b'\n_START_ARTICLE_\nStadsporten\n_START_SECTION_\nArkiv og bysymbol\n_START_PARAGRAPH_\nI 1740 ble Stadsporten oppgradert med vollgrav, palisader, vindebro og bestykning. Byggets n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende form fikk det i forbindelse med at kj\xc3\xb8pmann og Stadshauptmann Lauritz Holte Nicolaysen i 1792 satte bygget i stand. Byggets \xc3\xb8vre etasje ble p\xc3\xa5 dette tidspunktet ominnredet til arkiv for Bergens by og stift(senere Bergen byarkiv). Funksjonen som arkiv hadde bygget helt fram til 1971. Det var ikke noe velegnet sted. Fra 1856 tok Bergensposten til orde for rivning av Stadsporten: \xc2\xabDen eneste Nytte, den gj\xc3\xb8r, er at den tjener til Opbevaringssted for Byens gamle Archiv.\xc2\xbb Avisen p\xc3\xa5pekte at bygget ikke var egnet som arkiv, og det var heller ikke Hagerupsg\xc3\xa5rdens kjeller, som var tenkt som et alternativ. Bergensposten fortalte at en privatmann hadde tilbudt seg \xc3\xa5 reise et egnet arkivbygg for egen regning, mot \xc3\xa5 f\xc3\xa5 rive Stadsporten i etterkant, men dette ble det ikke noe av. I 1869 tok Bergensposten igjen opp problemet med at Bergen manglet egnede lokaler til arkivene sine, og beskrev forholdene i Stadsporten for \xc2\xabde \xc3\xa6rverdige Folianter og Dokumenter, som selvf\xc3\xb8lgelig mugne og skimle af pure \xc3\x86rgrelse\xc2\xbb \xe2\x80\x93 de var \xc2\xaben d\xc3\xb8d og utilgj\xc3\xa6ngelig Skat\xc2\xbb i et \xc2\xabTerra Incognita, lige ubekjendt som Nordpolen.\xc2\xbb_NEWLINE_Bibliotekar Albert Mohr Wiesener skrev i en avisartikkel fra 1908 om forholdene: \xc2\xabI det samme, man aabner den tunge Yderd\xc3\xb8r, slaar en ram Lugt af raadent Allehaande en im\xc3\xb8de(...)Tommetykt Lag af St\xc3\xb8v og Skid indbyder ikke til ber\xc3\xb8ring, endmindre til Studium(...)Saa er det Rotterne.\xc2\xbb Dette f\xc3\xb8rte til at Wiesener ble satt til \xc3\xa5 bringe arkivet i orden, hvilket han gjorde i l\xc3\xb8pet av 1909. Men f\xc3\xb8rst da ogs\xc3\xa5 universitetsbibliotekar Knut Espelid i anledning byjubil\xc3\xa9et i 1970 skrev en artikkel om de s\xc3\xb8rgelige tilstandene, ble omsider de siste arkivsakene fjernet fra Stadsporten \xc3\xa5ret etter. _NEWLINE_Stadsporten ble et lokalt forbilde for mange av arkitektene som tegnet i \xc2\xabbergensstil\xc2\xbb. Einar Oscar Schous byportmotiv p\xc3\xa5 Nedre Fl\xc3\xb8ibanestasjon fra 1918 er et slikt eksempel. Stadsporten er ogs\xc3\xa5 blitt brukt for \xc3\xa5 illustrere Norges urbane historie: I 1900 bygget Norsk Folkemuseum i sin kulturhistoriske utstilling en kopi av Stadsporten som inngang til den byhistoriske avdelingen. Stadsporten ble fredet som kulturminne i 1927._NEWLINE_Bygningen er i dag blitt et popul\xc3\xa6rt symbol for Bergen. Stadsporten inng\xc3\xa5r som det sentralt plasserte midtpunktet i avisen Bergens Tidendes logo.\n_START_SECTION_\nTrafikkavvikling\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8rg\xc3\xa5ende biltrafikk passerte gjennom hvelvingen, mens lastebiler og trikk kj\xc3\xb8rte rundt, p\xc3\xa5 Stadsportens \xc3\xb8stside. P\xc3\xa5 vestsiden passerte fotgjengerne. Men da trikken ble nedlagt p\xc3\xa5 slutten av 1957, fikk trolleybussen (linje 2) plass p\xc3\xa5 vestsiden, noe som medf\xc3\xb8rte at fortauet ble lagt p\xc3\xa5 en hylle utover Assistentkirkeg\xc3\xa5rden, der blant andre Ole Bull ligger gravlagt.'