b'\n_START_ARTICLE_\nSerberhytta\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste r\xc3\xb8mte fanger som n\xc3\xa5dde R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en ved hjelp av lokalbefolkningen mellom \xc3\x98rland, Bjugn, Ny Jord og R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en var i sikkerhet. Men leia innover Stj\xc3\xb8rnfjorden var farefull b\xc3\xa5de for serbere og lokalbefolkningen. P\xc3\xa5 denne tiden var det innf\xc3\xb8rt d\xc3\xb8dsstraff for de som hjalp flyktninger \xc3\xa5 r\xc3\xb8mme. P\xc3\xa5 stedene fantes det ogs\xc3\xa5 angivere, men de fleste visste hvilket parti disse var p\xc3\xa5 og tok tilsvarende forholdsregler._NEWLINE_Fangene jobbet med byggingen av Austr\xc3\xa5tt fort som tyskerne satte igang i 1942 for forsvaret av innl\xc3\xb8pet av Trondheimsfjorden. De fikk hard behandling.. Arbeidsdagene var lange og de fikk d\xc3\xa5rlig med kl\xc3\xa6r og nesten ikke mat. Men de kom i kontakt med forpakteren av Austr\xc3\xa5tt g\xc3\xa5rd, K\xc3\xa5re Nesset. Da han s\xc3\xa5 at fangene forsynte seg av \xc3\xa5krene hans, gjorde han ingenting og lot dem holde p\xc3\xa5. Han skj\xc3\xb8nte fort at noe m\xc3\xa5tte gj\xc3\xb8res da fangene tok til \xc3\xa5 r\xc3\xb8mme til Sverige. Han engasjerte seg med de kontaktene han hadde innover mot R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en._NEWLINE_Blant de som hjalp partisanene over til Sverige var Bjarne Nilsen ved S\xc3\xb8tvika i H\xc3\xb8ybakken, Nora og Olaf J\xc3\xb8ssund i H\xc3\xb8ybakken, Leonard Lilleli ved Indre Dueskar, Peder og Gunnhild \xc3\x98yan p\xc3\xa5 Ny Jord, Reidar R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8 ved Ny Jord, Anna Arntsen ved H\xc3\xb8ybakken, og mange flere._NEWLINE_Mange jugoslaver r\xc3\xb8mte. Flere ble tatt underveis, men noen n\xc3\xa5dde m\xc3\xa5let. Ferden var imidlertid ikke enkel. De fikk stor hjelp og l\xc3\xa5 ofte i ukevis p\xc3\xa5 de forskjellige g\xc3\xa5rdene. Dette var utrygt i lengden, og det ble et krigsr\xc3\xa5d ved R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8s\xc3\xa6ther g\xc3\xa5rd oppe i R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en besluttet at ei hytte var n\xc3\xb8dvendig p\xc3\xa5 et skjult sted. Den m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 finne b\xc3\xa5de for fly og folk. Pauline R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8 anbefalte krattberget ved S\xc3\xb8rskaret ved R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en som et passende utgangspunkt. En frivillig gjeng ble innkalt til \xc3\xa5 bygge hytta, de klarte det p\xc3\xa5 tre dager i begynnelsen av februar 1943. G\xc3\xa5rdbrukerne rundt omkring hjalp til med t\xc3\xb8mmer. K\xc3\xa5re Nesset hjalp til med spiker, papp og annet n\xc3\xb8dvendig materiale. _NEWLINE_Da hytta var bygd ferdig, ble det i tillegg ordnet med mat gjennom B. Berg & co. Georg Breivoll hjalp til med rasjoneringskort.\n_START_SECTION_\nApril 1943\n_START_PARAGRAPH_\nI slutten av april i 1943 kom jugoslaviske Draugtin Laziz, som tilh\xc3\xb8rte nazipartiet i hjemlandet, til hytta. Han var en av tyskernes h\xc3\xa5ndlangere og var blitt sendt innover Stj\xc3\xb8rnfjorden for \xc3\xa5 oppklare fluktruten. Gutta i hytta r\xc3\xa5det R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8folket \xc3\xa5 v\xc3\xa6re forsiktig. De ville f\xc3\xa5 mannen vekk fra omr\xc3\xa5det, men med r\xc3\xa5d fra folket i R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en ville de kontakte K\xc3\xa5re Nesset p\xc3\xa5 \xc3\x98rland for bistand. Men f\xc3\xb8r han n\xc3\xa5dde R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en ble eksekusjonen utf\xc3\xb8rt de siste dagene f\xc3\xb8r avreise til Sverige.\n_START_SECTION_\nFanger\n_START_PARAGRAPH_\nJugoslaviske partisaner hadde ikke krigsfangestatus f\xc3\xb8r sommeren i 1943, da tyske Wehrmacht tok ansvaret for Austr\xc3\xa5ttleiren. Flere av fangene hadde d\xc3\xb8dsdommer p\xc3\xa5 seg og skulle likvideres. Miladin Jovanovic ble f\xc3\xb8rst d\xc3\xb8mt i Serbia for sin motstandskamp mot nazismen og eksekusjonen ble utf\xc3\xb8rt, men han lurte offiserene da skuddene falt p\xc3\xa5 retterstedet og klarte \xc3\xa5 r\xc3\xb8mme etter noen timer da de tyske offiserene hadde forlatt stedet. Senere ble han og Vidoje Jovanovic d\xc3\xb8mt for sabotasje for nedbrenning av aggregatbrakka til tyskerne som produserte str\xc3\xb8m p\xc3\xa5 Lundahaugen. Men kvelden f\xc3\xb8r eksekusjonen skulle utf\xc3\xb8res r\xc3\xb8mte guttene sammen. De n\xc3\xa5dde til slutt R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8grenda.\n_START_SECTION_\nFluktruten\n_START_PARAGRAPH_\nTuren fra \xc3\x98rland og inn til R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en er p\xc3\xa5 fire mil. Partisanene r\xc3\xb8mte innover leia for Stj\xc3\xb8rnfjorden. De n\xc3\xa5dde Stallvik, H\xc3\xb8ybakken, Dueskar, Ny Jord og R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en. Videre transport over til Sverige ble utf\xc3\xb8rt av losene Ole Martin Lillemo, Hartvik Nesset og Kristoffer Lilleli. Fra Serberhytta ved R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en gikk turen innover mot Holvatnet. Sleppelva ble fulgt helt opp f\xc3\xb8r de krysset grensen mot \xc3\x85fjord. I luftlinje var fluktruten 20 mil, men p\xc3\xa5 bakkeniv\xc3\xa5 gjennom omveier ble den p\xc3\xa5 hele 40 mil. De gikk 4 mil hvert d\xc3\xb8gn, 4 timer marsj og 4 timer hvile._NEWLINE_Turen gikk mot Verdal, de krysset de tyske grensepostene og innover mot Storlien f\xc3\xb8r de n\xc3\xa5dde svenskegrensen.\n_START_SECTION_\nEtterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nHytta ble restaurert p\xc3\xa5 slutten av 1980-tallet, men skadene var s\xc3\xa5 store av r\xc3\xa5te p\xc3\xa5 mye av t\xc3\xb8mmeret av den originale hytta at ei ny hytte kom i 1990. Med hjelp av \xc3\x98rland hovedflystasjon og flere ivrige lokale menn, blant de som bygde hytta i 1943, Bernhard Berg, Daniel R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8 og to yngre menn, Kornelius R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8 og Knut Ertsaas, ble det reist ei ny hytte til minnemarkeringen over jugoslavene som et bevis for ettertiden hvor stor hjelpen var for de som m\xc3\xa5tte ofre mange \xc3\xa5r av sine liv i fangenskap for \xc3\xa5 n\xc3\xa5 friheten. Det som er i hytta idag fra den originale fra krigens dager er sengebrisken, bordet, en krakk og en vedovn med historien av de som bodde i hytta i flere m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r v\xc3\xa5ren 1943 med flukten over til Sverige fant sted med de nevnte loser._NEWLINE_Serberhytta har ved flere anledninger v\xc3\xa6rt en av 25 poster for kjentmannsmerket for Rissa kommune. Den er ogs\xc3\xa5 representert i Norsk-jugoslavisk samband, b\xc3\xa5de i Norge og Jugoslavia. Forholdet mellom serbere og folket i R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en har v\xc3\xa6rt sterkt mellom disse to folkeslagene. Kontakten mellom de er blitt opprettholdt hele livet ut. Dette har f\xc3\xb8rt til at historien om R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8grenda er sterkt representert i bl.a. byene Nis og Zagreb. Vidoje Jovanovic flyttet hjemover til sitt hjemland etter flukten og bodde i Montenegro. Gjennom alle \xc3\xa5r tok han imot sine venner fra Fosen, fra sitt opphold i Norge, i sin egen stue. Miladin Jovanovic bodde i Ockelbo der han ble internert da han kom til Sverige i 1943. Han gikk om igjen fluktruta 3 ganger i \xc3\xa5rene etter han forlot Serberhytta i mai 1943. Boken N\xc3\xa5r n\xc3\xb8den er st\xc3\xb8rst av Asbj\xc3\xb8rn \xc3\x98ksendal gir en presis historie om forl\xc3\xb8pet og etterl\xc3\xb8pet av hjelpen som guttene fikk._NEWLINE_\xc3\x85rene etter krigen har fluktruten ifra \xc3\x98rland til R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8en f\xc3\xa5tt en minnesmarkering av den tunge og strabasi\xc3\xb8se turen. Den har f\xc3\xa5tt en egen marsj p\xc3\xa5 Fosen, kalt Partisanmarsjen. Denne marsjen er en av de store turmarsjene i Tr\xc3\xb8ndelag og blir arrangert hvert \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nDe som bygde hytta\n_START_PARAGRAPH_\nDe som bygde hytta under andre verdenskrig var:_NEWLINE_Petter R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Hjalmar R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8s\xc3\xa6ther, Alfred R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Daniel R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Hans R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8s\xc3\xa6ther, Martin Enebakk, Anton R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Arne K. R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Karl R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8 og John K. R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nHjelp til r\xc3\xb8mlinger f\xc3\xb8r hytta ble bygd\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste fanger som r\xc3\xb8mte fra Austr\xc3\xa5ttleiren, overnattet og fikk ogs\xc3\xa5 mat og hjelp f\xc3\xb8r hytta ble bygd._NEWLINE_Hjelpen kom fra disse:_NEWLINE_Albert og Pauline R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Klara og Petter R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Mathilde Bj\xc3\xb8rkvik (R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8), Kornelius og Marie R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Albert-Ingemar R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, \xc3\x85got R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Anna Enebakk, Johanna R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8s\xc3\xa6ther, Oline R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Solveig R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Anna R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8s\xc3\xa6ther, Agnes og Elias Stormo, Ole og Anna R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8, Magne og Karen R\xc3\xb8dsj\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nBruken av hytta idag\n_START_PARAGRAPH_\nI etterkrigstiden er hytten blitt et av krigsminnesmerkene i Norge. Den blir ogs\xc3\xa5 brukt til representasjon av hjelpen fangene fikk under flukten under krigen hver gang Partisanmarsjen arrangeres og ved undervisning for skoleklasser og andre bes\xc3\xb8kende. Hytta er blitt gjevnlig bes\xc3\xb8kt av de som oppholdte seg i hytta under krigen og etterkommere av deres slektninger. Norsk-jugoslavisk samband arrangerer turer for tilreisende fra Jugoslavia.'