tallet hadde kirkeg\xc3\xa5rden tre innganger. En i vest, en i s\xc3\xb8r og en mot nord. Man antar at alle var overbygget og forsynt med porter. Nordre port kan sees p\xc3\xa5 tegninger av Johannes Flintoe, men ikke p\xc3\xa5 Fr. Borgens maleri fra 1880. Man antar derfor at denne ble fjernet f\xc3\xb8r den tid._NEWLINE_I 1910\xe2\x80\x931912 ble det oppf\xc3\xb8rt en nytt gravkapell i mur nord for kirken, etter tegninger av arkitekt H. Berle. Kapellet var oktogonalt. Dette ble erstattet av nytt og st\xc3\xb8rre rektangul\xc3\xa6rt gravkapell i 1967, ogs\xc3\xa5 i mur. Det nye kapellet ble oppf\xc3\xb8rt like \xc3\xb8st for kirken, etter tegninger av arkitekt Finn Bryn. Det har et maleri p\xc3\xa5 fondveggen gjort av Bjarne Rise. Kapellet fikk ogs\xc3\xa5 et orgel i gave av Follum Fabrikker._NEWLINE_P\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden finnes det ogs\xc3\xa5 en rekke gravminner fra tidligere tider. Det eldste minnet er en middelaldersk gravstein, antagelig fra en barnegrav, som n\xc3\xa5 st\xc3\xa5r like innenfor vestportalen i v\xc3\xa5penhuset i t\xc3\xa5rnfoten. Steinen er \xc2\xabhusformet\xc2\xbb og har markert sokkel langs veggene, der det er innrisset tre rundbuede portaler langs hver langside. P\xc3\xa5 den ene kortveggen er det hugget ut en trekant i relief. Taket er sadltakformet og har fire rader med tydelig uthogde takspon. Gravsteinen er 64\xc2\xa0cm lang, 26,5\xc2\xa0cm bred og 24\xc2\xa0cm h\xc3\xb8y. Typen er ellers kjent fra engelsk gravkunst."