b'\n_START_ARTICLE_\nUtjevningsmandat\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nDet politiske valgsystemet ved stortingsvalg har flere ganger f\xc3\xb8rt til en skjev fordeling mellom partiene. Dette skyldes at valgoppgj\xc3\xb8ret skjer fylkesvis, slik at hvis 4\xe2\x80\x935 mandater fra et valgdistrikt (fylke) skal fordeles p\xc3\xa5 7\xe2\x80\x938 partier, kan det ikke bli en mandatfordeling som fullt ut representerer de stemmeberettigetes stemmer. Flere partier kan derfor ikke bli representert. For \xc3\xa5 rette p\xc3\xa5 dette ble det i 1989 innf\xc3\xb8rt en ordning med \xc3\xa5tte utjevningsmandater._NEWLINE_For at et parti skal kunne f\xc3\xa5 et utjevningsmandat m\xc3\xa5 det ha passert en sperregrense, det vil si oppn\xc3\xa5dd en oppslutning p\xc3\xa5 minst fire prosent p\xc3\xa5 landsbasis (Grunnloven \xc2\xa7\xc2\xa059). Det er derimot ingen sperregrense for valget av distriktsrepresentantene._NEWLINE_Fra og med stortingsvalget 2005 ble det innf\xc3\xb8rt ett utjevningsmandat fra hvert fylke, og den gamle ordningen med \xc3\xa5tte utjevningsmandater fordelt p\xc3\xa5 hele riket falt bort. _NEWLINE_Det velges dermed 169 stortingsrepresentanter: 150 som distriktsrepresentanter og 19 som utjevningsrepresentanter._NEWLINE_Ordningen med utjevningsmandater kan medf\xc3\xb8re at et parti som oppn\xc3\xa5r lav oppslutning i et fylke likevel mottar et utjevningsmandat der p\xc3\xa5 grunn av oppslutningen i resten av landet. Ved valget i 2005 fikk Venstre 5,9 prosent av stemmene p\xc3\xa5 landsbasis og fikk i alt 10 mandater, hvorav fire utjevningsmandater. Ett av Venstres utjevningsmandater gikk til Finnmark, hvor representanten Vera Lyskl\xc3\xa6tt ble valgt inn selv om partiet i fylket kun mottok 826 stemmer, eller 2,2 prosent av stemmene. Med andre ord ble Lyskl\xc3\xa6tt innvalgt av Venstres velgere i andre fylker enn Finnmark \xe2\x80\x93 partiet hadde et stort antall reststemmer i det sentrale \xc3\xb8stlandsomr\xc3\xa5det som virket inn her. H\xc3\xb8yre mottok til sammenligning 3\xc2\xa0439 stemmer i Finnmark, en oppslutning p\xc3\xa5 9,3 prosent og l\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmest til \xc3\xa5 vinne et mandat (Sosialistisk Venstreparti l\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmest til \xc3\xa5 tape sitt mandat, med 4\xc2\xa0768 stemmer), men mistet likevel sitt ene finnmarksmandat. _NEWLINE_En ordning med utjevningsmandater ved fylkestingsvalgene, for \xc3\xa5 sikre representasjon fra alle kommuner i et fylke, ble praktisert fra 1975 til 1999.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nFra og med 1970 brukes et lignende system med utjevningsmandater ved valg til Sveriges riksdag og til landstingene (de svenske fylkestingene). Derimot er det en sperregrense p\xc3\xa5 fire prosent til Riksdagen, og en grense p\xc3\xa5 tre prosent til landstingene. Siden 1976 er det 39 utjevningsmandater i riksdagsvalget.'