b'\n_START_ARTICLE_\nTilstandsligning\n_START_PARAGRAPH_\nEn tilstandsligning er en matematisk relasjon mellom variable som beskriver et fysisk system i termodynamisk likevekt. Den er en konstitutiv ligning som gir den matematiske sammenhengen mellom to eller flere tilstandsfunksjoner knyttet til stoffet, slike som temperatur, trykk, spesifikt volum og/eller spesifikk indre energi. En tilstandsligning er nyttig for \xc3\xa5 beskrive egenskapene til gasser, v\xc3\xa6sker, faststoffer og blandinger av en eller flere av disse. De kan til og med beskrive det indre av stjerner.\n_START_SECTION_\nOversikt\n_START_PARAGRAPH_\nDen mest vanlige bruken av en tilstandsligning er for \xc3\xa5 beregne tilstanden til gasser og v\xc3\xa6sker. En av de enkleste tilstandsligningene i denne sammenheng er den ideelle gassloven, som er en god tiln\xc3\xa6rmelse for gasser ved lavt trykk og h\xc3\xb8ye temperaturer. Ligningen blir derimot un\xc3\xb8yaktig for h\xc3\xb8yere trykk og lavere temperaturer og klarer ikke \xc3\xa5 forutse kondensasjon fra gass til v\xc3\xa6ske. Derfor er det blir utviklet flere mer n\xc3\xb8yaktige tilstandsligninger for gasser og v\xc3\xa6sker. Det finnes ingen tilstandsligning som med n\xc3\xb8yaktighet kan beregne egenskapene til alle stoffer under alle forhold._NEWLINE_I tillegg til \xc3\xa5 beregne hvordan gasser og v\xc3\xa6sker oppf\xc3\xb8rer seg, finnes det ogs\xc3\xa5 tilstandsligninger for \xc3\xa5 beregne volumet til faststoffer, inkludert overgangen fra en krystallinsk tilstand til en annen. Det fins ligninger som modellerer det indre av stjerner, inkludert n\xc3\xb8ytronstjerner.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet har tatt flere hundre \xc3\xa5r \xc3\xa5 komme frem til tilstandsligningen for gasser. Denne utviklingen har v\xc3\xa6rt sentral i forst\xc3\xa5elsen av gasser som best\xc3\xa5ende av atomer og molekyler og deres egenskaper. Etter at tilstandsligningen for ideelle gasser var etablert for vel over hundre \xc3\xa5r siden, har arbeidet med tilstandsligningen for reelle gasser best\xc3\xa5tt av bruk av statistisk mekanikk kombinert med stadig mer presise m\xc3\xa5linger. Den fulle forst\xc3\xa5else av faseoverganger ble f\xc3\xb8rst etablert i siste halvdel av forrige \xc3\xa5rhundre.'