b"\n_START_ARTICLE_\nAn Lushan-oppr\xc3\xb8ret\n_START_PARAGRAPH_\nAn Lushan-oppr\xc3\xb8ret, ogs\xc3\xa5 kalt An Shi-oppr\xc3\xb8ret (forenklet kinesisk: \xe5\xae\x89\xe5\x8f\xb2\xe4\xb9\x8b\xe4\xb9\xb1, tradisjonell kinesisk: \xe5\xae\x89\xe5\x8f\xb2\xe4\xb9\x8b\xe4\xba\x82, pinyin: \xc4\x80n Sh\xc7\x90 Zh\xc4\xab Lu\xc3\xa0n) fant sted i Kina under Tang-dynastiet, fra 16. desember 755 til 17. februar 763. Det er ogs\xc3\xa5 kjent som Tianbao-oppr\xc3\xb8ret (\xe5\xa4\xa9\xe5\xaf\xb6\xe4\xb9\x8b\xe4\xba\x82) ettersom An Lushan startet det i det fjortende \xc3\xa5r av Tiabao-\xc3\xa6raen. Det er blitt ansl\xc3\xa5tt at oppr\xc3\xb8ret f\xc3\xb8rte til 36 millioner menneskers d\xc3\xb8d p\xc3\xa5 grunn av direkte kamphandlinger, massakre og sult utl\xc3\xb8st av urolighetene.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nAn Lushan var general av ikkekinesisk etnisk bakgrunn; han hadde turkisk-sodgianske forfedre. Han ble utnevnt av keiser Xuanzong til kommandant \xe7\xaf\x80\xe5\xba\xa6\xe4\xbd\xbf for tre garnisoner i nord: Pinglu, Fanyang og Hedong.  Det innebar i praksis at han hadde overkommandoen over alle omr\xc3\xa5der nord for Den gule flod. Med s\xc3\xa5 stor makt over vide omr\xc3\xa5der om kommando over omtrent 164.000 mann begynte An Lushan \xc3\xa5 planlegge oppr\xc3\xb8r. Det var ingen sterke troppestyrker som beskyttet det keiserlige palass, og etter en rekke naturkatastrofer var folket provosert av og misforn\xc3\xb8yd med det ekstravagante Tang-hoffet. For \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 mistanke innyndet han seg hos keiseren p\xc3\xa5 alle m\xc3\xa5ter han kunne, og gikk til og med s\xc3\xa5 langt som \xc3\xa5 kalle seg adoptivs\xc3\xb8nn av keiserens favorittkonkubine Yang Guifei. Slik skjermet han seg fra kritikk, og selv da hovedministeren Yang Guozhong krevde hans avsettelse gikk han fri. (Denne versjonen av hendelsesforl\xc3\xb8pet anfektes av noen historikere.)\n_START_SECTION_\nForl\xc3\xb8p\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16. desember 755 begynte oppr\xc3\xb8ret. An Lushans p\xc3\xa5skudd var at han ville straffe sin plage\xc3\xa5nd Yang Guozhong. Hans h\xc3\xa6r hastet ned fra Fanyang (n\xc3\xa6r Beijing i dagens Hebei), marsjerte langs Keiserkanalen, og erobret innen et \xc3\xa5r byen Luoyang. Der utropte An Lushan seg til keiser av et nytt dynasti som han kalte Det store Yan-dynastiet (\xe5\xa4\xa7\xe7\x87\x95\xe7\x9a\x87\xe5\xb8\x9d). Men han klarte ikke \xc3\xa5 trenge frem til den viktigste keiserlige hovedstad, Chang'an, p\xc3\xa5 grunn av keiserlojale styrker som bevoktet fjellpassene p\xc3\xa5 veien dit. _NEWLINE_Men Yang Guozhong foretok s\xc3\xa5 en alvorlig milit\xc3\xa6r feilvurdering og beordret forsvarstroppene ned fra sine uangripelige stillinger for \xc3\xa5 konfrontere  Ans h\xc3\xa6r i \xc3\xa5pent lende. De ble knust, og dermed l\xc3\xa5 veien \xc3\xa5pen til Chang'an. Xuanzong flyktet til Sichuan med hele sitt hus. P\xc3\xa5 veien, p\xc3\xa5 vertshuset Mawei i Shaanxi krevde Xuanzongs livgarde den inderlig hatede Yang Guozhongs og hans kusines madame Yangs d\xc3\xb8d. Mytteriet truet, og keiseren s\xc3\xa5 seg n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 det, og beordret Yang Guozhongs henrettelse og madame Yangs selvmord. Imens hadde kronprins Li Heng flyktet i motsatt retning, mot  Lingzhou (n\xc3\xa5 Lingwu i Ningxia Hui). Etter at han n\xc3\xa5dde Sichuan abdiserte Xuanzong til fordel for kronprinsen._NEWLINE_Denne (tredje eller fjerde) s\xc3\xb8nn av Xuanzong, n\xc3\xa5 kalt Suzong, ble s\xc3\xa5 erkl\xc3\xa6rt keiser, selv om en annen gruppe konfucianske mandariner fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 utrope en annen av prinsene i Jinling (i dag Nanjing). En av  Suzongs f\xc3\xb8rste tiltak som keiser var \xc3\xa5 beordre generalene Guo Ziyi og Li Guangbi som ansvarshavende for kampen mot oppr\xc3\xb8rerne. Etter mye om og men bestemte de seg for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re bruk av leiesoldater fra en utbrytergruppe av den tyrkiske tujuestammen, nemlig huihestammen (forfedrene til dagens uighurer). Med deres hjelp gjenerobret de keiserlige styrke b\xc3\xa5de Chang'an og Luoyang, men de lot de flyktende oppr\xc3\xb8rerne komme seg unna._NEWLINE_De keiserlige styrke ble hjulpet av indre splid i oppr\xc3\xb8rernes dynasti. An Lushan ble drept av sin egen s\xc3\xb8nn An Qingxu. S\xc3\xb8nnen ble i sin tur drept av en underordnet, general Shi Siming.  Shi kunne kort tid etter gjenerobre Luoyang. Men s\xc3\xa5 ble Shi Siming ogs\xc3\xa5 drept, av sin s\xc3\xb8nn, Shi Chaoyi. Det var da klart at det nye dynastiet ikke var liv laget, og dets troppestyrker begynte gradvis \xc3\xa5 desertere til Tang-h\xc3\xa6ren. Etter \xc3\xa5 ha gjenerobret  Luoyang en nok en gang begikk Shi Chaoyi selvmord (i 763), og dermed var det \xc3\xa5tte \xc3\xa5r lange oppr\xc3\xb8ret over. _NEWLINE_Oppr\xc3\xb8ret spente over tre keiseres regjeringstider; det begynte under keiser Xuanzong og var over under keiser Daizong. Det er blitt ansl\xc3\xa5tt at oppr\xc3\xb8ret f\xc3\xb8rte til 36 millioner menneskers d\xc3\xb8d p\xc3\xa5 grunn av direkte kamphandlinger, massakre og sult utl\xc3\xb8st av urolighetene. Hvis dette er riktig, m\xc3\xa5 man vente helt til annen verdenskrig for en blodigere krig (over 62 millioner d\xc3\xb8de).\n_START_SECTION_\nKonsekvenser\n_START_PARAGRAPH_\nTang-dynastiet var etter oppr\xc3\xb8ret bare en skygge av seg selv. Ettersom mange av oppr\xc3\xb8rerne var blitt ben\xc3\xa5det og noen til og med gitt egne garnisoner under sin kommando var det ikke lenger mulig \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re et s\xc3\xa5 sentraldirigert styre som tidligere. Ogs\xc3\xa5 i nabofolkenes \xc3\xb8yne var Tang-dynastiets prestisje svekket, og det kom til nye raid p\xc3\xa5 tang-byene. I en kort periode i 764 var Tang-Kina til og med okkupert av tibetanernes h\xc3\xa6rer. _NEWLINE_Oppr\xc3\xb8ret var selve vendepunktet i Tang-dynastiets historie. Under de neste 144 \xc3\xa5r av dets eksistens var det n\xc3\xa6rmest bare p\xc3\xa5 papiret at det regjerte."