b'\n_START_ARTICLE_\nMariakirken (V\xc3\xa5ler)\n_START_SECTION_\nBygningshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge lokal tradisjon skal det ha blitt oppf\xc3\xb8rt en kirke like etter Olav den helliges kristning av Sol\xc3\xb8r i 1022. Vala kirkia er omtalt i biskop Eysteins jordebok i forbindelse med \xc3\xa5r 1300  og 1400. Jens Nilss\xc3\xb8n omtaler i 1597 V\xc3\xa5ler som anneks til Hof, men visiterer ikke kirken i V\xc3\xa5ler. I 1848 blir V\xc3\xa5ler overf\xc3\xb8rt til det nyutskilte \xc3\x85snes prestegjeld f\xc3\xb8r V\xc3\xa5ler blir eget prestegjeld (og egen kommune) i 1853._NEWLINE_Fra 1600-tallet av forekommer beskrivelser av kirken. I 1686 betegnes den som skr\xc3\xb8pelig, idet v\xc3\xa5penhuset har bl\xc3\xa5st ned, og \xc2\xabsvillene beh\xc3\xb8ves at sammenbindes i alle kirkens fire hj\xc3\xb8rner.\xc2\xbb Ut fra en beskrivelse fra 1739 er det tydelig at kirken da har blitt utvidet til korskirke og f\xc3\xa5tt v\xc3\xa5penhus samt et enkelt t\xc3\xa5rn med spir. Det skal dreie seg om en blanding av laftede og stavbygde deler, og det som har kommet til, er muligens en blanding av gammelt og nytt. Vegger og galleribrystninger (eller deler av dem) har trolig blitt rosemalt. Mot slutten av 1700-tallet er kirken igjen for liten, og i 1786 blir den beskrevet som br\xc3\xb8stfeldig. Dessuten var stedet der den stod, flomutsatt. Det er n\xc3\xa6rliggende \xc3\xa5 anta at Storofsen i 1789 gikk sterkt ut over kirken, og den gamle kirketomten skal etter flyttingen ha blitt vasket bort av Glomma._NEWLINE_I 1804 ble det gitt tillatelse til \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re ny kirke en kilometer lenger nord. N\xc3\xa6r det gamle kirkestedet  hever Lisbettangen seg over resten av landskapet som et lavt plat\xc3\xa5. Oppe p\xc3\xa5 plat\xc3\xa5et er et minnesmerke over Mariakirken, den s\xc3\xa5kalte Olavspilen, som henspiller p\xc3\xa5 skildringen i Olav den helliges saga der kong Olav skj\xc3\xb8t en pil for \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re hvor kirken skulle bygges. Minnesmerket er tegnet av Rolf Arne Lie Holter og ble avduket den 31. august 1997. P\xc3\xa5 stedet er ogs\xc3\xa5 en flomstein der vannstanden fra Vesleofsen i 1995 er markert, og ved siden av er en informasjonstavle om kirken som har st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 stedet. En \xc3\xb8y s\xc3\xb8rvest for kirkestedet kalles Kirkeholmen.\n_START_SECTION_\nGjenstander fra Mariakirken\n_START_PARAGRAPH_\nNoe av det sentrale inventaret i korskirken fra 1806 var overf\xc3\xb8rt fra Mariakirken. Det gjelder for eksempel altertavlen og d\xc3\xb8pefonten, som begge ble reddet ut av den brennende kirken i 2009.\n_START_SECTION_\nAltertavle\n_START_PARAGRAPH_\nDet antas at altertavlen ble sk\xc3\xa5ret av Johannes Skraastad, trolig rundt 1686. Den er p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt \xc3\xa5rstallet 1697, som antas \xc3\xa5 vise til stafferingen. Tavlen har et korsfestelsestabl\xc3\xa5 i hovedetasjen og over dette en medaljong med et Getsemane-motiv samt en rekke figurer. Tavlen er restaurert og anbrakt p\xc3\xa5 en sidevegg i V\xc3\xa5ler nye kirke.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8pefont\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb8pefonten av kleberstein antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re fra siste halvdel av 1100-tallet. Den er i romansk stil og har flettverksm\xc3\xb8nstre og akantusranker.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nEn alterkalk med disk i gotisk stil skal ha blitt skjenket til kirken p\xc3\xa5 1200-tallet. Selve kalken ble fornyet i 1717. Et d\xc3\xb8rbeslag fra 1200-tallet var montert p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rportalen i kirken som brant. I Universitetets oldsaksamling oppbevares den s\xc3\xa5kalte Olavsspenningen, som if\xc3\xb8lge et sagn skal ha sittet i Olavs hestebibissel, og som antas \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt brukt som d\xc3\xb8rring i middelalderen. Fra Mariakirken stammer ogs\xc3\xa5 en kiste datert 1690, og en dragekiste i Gjes\xc3\xa5sen skal v\xc3\xa6re laget av rivningsmaterialer fra Mariakirken.'