b"\n_START_ARTICLE_\nPlanetdefinisjon\n_START_PARAGRAPH_\nDefinisjonen av planeter har v\xc3\xa6rt tema for en intensiv debatt innen astronomien. Til tross for at begrepet planet har eksistert i tusentalls av \xc3\xa5r eksisterte det ikke noen formell definisjon for dette begrepet f\xc3\xb8r 24. august 2006.\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nGjennom historien har ordet planet betydd ulike ting. For de antikke grekerne var det himmellegemer som de s\xc3\xa5 beveget seg, i motsetning til stjernene. De regnet ikke bare det som kalles de fem \xc2\xabklassiske planetene\xc2\xbb Merkur, Venus, Mars, Jupiter og Saturn, men ogs\xc3\xa5 solen og m\xc3\xa5nen. De omtalte syv planeter. Etter disse fikk ukedagene sine navn: s\xc3\xb8ndag var solens dag, mandag m\xc3\xa5nens, tirsdag Mars', onsdag Merkurs, torsdag Jupiters, fredag Venus' og l\xc3\xb8rdag Saturns dag._NEWLINE_Da det heliosentriske verdensbildet utkonkurrerte det geosentriske begynte jorden \xc3\xa5 regnes som en av planetene, og solen ble ikke lenger regnet som en planet. Da Galileo Galilei oppdaget fire av Jupiters m\xc3\xa5ner ble heller ikke m\xc3\xa5nen lengre omtalt som en planet. Ved oppdagelsen av jupiterm\xc3\xa5nene i 1610 og saturnm\xc3\xa5nene Titan i 1655, Iapetus i 1671 og Rhea i 1672 ble de beskrevet som \xc2\xabplaneter\xc2\xbb, ikke m\xc3\xa5ner. M\xc3\xa5ne p\xc3\xa5 den tiden var bare jordens m\xc3\xa5ne._NEWLINE_I 1781 s\xc3\xb8kte astronomen William Herschel etter dobbeltstjerner da han kalte et objekt i stjernebildet Tyren for komet. At dette objektet hadde v\xc3\xa6rt en planet spilte ingen rolle for ham. Planetene hadde siden antikken\xc2\xa0v\xc3\xa6rt de samme syntes han. Men til forskjell fra en komet hadde dette objektet en bane som var nesten sirkul\xc3\xa6r. Objektet ble imidlertid kjent som planet nummer syv: Uranus._NEWLINE_Mellom 1801 og 1807 ble de fire f\xc3\xb8rste asteroidene oppdaget: Ceres, Pallas, Juno og Vesta. Disse fire ble ogs\xc3\xa5 ansett \xc3\xa5 v\xc3\xa6re planeter, og det gikk helt til 1845 f\xc3\xb8r den femte asteroiden Astraea ble oppdaget. Fra 1847 og fremover ble det nesten \xc3\xa5rlig oppdaget nye asteroiden, men disse ble ikke ansett \xc3\xa5 v\xc3\xa6re planeter, og Ceres, Pallas, Juno og Vesta mistet sine planetstatuser._NEWLINE_Uforklarlige uregelmessigheter i Uranus' banebevegelse f\xc3\xb8rte til at Neptun ble funnet i 1846. Pluto ble siden lokalisert i 1930 etter beregninger p\xc3\xa5 en enda mindre uregelmessighet i Neptuns bane. Senere viste det seg at Pluto var for liten til \xc3\xa5 ha for\xc3\xa5rsaket dette, og romsonden Voyager 2 viste at dette kom av en overvurdering av Neptuns masse.\n_START_SECTION_\nVitenskapelig definisjon\n_START_PARAGRAPH_\nFrem til begynnelsen av 1990-tallet fantes det ikke noe egentlig behov for en vitenskapelig, entydig definisjon siden astronomene bare hadde ett objekt som avvek, og det kunne h\xc3\xa5ndteres individuelt._NEWLINE_Etter oppdagelsene av den myriaden av sm\xc3\xa5 verdener utenfor Neptuns bane i 1992 hadde antall objekter steget fra ni til flere dusin. Etter oppdagelsen av den f\xc3\xb8rste eksoplaneten i 1995 hadde antall objekter steget til over hundre. Disse nye oppdagelsene, noen store nok til \xc3\xa5 kunne v\xc3\xa6re stjerner og andre mindre enn v\xc3\xa5r m\xc3\xa5ne, utfordret den r\xc3\xa5dende oppfatningen av hva en planet kunne v\xc3\xa6re._NEWLINE_Problemet med en klar definisjon n\xc3\xa5dde sitt h\xc3\xb8ydepunkt i 2005 da Eris ble oppdaget. Eris var st\xc3\xb8rre enn den minste aksepterte planeten Pluto. Som et svar p\xc3\xa5 dette tilkjennega Den internasjonale astronomiske unionen (IAU) sin beslutning p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let i 2006. If\xc3\xb8lge deres definisjon er en planet et objekt som kretser rundt solen, er tilstrekkelig stor til at gravitasjonen former den til hydrostatisk likevekt i en rund form, og at den har \xc2\xabrenset nabolaget\xc2\xbb for mindre objekter._NEWLINE_Definisjonen p\xc3\xa5 \xc2\xabrenset nabolaget\xc2\xbb anses \xc3\xa5 v\xc3\xa6re at massen av de objektene som har lignende bane rundt solen (m\xc3\xa5ner ikke medregnet) er mye mindre enn selve objektet. Selv om Pluto ikke anses \xc3\xa5 ha en lignende bane som Neptun finnes det et antall objekt kalt plutinoer som har samme banediameter og oml\xc3\xb8pstid som Pluto. Flere av disse objektene har hver for seg masser som tilsvarer et antall prosent av Plutos masse._NEWLINE_De objektene som kretser rundt solen, er runde, men som ikke har \xc2\xabrenset nabolaget\xc2\xbb kalles dvergplaneter. Siden denne definisjonen klassifiserer Pluto som en dvergplanet, har antallet klassiske planeter g\xc3\xa5tt fra ni til \xc3\xa5tte. Denne definisjonen har imidlertid ikke l\xc3\xb8st alle kontroverser, og IAUs beslutning om definisjonen er ikke ukontroversiell._NEWLINE_P\xc3\xa5 sett og vis er imidlertid Plutos tap av planetstatus bare en historisk repetisjon av den gang de fire f\xc3\xb8rste asteroidene Ceres, Pallas, Juno og Vesta mistet sine planetstatuser ca. 150\xc2\xa0\xc3\xa5r tidligere."