b'\n_START_ARTICLE_\nJohn DeLorean\n_START_SECTION_\nTidlig liv og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Z. DeLorean ble f\xc3\xb8dt den 6. januar 1925 i Detroit, Michigan, og var den eldste av Zachary og Kathryn Pribak DeLoreans fire s\xc3\xb8nner. DeLorean-familien bodde i et lite hus i 17199 Marx Street, p\xc3\xa5 Detroits \xc3\xb8stkant. Faren Zachary arbeidet som mekaniker, hadde utvandret fra Ungarn, og var den yngste av 13 barn. Da s\xc3\xb8nnen John ble f\xc3\xb8dt arbeidet faren p\xc3\xa5 engasjement for Ford Motor Company, men hans d\xc3\xa5rlige engelsk og lave utdannelse gjorde at han ble henvist til d\xc3\xa5rlig betalte arbeidsoppgaver p\xc3\xa5 fabrikken, og da Ford ikke hadde noe arbeid til ham tok han oppdrag som snekker._NEWLINE_Faren var kjent for \xc3\xa5 drikke mye, og det var ikke uvanlig at han ble voldelig. Til tross for dette likte John \xc3\xa5 tilbringe tid med faren, og spesielt jobbe med restaureringen av en Ford Model A, samt de sm\xc3\xa5 treskj\xc3\xa6ringsprosjektene Zachary holdt p\xc3\xa5 med._NEWLINE_Moren, Kathryn, var ogs\xc3\xa5 fra Ungarn, og arbeidet hos General Electric det meste av Johns barndom. Ogs\xc3\xa5 hun tok arbeid ved siden av for \xc3\xa5 spe p\xc3\xa5 familiens lave inntekt. Hun tolererte som oftest ektemannens voldelige oppf\xc3\xb8rsel, men n\xc3\xa5r det ble som verst tok hun med seg barna til s\xc3\xb8steren i Los Angeles, California, hvor de kunne bli i inntil et \xc3\xa5r av gangen._NEWLINE_I 1942 ble foreldrene skilt, og John s\xc3\xa5 mindre og mindre til faren, som etterhvert ble alkoholiker. Noen \xc3\xa5r etter skilsmissen dro John for \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke faren, som var s\xc3\xa5 p\xc3\xa5virket av alkohol at han knapt kunne kommunisere med s\xc3\xb8nnen.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nJohn gikk p\xc3\xa5 offentlig grunnskole, f\xc3\xb8r han fikk plass p\xc3\xa5 Cass Technical High School, en videreg\xc3\xa5ende skole i Detroit som tilbyr tekniske fag. Her begynte John p\xc3\xa5 elektrikerlinjen, noe som passet ham utmerket, og han gjorde det sv\xc3\xa6rt godt. Senere fikk han skoleplass p\xc3\xa5 Lawrence Institute of Technology, et lite universitet i Detroit som huset noen av omr\xc3\xa5dets aller beste designere. Igjen gjorde han det sv\xc3\xa6rt godt i industridesigner-studiene._NEWLINE_2. verdenskrig avbr\xc3\xb8t utdannelsen. I 1943 gikk John DeLorean inn i milit\xc3\xa6ret, og tjenestegjorde tre \xc3\xa5r i den amerikanske h\xc3\xa6ren f\xc3\xb8r han dimmet og returnerte til Detroit. Her fant han familien i store \xc3\xb8konomiske problemer, p\xc3\xa5 grunn av morens lave inntekt, og han jobbet i nesten to \xc3\xa5r for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 familien p\xc3\xa5 fote f\xc3\xb8r han fortsatte studiene._NEWLINE_I 1947 returnerte han til universitetet, samtidig som han arbeidet deltid hos Chrysler. I 1948 tok DeLorean eksamen, og fikk sin bachelorgrad._NEWLINE_John DeLorean begynte ikke \xc3\xa5 arbeide som ingeni\xc3\xb8r etter endt utdannelse. I stedet fant han jobb som selger av livsforsikringer, noe han i sin selvbiografi hevder var p\xc3\xa5 grunn av et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 bli bedre til \xc3\xa5 kommunisere med andre mennesker. Johns onkel, Earl Pribak, som arbeidet som formann i Chryslers utviklingsavdeling, foreslo at John begynte p\xc3\xa5 Chrysler Institute, noe John sa seg enig i._NEWLINE_I 1952 gikk John ut av Chrysler Institute med en mastergrad i bilteknikk, og ble ansatt i Chryslers utviklingsavdeling. Samtidig gikk han p\xc3\xa5 kveldsskole, og i 1957 fikk han en Master of Business Administration.\n_START_SECTION_\nPackard Motor Company\n_START_PARAGRAPH_\nDeLorean sluttet hos Chrysler etter mindre enn ett \xc3\xa5r, da han ble tilbudt 14\xc2\xa0000 dollar i \xc3\xa5ret hos Packard Motor Company. Han ble raskt lagt merke til hos den nye arbeidsgiveren, etter en forbedring av selskapets Ultramatic-girkasse, hvor girkassen fikk en forbedret momentomformer og doble drev. Denne ble s\xc3\xa5 lansert under navnet Twin-Ultramatic._NEWLINE_Packard var i alvorlige \xc3\xb8konomiske problemer da DeLorean ble ansatt, p\xc3\xa5 grunn av endringer i markedet. Mens Ford, General Motors og American Motors hadde begynt produksjon av billige produkter for massen holdt Packard, Ewing og Marquette seg til sine gamle vaner med dyre luksusbiler. Denne eksklusive filosofien gjorde sitt for inntjeningen, men viste seg \xc3\xa5 ha en positiv effekt p\xc3\xa5 DeLoreans sans for detaljer, og etter fire \xc3\xa5r hos Packard ble han forfremmet til utviklingssjef._NEWLINE_Packard gikk fortsatt i overskudd, men led etterhvert av en manglende evne til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge med da Ford og General Motors gikk inn i en priskrig. James Nance, direkt\xc3\xb8r i Packard, \xc3\xb8ynet ingen h\xc3\xa5p, og slo seg sammen med Studebaker Corporation. John vurderte \xc3\xa5 beholde jobben, noe som krevde at han flyttet til South Bend i Indiana, da han fikk en telefonsamtale fra Oliver K. Kelley, en av utviklingssjefene hos General Motors, og en mann DeLorean beundret. Kelley tilb\xc3\xb8d DeLorean fem ulike stillinger hos General Motors.\n_START_SECTION_\nPontiac\n_START_PARAGRAPH_\nDeLorean takket ja til tilbudet om 16\xc2\xa0000 dollar i \xc3\xa5ret pluss et bonusprogram som vanligvis tok flere \xc3\xa5r \xc3\xa5 bli en del av, og valgte stillingen som assistent til utviklingssjef Pete Estes og direkt\xc3\xb8r Semon Knudsen. Knudsen var s\xc3\xb8nn av den tidligere direkt\xc3\xb8ren i General Motors, William Knudsen, som hadde sluttet i stillingen da den amerikanske presidenten Eleanor Roosevelt \xc3\xb8nsket hans deltakelse i forberedelsen til 2. verdenskrig._NEWLINE_Bunkie var 42 \xc3\xa5r, og dermed den yngste avdelingssjefen hos General Motors. DeLorean og Knudsen ble raskt n\xc3\xa6re venner, og John har senere uttalt at Knudsen var hans store forbilde. Knudsen \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 forbedre Pontiacs image som raske biler for unge, og DeLorean deltok i dette arbeidet._NEWLINE_DeLoreans \xc3\xa5r hos Pontiac s\xc3\xb8rget for en rekke patenterte innovasjoner for selskapet, og i 1961 ble han forfremmet til leder for utviklingsavdelingen. DeLorean sto bak den praktiske Pontiac Tempest, som han senere videreutviklet til LeMans, som igjen ble til sportsbilen over alle sportsbiler p\xc3\xa5 1960-tallet, GTO.\n_START_SECTION_\nDeLorean Motor Company\n_START_PARAGRAPH_\nDeLorean DMC-12 ble laget p\xc3\xa5 DeLorean fabrikken i Dunmurry, som er en forstad av Belfast, Nord-Irland og kun produsert i \xc3\xa5rene 1981-1982. Noen eksemplar g\xc3\xa5r som 1983-modeller, men det er restlageret som ble solgt etter at fabrikken ble lagt ned p\xc3\xa5 grunn av tragiske omstendigheter. I Norge finnes det offisielt kun 8 eksemplar av bilen, if\xc3\xb8lge DeLorean Owners Club (DOC) \xe2\x80\x93 Norway.'