b'\n_START_ARTICLE_\nBil\n_START_PARAGRAPH_\nEn bil er en motorvogn som kj\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 minst tre,   oftest fire, hjul og er beregnet til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8res p\xc3\xa5 vei, ikke p\xc3\xa5 skinner, og frakter passasjerer eller gods. Ordet \xc2\xabbil\xc2\xbb kommer fra automobil, fra gresk auto- \xc2\xabselv\xc2\xbb og latin mobil \xc2\xabbevegelig\xc2\xbb, og er et fellesord i de tre skandinaviske spr\xc3\xa5kene. Bil ble foresl\xc3\xa5tt som avl\xc3\xb8serord for automobil i en konkurranse i avisen Politiken i 1902. Antallet biler vokser raskt hovedsakelig i Kina, India og andre nyindustrielle land._NEWLINE_I Norge var de tre st\xc3\xb8rste bilmerkene innenfor personbiler i 2012 henholdsvis Volkswagen, Toyota og Volvo._NEWLINE_I perioden 1939-1960 var import av biler regulert. Etter krigen var det mangel p\xc3\xa5 fremmed valuta. Bruk av valuta til bilkj\xc3\xb8p ble fordelt etter s\xc3\xb8knad, og skulle sikre at de viktigste brukerne ble prioritert. Kj\xc3\xb8pere med egen tilgang til valuta kunne importere fritt. Fra juni 1954 var det fri omsetning av \xc3\xb8steurop\xc3\xa9iske bilmerker, avhengig av den norske fiskeksporten til disse landene, og fra 1957 var det tiln\xc3\xa6rmet fritt salg av Volvo etter en handelsavtale med Sverige. Valutasituasjonen ble gradvis bedre, og fra 1. oktober 1960 opph\xc3\xb8rte alle importrestriksjoner.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen moderne bilen har sitt opphav i eksperimenter med dampdrevne kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer p\xc3\xa5 1700-tallet.  Nicolas-Joseph Cugnot bygde en i 1769 som kunne n\xc3\xa5 hastigheter oppmot 4\xc2\xa0km/h._NEWLINE_Det var den interne forbrenningsmotoren som gjorde det praktisk med selvdrevne kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer. Den tyske oppfinneren Carl Benz fikk ferdig en bensindrevet bil 3. juli 1886 i Mannheim, Gottlieb Daimler og Wilhelm Maybach nesten samtidig i Stuttgart og \xc3\xb8sterrikeren Siegfried Marcus i Wien._NEWLINE_Fram til rundt f\xc3\xb8rste verdenskrig var bilen et h\xc3\xa5ndlagd produkt som de f\xc3\xa6rreste hadde r\xc3\xa5d til. Masseproduksjonen gjorde at stadig flere fikk bedre \xc3\xb8konomi, samtidig som bilene ble billigere. De mange sm\xc3\xa5 bilprodusentene ble nedlagt eller slo seg sammen og endte opp som f\xc3\xa5, men store, selskaper. I tillegg ble de fleste ulike tekniske l\xc3\xb8sninger forkastet, og vi endte opp med bilen som vi kjenner den i dag: Selvb\xc3\xa6rende karosseri, bensin- eller dieselmotor, kraftoverf\xc3\xb8ring til \xc3\xa9n aksel med differensial og fire relativt sm\xc3\xa5 hjul ute i hvert hj\xc3\xb8rne._NEWLINE_Europeiske og amerikanske bilmerker dominerte lenge, men p\xc3\xa5 1970-tallet fikk de sterk konkurranse av japanske bilmerker.\n_START_SECTION_\nMotor\n_START_PARAGRAPH_\nDet er en hel rekke energikilder som brukes til fremdrift p\xc3\xa5 biler. Bensin og diesel er de mest vanlige, men str\xc3\xb8m, hydrogen, gass, biodiesel, etanol, parafin, trykkluft og en kombinasjon av to eller flere av disse (hybrid, bi-fuel eller flexi-fuel) blir ogs\xc3\xa5 benyttet. Likheten er i alle fall at alle har en motor hvor energikilden blir omdannet til fysisk arbeid (fremdrift)._NEWLINE_Den typiske motoren i en personbil i Norge var gjennom mange \xc3\xa5r en \xc2\xabrekkefirer\xc2\xbb, dvs. en firesylindret, vannavkj\xc3\xb8lt bensinmotor opprinnelig med forgasser, siden med elektronisk styrt innspr\xc3\xb8ytning. Opprinnelig var langsg\xc3\xa5ende motormontering og bakhjulsdrift dominerende. Etter hvert er det typiske montering p\xc3\xa5 tvers foran i bilen og drift p\xc3\xa5 forhjulene. I de senere \xc3\xa5rene har salget av biler med dieselmotor passert bensinbiler i Vest-Europa, inkludert Norge._NEWLINE_Den mest typiske girkassen i en moderne personbil i Norge er en femtrinns, manuell kasse. I andre land, og da spesielt USA, er automatiske girkasser nesten ener\xc3\xa5dende i personbiler.\n_START_SECTION_\nStyring\n_START_PARAGRAPH_\nBilens styring best\xc3\xa5r av et ratt som dreier forhjulene i den retning f\xc3\xb8reren \xc3\xb8nsker. I mellom sitter rattstammen med styresnekke eller en tannstang. Styringen kan v\xc3\xa6re servoassistert, det vil si hydraulisk eller elektrisk hjelp til \xc3\xa5 dreie p\xc3\xa5 hjulene.\n_START_SECTION_\nHjuloppheng\n_START_PARAGRAPH_\nHjulopphenget\xc2\xa0p\xc3\xa5 et kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y skal gi\xc2\xa0kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet\xc2\xa0egenskaper som g\xc3\xa5r b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 komfort og kj\xc3\xb8reegenskaper. Hjulopphenget best\xc3\xa5r av fj\xc3\xa6rer,\xc2\xa0st\xc3\xb8tdempere\xc2\xa0og\xc2\xa0stagene\xc2\xa0som forbinder dem._NEWLINE__NEWLINE_Hjulopphenget best\xc3\xa5r av fj\xc3\xa6ring, demping og b\xc3\xa6rende konstruksjon.\n_START_SECTION_\nElektrisk anlegg\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xb8mkilden til det elektriske anlegget best\xc3\xa5r av b\xc3\xa5de et batteri og en generator. Moderne biler har vekselstr\xc3\xb8msgenerator, mens biler fra 60-tallet og eldre finnes ofte med likestr\xc3\xb8msdynamo. Generatoren leverer str\xc3\xb8m s\xc3\xa5 lenge motoren er i gang. Batteriet leverer str\xc3\xb8m n\xc3\xa5r motoren ikke er i gang._NEWLINE_En viktig oppgave er \xc3\xa5 levere str\xc3\xb8m til startmotoren, eller \xc2\xabselvstarteren\xc2\xbb, en elektrisk motor som trekker bilmotoren i gang. Startmotoren kobles over tannhjul til bilens svinghjul. P\xc3\xa5 eldre biler via et bendixdrev, p\xc3\xa5 moderne biler med en  elektromagnet n\xc3\xa5r motoren skal startes. Med et bendixdrev frikobles starmotoren n\xc3\xa5r bilmotoren starter. Med trekkmagnet ligger den inne til en slipper startn\xc3\xb8kkelen. Starteren trekker mye str\xc3\xb8m, 2-300A, gjerne det batteriet kan levere._NEWLINE_Foruten tennplugger, har en moderne bilmotor en mengde elektrisk utstyr, for eksempel elektronisk drivstoffinnspr\xc3\xb8yting, som styres av motorens elektroniske styringsenhet._NEWLINE_Det er p\xc3\xa5 alle biler nyere enn 1940-tallet og oppover standard med tre prim\xc3\xa6re kontrollamper som g\xc3\xa5r igjen i alle bilmodeller. Dette er en bremsekretslampe, en ladelampe og en oljetrykkslampe. Felles regel er \xc3\xa5 stanse bilen og fastsl\xc3\xa5 feilen s\xc3\xa5 fort som mulig uansett hvilken lampe som lyser opp under kj\xc3\xb8ring!_NEWLINE_Bremselampens funksjon kan v\xc3\xa6re todelt: dels lyser den n\xc3\xa5r h\xc3\xa5ndbremsen er trukket til, dels lyser den for \xc3\xa5 varsle feil i bremsesystemet. Eksempler p\xc3\xa5 feil kan v\xc3\xa6re at en bremsekrets er falt ut eller slitte bremseklosser. Vanlig symbol i dag er et sett med bremsesko med et utropstegn imellom: (!)_NEWLINE_Ladelampen lyser opp dersom spenningen fra generatoren blir for lav. P\xc3\xa5 moderne biler indikerer dette en feil, vanligvis r\xc3\xb8ket vifterem. P\xc3\xa5 eldre biler med likestr\xc3\xb8mdynamo inntraff dette ogs\xc3\xa5 ved lavt turtall. Uten generator vil bilens batteri lades ut under kj\xc3\xb8ring. Ved \xc3\xa5 koble ut mest mulig av lys og varmetr\xc3\xa5der kan en kj\xc3\xb8re ca. 30 mil f\xc3\xb8r batteriet er t\xc3\xb8mt. P\xc3\xa5 enkelte bilmerker tjener lade lampa en ekstra funksjon: n\xc3\xa5r motoren er startet \xc2\xablekker\xc2\xbb litt str\xc3\xb8m gjennom ladelampa til generatoren. Denne str\xc3\xb8mmen gir initialstr\xc3\xb8m til feltviklingen i generatoren og f\xc3\xa5r denne igang. En defekt ladelampe vil dermed hverken vise at det er feil eller f\xc3\xa5 igang generatoren. En enkel sjekk er at den skal lyse med tenning p\xc3\xa5 og motor av. Vanlig ikon er figuren av et startbatteri._NEWLINE_Oljetrykkslampen er meget viktig og blir p\xc3\xa5 enkelte modeller ogs\xc3\xa5 komplementert med lydalarm. Om denne lyser under kj\xc3\xb8ring er det ikke tilstrekkelig oljetrykk i motoren. Sm\xc3\xb8resystemet feiler og motoren vil snart havarere. En m\xc3\xa5 snarest stanse motoren. I moderne biler brukes gjerne et symbol formet som en oljekanne for oljetrykklampen.\n_START_SECTION_\nLysutstyr\n_START_PARAGRAPH_\nBillysene h\xc3\xb8rer med til det elektriske opplegget. Alle kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y, inklusive tohjulinger, skal v\xc3\xa6re utstyrt med noen lyspunkter. Disse er dels for \xc3\xa5 gi veilys ved kj\xc3\xb8ring i m\xc3\xb8rke og dels for \xc3\xa5 markere kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yet i forhold til andre veifarende. I tillegg kan der finnes forskjellige ekstra lys med andre funksjoner._NEWLINE_Regler for  lys finnes i veitrafikklov og kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yforskrifter._NEWLINE_Hovedlysene er vanligvis bilens kj\xc3\xb8relys, og er delt i n\xc3\xa6r-lys og fjernlys. Enten n\xc3\xa6rlyset eller annet hvitt lys med kilde p\xc3\xa5 minst 20W (gl\xc3\xb8dep\xc3\xa6re-)styrke skal v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 sammen med parkeringslamper (r\xc3\xb8d eller oransje) bakover n\xc3\xa5r bilen er i bevegelse. Tidligere var der regler for hvor sterkt lys en kunne bruke b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 n\xc3\xa6r- og fjernlys, mens en n\xc3\xa5 krever at lyktene ikke skal blende eller sjenere motg\xc3\xa5ende trafikk. Det er ogs\xc3\xa5 lov \xc3\xa5 ha ekstra lyskastere som t\xc3\xa5kelys og kurvelys \xe2\x80\x93 men disse skal ikke brukes slik at de tar m\xc3\xb8rkesynet fra andre._NEWLINE_Retningslys er i dag utelukende blinkende lys, som er oransjegult framover og r\xc3\xb8dt bakfra. Antall blinkpunkter kan variere. I nyere biler finnes etter hvert flere og flere av lysene som lysdioder._NEWLINE_Mange bilfabrikanter utstyrer bilene med ekstra kup\xc3\xa9lys, kart- og leselamper,  bagasjeromslys og lys til hanskerommet i dashbordet, samt t\xc3\xa5kebaklys (p\xc3\xa5budt for bl.a. tyske biler).\n_START_SECTION_\nKarosseri\n_START_PARAGRAPH_\nKarosseriet beskytter bilens passasjerer og systemer mot v\xc3\xa6r og vind.  Det stiver ogs\xc3\xa5 av konstruksjonen.  Moderne personbiler har oftest selvb\xc3\xa6rende karosseri, mens eldre personbiler og lastebiler har separat ramme._NEWLINE_Moderne karosserier har mange sikkerhetstiltak, blant annet deformasjonssoner og ekstra forsterkninger rundt kup\xc3\xa9en.\n_START_SECTION_\nHjul og dekk\n_START_PARAGRAPH_\nHjulet p\xc3\xa5 en moderne bil best\xc3\xa5r som regel av en felg av metall og et dekk, hovedsakelig av syntetisk gummi.  De vanligste konstruksjonene for felgen er av presset st\xc3\xa5l eller st\xc3\xb8pt aluminium. F\xc3\xb8r hadde biler ogs\xc3\xa5 eikehjul. Hjulet er festet med bolter til hjulnavet._NEWLINE_Moderne biler har radialdekk, men inntil 1970-tallet ble en del biler levert med diagonaldekk.  Dekk for gatebruk eller terrengkj\xc3\xb8ring har et m\xc3\xb8nster i s\xc3\xa5len.\n_START_SECTION_\nBremser\n_START_PARAGRAPH_\nBremsene s\xc3\xb8rger for \xc3\xa5 omdanne kinetisk energi (bilens bevegelse) til termisk energi. Denne mekanismen gj\xc3\xb8r at bilen kan sakkes eller stoppes.  Bremsene best\xc3\xa5r av en roterende del, enten en trommel eller en skive, og en ikke-roterende del. P\xc3\xa5 alle moderne biler virker bremsene p\xc3\xa5 alle hjul. En moderne bil har nesten alltid skivebremser framme, ofte bak ogs\xc3\xa5. H\xc3\xa5ndbrekket kan ha egne tromler bak hvis bilen har skivebremser bak._NEWLINE_For \xc3\xa5 \xc3\xb8ke bremseeffekten ved moderat pedaltrykk er alle moderne biler utsyrt med en bremsekraftforsterker. Denne utnytter undertykket i manifolden. N\xc3\xa5r bremsepedalen trykkes inn, vil bremskraftforsterkeren gi \xc3\xb8ket kraft p\xc3\xa5 bremsene. Bremsekraftforsterkeren kom med skivebremsene som trenger mer kraft enn de tidligere trommelbremsene.'