b'\n_START_ARTICLE_\nStiftsg\xc3\xa5rden\n_START_SECTION_\nPal\xc3\xa9et oppf\xc3\xb8res\n_START_PARAGRAPH_\nStiftsg\xc3\xa5rden ble reist i \xc3\xa5rene 1774-1778 av geheimer\xc3\xa5dinne, enkefru Cecilie Christine von Sch\xc3\xb8ller. Hun var datter av kommanderende general nordenfjells, Johan Friedrich Fr\xc3\xb8lich, og hans hustru Hilleborg von Wettberg, med et imponerende anegalleri i dansk h\xc3\xb8yadel._NEWLINE_Hun giftet seg i 1742 med etatsr\xc3\xa5d og kammerherre Stie T\xc3\xb8nsberg Sch\xc3\xb8ller, som tidligere hadde v\xc3\xa6rt gift med en s\xc3\xb8ster av den rike Thomas Angell. En del av Angell-formuen havnet dermed hos Sch\xc3\xb8llers. Da Cecilie selv ble enke i 1769, fikk hun en stor arv etter mannen. To \xc3\xa5r senere d\xc3\xb8de hennes mor generalinnen og etterlot henne sin store \xc2\xabGeneralsg\xc3\xa5rd\xc2\xbb i Munkegaten, og enda flere penger. F\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere kj\xc3\xb8pte hun opp flere tilst\xc3\xb8tende eiendommer for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 nok areal til sitt ambisi\xc3\xb8se byggeprosjekt. G\xc3\xa5rden fikk i 1777 byens h\xc3\xb8yeste branntakst, 7\xc2\xa0500 riksdaler._NEWLINE_Geheimer\xc3\xa5dinne Sch\xc3\xb8ller fikk ikke mye glede av sitt bypal\xc3\xa9. Fra 1779 til 1781 var hun i K\xc3\xb8benhavn for \xc3\xa5 pleie sine kontakter ved hoffet, og sin endelige reise til K\xc3\xb8benhavn foretok hun i 1783. Der forteller grunnboken at Frue Cecilia Christine von Sch\xc3\xb8ller n\xc3\xa9e de Fr\xc3\xb8lich den 28. juni 1784 fikk skj\xc3\xb8te p\xc3\xa5 et fornemt byhus, \xc3\x98stergade 54, senere kjent som \xc2\xabEftersl\xc3\xa6gtens g\xc3\xa5rd\xc2\xbb. Cecilie d\xc3\xb8de der i 1786 og ble gravlagt i K\xc3\xb8benhavn. Stiftsg\xc3\xa5rden gikk til enearvingen, kammerjunker Stie T\xc3\xb8nsberg Sch\xc3\xb8ller von Krogh.\n_START_SECTION_\nStiftsg\xc3\xa5rden selges til staten\n_START_PARAGRAPH_\nSvigers\xc3\xb8nnen, general von Krogh, fikk residere i huset i hennes frav\xc3\xa6r og etter Geheimer\xc3\xa5dinnens d\xc3\xb8d. Arvingen Stie T\xc3\xb8nsberg Sch\xc3\xb8ller von Krogh bodde i Danmark og solgte i 1800 pal\xc3\xa9et til staten for 10\xc2\xa0000 riksdaler. Pal\xc3\xa9et ble tatt i bruk som embetsbolig for stiftamtmannen og som residens for kongefamilien. Paleet ble kalt Stiftsg\xc3\xa5rden og Det kongelige pal\xc3\xa9 etter de ulike funksjonene. N\xc3\xa5r Kongen bodde i Stiftsg\xc3\xa5rden m\xc3\xa5tte stiftamtmannen flytte ut. Norges Bank brukte kjelleren i Stiftsg\xc3\xa5rden som hvelv i en periode p\xc3\xa5 1800-tallet. Da Banken ble vedtatt lagt til Trondheim i 1816 hadde staten enn\xc3\xa5 ikke noen egnet bygning til dette form\xc3\xa5let i byen.\n_START_SECTION_\nKongelig pal\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nDa kong Karl Johan ble kronet i 1818, var Stiftsg\xc3\xa5rden for f\xc3\xb8rste gang i bruk som kongebolig. De senere Bernadottekongene Karl IV og Oscar II brukte ogs\xc3\xa5 Stiftsg\xc3\xa5rden ved sine kroninger i 1860 og 1873, samt ved andre opphold i byen. Ogs\xc3\xa5 kroningen av kong Oscar I ble planlagt holdt i 1844\xe2\x80\x9345, men ble avlyst fordi biskop Riddervold nektet \xc3\xa5 krone Dronning Josefine, som var katolikk._NEWLINE_I forbindelse med den siste kroningen av Haakon VII i 1906 ble Stiftsg\xc3\xa5rden formelt gjort til kongebolig i Trondheim. Den gjorde tjeneste ogs\xc3\xa5 under signingene av Olav V i 1958 og Harald V i 1991. Da Prinsesse M\xc3\xa4rtha Louise giftet seg i Nidarosdomen i 2002, var det i Stiftsg\xc3\xa5rden festen ble avholdt.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nPal\xc3\xa9et er oppf\xc3\xb8rt i overgangen mellom rokokko og klassisisme, og begge stilartene kommer til uttrykk i bygningen. Fasaden er preget av en enkel og stram klassisisme, mens rokokkoen kommer til uttrykk i detaljene. Anlegget best\xc3\xa5r av en hovedfl\xc3\xb8y med to sidefl\xc3\xb8yer, hvor g\xc3\xa5rdssiden vender ut mot det opprinnelige hageanlegget, Stiftsg\xc3\xa5rdsparken, som ble laget i rokokkostil._NEWLINE_Hovedfl\xc3\xb8yen har to etasjer og h\xc3\xb8yt valmtak og mot Munkegaten er den strengt symmetrisk omkring en sentral hall med d\xc3\xb8rer b\xc3\xa5de til gaten og g\xc3\xa5rden. I begge etasjer g\xc3\xa5r dobbelte romrekker langs begge sider, med de bredeste rommene mot gaten. I hovedfl\xc3\xb8yens f\xc3\xb8rste etasje ligger 7 selskapsv\xc3\xa6relser p\xc3\xa5 rad og i midtpartiet er det i begge etasjer en stor sal p\xc3\xa5 113 m\xc2\xb2. Trappene ligger asymmetrisk i hvert sitt trapperom i hj\xc3\xb8rnene mot sidefl\xc3\xb8yene. Bygningen har en grunnflate p\xc3\xa5 ca. 1150 m\xc2\xb2, fordelt p\xc3\xa5 om lag 140 rom p\xc3\xa5 tilsammen 4\xc2\xa0000 m\xc2\xb2. Mange av dem er praktfullt utstyrt med brystningspaneler, h\xc3\xb8ye tofl\xc3\xb8yede fyllingsd\xc3\xb8rer og rikt dekorerte ovnsnisjer og himlinger med stukkatur i rokokkostil. Stukkaturer og en rekke tapeter fra 1700-tallet er bevart. Flere rom har malt dekor. D\xc3\xb8rene i selskapsrommene er etter tidens skikk plassert \xc2\xaben enfilade\xc2\xbb, p\xc3\xa5 rekke i samme akse, slik at det \xc3\xa5pner seg perspektiver i hele husets lengde._NEWLINE_I trapperekkverket av smijern er Cecilie Sch\xc3\xb8llers kronede speilmonogram innarbeidet._NEWLINE_Stiftsg\xc3\xa5rden er oppf\xc3\xb8rt i laftet t\xc3\xb8mmer og kledd med profilert vekselpanel. Interi\xc3\xb8ret er for en stor del resultat av kroningene p\xc3\xa5 1800-tallet og i 1906._NEWLINE_Planen har mye til felles med den som finnes p\xc3\xa5 Lerchenborg p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland i Danmark, som tilh\xc3\xb8rte familien Lerche, og med Lerche-familiens bypal\xc3\xa9 i K\xc3\xb8benhavn. Dette underbygger antagelsen om at arkitekten var den senere admiral Christian Lerche, som skal ha tegnet Lerchenborg. Lerche oppholdt seg som offiser i Trondheim p\xc3\xa5 den tiden Stiftsg\xc3\xa5rden ble planlagt, og han kjente Cecilie Sch\xc3\xb8ller \xe2\x80\x93 han var hennes fetter. Lerche bygget samtidig lystg\xc3\xa5rden Lerchendal i Strinda. Hans datter hadde da giftet seg med general von Krogh, som var fru Sch\xc3\xb8llers f\xc3\xb8rste svigers\xc3\xb8nn._NEWLINE_Pal\xc3\xa9et ble istandsatt og m\xc3\xb8blert som kongelig residens til den planlagte kroningen av kong Oscar I og dronning Josefine i 1844-45. Kroningen av kong Haakon VII og dronning Maud i 1906 har ogs\xc3\xa5 satt spor etter seg i inventaret. En oppussing ble ogs\xc3\xa5 foretatt til signingen av kong Olav V i 1958. Etter Kongeskiftet i 1991 ble det satt i verk en utviklingsplan for Stiftsg\xc3\xa5rden og den totale renoveringen ble ferdigstilt til Trondheims 1000-\xc3\xa5rsfeiring i 1997. I perioden mellom 1958 og 1991 var det ingen oppusningsprosjekter og arbeidene utf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r signingen i 1958 var sv\xc3\xa6rt omfattende. Mye av det opprinnelige interi\xc3\xb8ret ble fjernet og erstattet med moderne skandinavisk design. Utviklingsprosjekter ble gjort i samarbeid mellom Statsbygg, Riksantikvaren og Slottet, og omfattet blant annet oppussing av vaktmesterbolig og garderober og oppgradering av gjestesuiter, kongelige stuer og sovev\xc3\xa6relser. Det ble lagt vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilbake det opprinnelige preget. I \xc3\xa5rene etter 1997 ble ogs\xc3\xa5 kj\xc3\xb8kkenet totalrenovert.\n_START_SECTION_\nStiftsg\xc3\xa5rdsparken\n_START_PARAGRAPH_\nStiftsg\xc3\xa5rdsparken er p\xc3\xa5 3\xc2\xa0000 m\xc2\xb2 og var tidligere lukket. Under renoveringen av parken i perioden 1996 \xe2\x80\x93 1997 ble parken \xc3\xa5pnet og innarbeidet i et sammenhengende gangstr\xc3\xb8k mellom Bispegata og Jomfrugata. Under renoveringen ble parken tilpasset de historiske elementene som opprinnelige akser, vegetasjon og gjerder. Utformingen best\xc3\xa5r av en sirkul\xc3\xa6r plass med en fontene med benker og beplantning. Rundt fontenen og gjennom parken er det etablert gangsoner som b\xc3\xa5de best\xc3\xa5r av grusstier og skiferganger. Parkens kongemonument over Kong Olav V er utformet av Harald W\xc3\xa5rvik. I 2004 ble det massive gjerdet mellom parken og Sommerveita fjernet og erstattet med smijerngjerde med port, slik at parken fikk direkte adkomst til Torget.'