b'\n_START_ARTICLE_\nNOU 2014: 10, Tilregnelighetsutvalget\n_START_PARAGRAPH_\nLovutvalget for utilregnelighet og rettspsykiatrisk sakkyndige, ogs\xc3\xa5 kalt tilregnelighetsutvalget, var et utvalg som ble oppnevnt av justisminister Grete Faremo i Jens Stoltenbergs andre regjering den 25. januar 2013. Utvalget fikk som mandat \xc3\xa5 gjennomg\xc3\xa5 straffelovens regler om utilregnelighet og bruken av rettspsykiatrisk sakkyndige i straffesaker. Bakgrunnen for oppnevnelsen av utvalget var terrorangrepene i 2011 og de motstridende rettsmedisinske vurderinger i den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende rettssaken._NEWLINE_Regjeringen ba utvalget vurdere rettspsykiatriens rolle i straffesaker der det er tvil om tiltaltes tilregnelighet; p\xc3\xa5talemyndighetens og domstolenes innhenting, bruk og kvalitetskontroll av rettspsykiatriske sakkyndigerkl\xc3\xa6ringer, og om det b\xc3\xb8r innf\xc3\xb8res krav til hvem som kan opptre som rettspsykiatrisk sakkyndige; om mandatet til Den rettsmedisinske kommisjon ivaretar domstolenes behov for ekstern kontroll av rettsmedisinske sakkyndigvurderinger; og hvordan samfunnsvernet best ivaretas n\xc3\xa5r en utilregnelig blir d\xc3\xb8mt til tvungent psykisk helsevern._NEWLINE_Utvalget skulle levere sin utredning innen 1. september 2014. Fristen ble senere endret til 15. oktober 2014._NEWLINE_Utvalget overleverte sin rapport, NOU 2014: 10 \xc2\xabSkyldevne, sakkyndighet og samfunnsvern\xc2\xbb, til justis- og beredskapsminister Anders Anundsen 28. oktober 2014. Rapporten konkluderte blant annet med at andre lands utilregnelighetsordninger, som baserer seg p\xc3\xa5 det psykologiske (biologiske) prinsipp eller et blandet prinsipp, ikke ivaretar rettssikkerhetshensyn p\xc3\xa5 en tilfredsstillende m\xc3\xa5te. Utvalget anbefalte s\xc3\xa5ledes at norsk strafferettspleie fortsatt skal f\xc3\xb8lge det s\xc3\xa5kalte medisinske prinsipp, men i en noe modifisert form._NEWLINE_Den 16. juni 2017 la Erna Solbergs regjering frem en proposisjon med forslag til endringer i reglene om utilregnelighet for \xc3\xa5 tydeliggj\xc3\xb8re at det er symptomtyngden p\xc3\xa5 handlingstidspunktet som er avgj\xc3\xb8rende, ikke om personen har en diagnose, og at det er retten \xe2\x80\x93 ikke de sakkyndige \xe2\x80\x93 som avgj\xc3\xb8r skyldsp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let. Lovforslaget innebar ogs\xc3\xa5 at straffelovens begrep \xc2\xabpsykotisk\xc2\xbb erstattes med vilk\xc3\xa5ret \xc2\xabalvorlig sinnslidelse\xc2\xbb, som skal omfatte b\xc3\xa5de alvorlige psykiske, somatiske og organiske lidelser med virkninger p\xc3\xa5 sinnet.'