b'\n_START_ARTICLE_\nAndreas Baader\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nBaader vokste opp med sin mor, Anneliese. Hans far, arkivaren Berndt Baader, forsvant ved \xc3\x98stfronten henimot slutten av andre verdenskrig og det ble aldri funnet ut av hva som skjedde ham. Baader gjorde i ten\xc3\xa5rene oppr\xc3\xb8r og valgte blant annet \xc3\xa5 ikke konfirmere seg og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 overbevise sin mor \xc3\xa5 slutte \xc3\xa5 feire jul. Han var en br\xc3\xa5kmaker i skolen og kom senere i klammeri med loven i M\xc3\xbcnchen. Dette var en av faktorene til at han p\xc3\xa5 begynnelsen av 1960-tallet flyttet til Vest-Berlin. Han slapp \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re milit\xc3\xa6rtjeneste._NEWLINE_Baader begynte snart \xc3\xa5 bevege seg innen studentkretser, uten \xc3\xa5 selv noensinne studere videre, og kom snart inn i den protestbevegelse som vokste frem blant studentene. Baader gjorde seg bemerket ved \xc3\xa5 ville g\xc3\xa5 til angrep med attentater. Det var ogs\xc3\xa5 da han traff sin livsledsagerske Gudrun Ensslin.\n_START_SECTION_\nVoldsaksjoner\n_START_PARAGRAPH_\nI 1968 satte han fyr p\xc3\xa5 et varehus i Frankfurt am Main sammen med Gudrun Ensslin, Thorwald Proll og Horst S\xc3\xb6hnlein. De ble alle d\xc3\xb8mt til tre \xc3\xa5rs tukthus, men Baader ble l\xc3\xb8slatt i p\xc3\xa5vente av ankebehandlingen, og gikk under jorden i 1969, da dommen ble rettskraftig. Han ble arrestert \xc3\xa5ret etter, men samme \xc3\xa5r befridde Ulrike Meinhof, Irene Goergens, Ingrid Schubert og en annen ukjent gjerningsperson ham fra fangenskapet. Aksjonen, der Meinhof fikk m\xc3\xb8te Baader i Deutsches Zentralinstitut f\xc3\xbcr soziale Fragen under p\xc3\xa5skudd av \xc3\xa5 skulle skrive en bok, blir gjerne regnet som RAFs f\xc3\xb8dsel. En av de ansatte ved instituttet ble skutt og sterkt skadet under aksjonen. Sammen med rundt 20 andre etters\xc3\xb8kte venstreekstremister reiste Baader til Jordan for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 milit\xc3\xa6r trening av den palestinske organisasjonen Fatah._NEWLINE_I 1972 deltok Baader i fem bombeangrep som drepte fire og s\xc3\xa5ret over 50, samt i en rekke bankran i Vest-Tyskland. Han var p\xc3\xa5 det tidspunktet en av Tysklands mest etters\xc3\xb8kte terrorister. 1. juni 1972 ble han, sammen med RAF-medlemmene Jan-Carl Raspe og Holger Meins, arrestert etter en skuddveksling i Frankfurt. 28. april 1977 ble han, etter en rettssak som hadde vart i nesten to \xc3\xa5r, d\xc3\xb8mt til livsvarig fengsel._NEWLINE_Med en gisselaksjon ved den vesttyske ambassaden i Stockholm i 1975, samt bortf\xc3\xb8ringen av Hanns-Martin Schleyer, som var president for den vesttyske arbeidsgiverorganisasjonen, og den parallelle kapringen av Landshut i 1977, fors\xc3\xb8kte RAF og en palestinsk organisasjon \xc3\xa5 presse den tyske regjeringen til \xc3\xa5 l\xc3\xb8slate Baader og andre terrorister fra fengsel. Regjeringen Schmidt valgte \xc3\xa5 ikke gi etter for kravene. Om morgenen den 18. oktober 1977 ble Andreas Baader funnet skutt p\xc3\xa5 cellen sin i Stammheim-fengselet. Rettsmedisineren fastslo at han hadde beg\xc3\xa5tt selvmord. P\xc3\xa5 den ytterligg\xc3\xa5ende venstresiden var det likevel en vanlig konspirasjonsteori at han ble myrdet av myndighetene, noe som f.eks. kommer til uttrykk i Odd Nerdrums kjente maleri: Mordet p\xc3\xa5 Andreas Baader.'