b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98rken\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98rken er landomr\xc3\xa5der som over tid har sv\xc3\xa6rt lite nedb\xc3\xb8r, og som derfor har veldig t\xc3\xb8rt klima samt begrenset grunnlag for plantevekst og dyreliv. Verdens st\xc3\xb8rste varme \xc3\xb8rkener er Sahara, Gobi og Kalahari, avhengig av hva som defineres som \xc2\xab\xc3\xb8rken\xc2\xbb. Verdens st\xc3\xb8rste kalde \xc3\xb8rken er Antarktika. Dersom man benytter definisjonen som kun er avhengig av nedb\xc3\xb8rsmengde vil ogs\xc3\xa5 polene defineres som \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der, og disse dekker begge et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de enn Sahara.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98rkenklima\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98rkener kan defineres som omr\xc3\xa5der som mottar en \xc3\xa5rlig nedb\xc3\xb8r p\xc3\xa5 mindre enn 250 mm, eller som omr\xc3\xa5der hvor mer vann fordamper enn det som faller som nedb\xc3\xb8r. I K\xc3\xb6ppens klimaklassifiseringssystem er \xc3\xb8rkener klassifisert som BWh (varm \xc3\xb8rken) eller BWk (temperert \xc3\xb8rken). I Thornthwaites klimaklassifiseringssystem blir \xc3\xb8rkener klassifisert som t\xc3\xb8rre megatermiske klimaer.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98rkentyper\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste \xc3\xb8rkenene ligger rundt vendesirklene, der h\xc3\xb8ytrykkene dominerer. Man skiller mellom kalde og varme \xc3\xb8rkener. De kalde finnes i de indre kontinentene i tempererte str\xc3\xb8k. Varme \xc3\xb8rkener finner vi i tropiske og subtropiske str\xc3\xb8k. Det finnes flere \xc3\xb8rkenkategorier; stein\xc3\xb8rken, sand\xc3\xb8rken, klippe\xc3\xb8rken og grus\xc3\xb8rken. I tillegg finnes det ogs\xc3\xa5 salt\xc3\xb8rkener, der hvor fordampningen er s\xc3\xa5 stor at overflaten dekkes av salt. Det at noen \xc3\xb8rkener vokser, eller utvider seg, er mange steder blitt et stort problem ettersom jorden da ikke lenger er dyrkbar og husdyrene ikke har beite. For \xc3\xa5 motarbeide dette graver man blant annet vannkanaler og planter tr\xc3\xa6r._NEWLINE_\xc3\x98rkenspredning er trolig for\xc3\xa5rsaket av klimatiske og menneskelige p\xc3\xa5virkninger. Folk som stadig flytter rundt i \xc3\xb8rkenene for \xc3\xa5 la kyrne f\xc3\xa5 beite, kalles nomader.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nI jordhistorien finnes flere perioder med varmt og t\xc3\xb8rt klima. Spesielt fra triastiden er bergartene r\xc3\xb8dlige til r\xc3\xb8dbrune p\xc3\xa5 grunn av \xc3\xb8rkenklimaet p\xc3\xa5 den tiden.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98rkener har et rykte p\xc3\xa5 seg for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re tiln\xc3\xa6rmet uten liv, men i virkeligheten har \xc3\xb8rkener ofte h\xc3\xb8yt biologisk mangfold. \xc3\x98rkenplanter kan deles i to grupper: de som er avhengige av at det av og til forekommer regnskyll og de som er knyttet til grunnvannet. Mange av regnplantene er meget kortlevde. De spirer etter regnet, vokser opp, blomstrer, setter fr\xc3\xb8 og visner, alt i l\xc3\xb8pet av f\xc3\xa5 uker. Etter dette kan fr\xc3\xb8ene kanskje ligge i flere \xc3\xa5r f\xc3\xb8r det neste regnet inntreffer. Andre urter har underjordiske organer som etter regn skyter blader og blomster opp og som etter fr\xc3\xb8modningen visner. Mange busker har kun blader f\xc3\xa5 uker etter regn, men st\xc3\xa5r ellers bladl\xc3\xb8se. Flere planter er knyttet til grunnvannet, idet r\xc3\xb8ttene i den l\xc3\xb8se jorda kan n\xc3\xa5 ned til vannf\xc3\xb8rende lag. Andre igjen kjennetegnes av meget lange r\xc3\xb8tter som kan absorbere vann fra st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der._NEWLINE_Om dagen vil det (de fleste steder) komme mer energi inn fra solen enn det str\xc3\xa5les ut igjen. Om natten er det omvendt. Det betyr at temperaturen vil stige om dagen og falle om natten. Vann kan inneholde mye energi (det har en h\xc3\xb8y varmekapasitet), s\xc3\xa5 hvis det er mye vann i et omr\xc3\xa5de vil temperaturforskjellen mellom natt og dag v\xc3\xa6re mindre. Videre er det en stor energiforskjell mellom vann i v\xc3\xa6ske- og dampfasen, s\xc3\xa5 hvis vannet kan fordampe om dagen vil det kunne overta mye av den overskytende energien og s\xc3\xa5ledes minske temperaturforskjellen ytterligere. Denne energien vil kunne frigj\xc3\xb8res igjen hvis vannet om natten fortettes som dugg. I en \xc3\xb8rken er nedb\xc3\xb8ren typisk mindre enn den potensielle fordampningen og det betyr at der ikke vil v\xc3\xa6re vann nok til \xc3\xa5 begrense temperatursvingningene, og det heller ikke vil v\xc3\xa6re vann nok til en effektiv fotosyntese. Planter tar opp CO\xe2\x82\x82 fra luften til fotosyntese gjennom \xc3\xa5pninger som kalles spalte\xc3\xa5pninger (stomata). N\xc3\xa5r vanntapet gjennom spalte\xc3\xa5pningene blir for stort, lukkes de, og fotosyntesen stopper. _NEWLINE_Blant \xc3\xb8rkenens plantevekster er kaktus nok den best kjente. En kaktus tar opp CO\xe2\x82\x82 gjennom spalte\xc3\xa5pningene om natten og holder disse lukket om dagen. Det reduserer v\xc3\xa6skebehovet drastisk, og gj\xc3\xb8r det mulig for kaktus \xc3\xa5 vokse i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der. Det finners ogs\xc3\xa5 andre planter som er tilpasset et liv i omr\xc3\xa5der med lite vanntilf\xc3\xb8rsel. Disse er p\xc3\xa5 forskjellig m\xc3\xa5te ogs\xc3\xa5 beskyttet mot fordampning. Typiske trekk er sm\xc3\xa5 blader, sterk beh\xc3\xa5ring, voksovertrekk, tykk overhud og andre beskyttelsesmidler. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 i de salteste omr\xc3\xa5dene er saftplanter hyppige. Kalde \xc3\xb8rkener har gress og busker som dominerende vegetasjon. Gress i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der kan rulle inn bladene sine. _NEWLINE_Mange eksempler p\xc3\xa5 konvergent evolusjon har blitt identifisert i \xc3\xb8rkenorganismer, blant annet har kaktuser utviklet seg parallelt uavhengig av hverandre p\xc3\xa5 forskjellige kontinenter.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nDyrelivet i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der er ofte knyttet opp mot planteforekomstene. Der det finnes forhold for planter er det ogs\xc3\xa5 muligheter for dyr \xc3\xa5 overleve. Gjennom evolusjon har flere arter funnet m\xc3\xa5ter \xc3\xa5 leve i de ugjestmilde omr\xc3\xa5dene. Typiske trekk for dyr i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der er kamuflasjefargen, de er ofte gule, brune eller svarte, men en del arter mangler pigment helt. Et annet trekk er at de ofte er nattdyr for \xc3\xa5 kontrollere kroppstemperaturen og begrense behovet for vann.  _NEWLINE_Mange \xc3\xb8rkenen dyr (og planter) viser spesielt klare evolusjon\xc3\xa6re tilpasninger for vannbevaring eller varmetoleranse. Hos flere arter er antallet svettekjertler redusert og i noen tilfeller ogs\xc3\xa5 helt frav\xc3\xa6rende. Torndjevelen kanaliserer duggen som kondenserer p\xc3\xa5 huden til munnen gjennom hygroskopiske spor mellom taggene. Andre \xc3\xb8rkendyr kj\xc3\xb8ler ned ut\xc3\xa5ndet luft i nesen f\xc3\xb8r den pustes helt ut. Fuktigheten beholdes da i nesen og g\xc3\xa5r ikke tapt som vanndamp._NEWLINE_Noen evolusjonstrekk har utviklet seg for \xc3\xa5 beskytte mot de h\xc3\xb8ye temperaturene i \xc3\xb8rkenen. Ofte har dyr som lever i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der tykke skinn eller beskyttende \xc2\xabrustninger\xc2\xbb av skjell eller pigger for \xc3\xa5 verne dem mot sola. Lange ben posisjonerer kroppen godt over bakken for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 direkte kontakt med den glovarme sanden._NEWLINE_Store \xc3\xb8rer, for eksempel de som finnes p\xc3\xa5 afrikanske elefanter, hjelper dyret \xc3\xa5 kj\xc3\xb8le seg ned. Fordi blod\xc3\xa5rene i \xc3\xb8rene er mer eksponert for luft kan blod kj\xc3\xb8les og sirkuleres for \xc3\xa5 senke kroppstemperaturen. Store \xc3\xb8rer kan ogs\xc3\xa5 hjelpe rovdyr som servalen som lytter til sm\xc3\xa5 vibrasjoner i sanden for \xc3\xa5 lokalisere byttedyr n\xc3\xb8yaktig i et milj\xc3\xb8 som ikke er rikt p\xc3\xa5 f\xc3\xb8de.'