b'\n_START_ARTICLE_\nKongeslottet i Warszawa\n_START_PARAGRAPH_\nKongeslottet i Warszawa (polsk Zamek Kr\xc3\xb3lewski) er et barokkslott og et av Warszawas mest ber\xc3\xb8mte landemerker. Det ligger ved Slottsplassen ved inngangen til Gamlebyen, og har over 500 000 bes\xc3\xb8kende hvert \xc3\xa5r. Slotter er sammen med hele Gamlebyen i Warszawa skrevet inn p\xc3\xa5 UNESCOs liste over verdens kulturarv._NEWLINE_Slottet var den offisielle residensen til de polske monarkene fra 1596 og frem til landets tredje deling i 1795. Det var ogs\xc3\xa5 sete for Sejmen og Senatet. Det var her Europas f\xc3\xb8rste (og verdens andre) grunnlov ble vedtatt den 3. mai 1791. Mellom 1926 og andre verdenskrig var slottet sete til den polske presidenten._NEWLINE_I sin flerhundre\xc3\xa5rige historie er slottet mange ganger blitt skadet og plyndret av svenske, brandenburgske, tyske og russiske h\xc3\xa6rer. Slottet ble delvis \xc3\xb8delagt av tyske bomber under invasjonen av Polen, og ble sterkt skadet av tyskerne under Warszawaoppstanden. Det som var igjen ble sprengt i luften av tyske ingeni\xc3\xb8rer september 1944._NEWLINE_En storstilt rekonstruksjon begynte tidlig p\xc3\xa5 1970-tallet, og det gjenoppbygde slottet er i dag en gren av Nasjonalmuseet og brukes i seremonielle sammenhenger. Under beleiringen av Warszawa i 1939 ble mange kunstverker som befant seg p\xc3\xa5 slottet skjult i en rekke kjellere rundt omkring i byen og overlevde slik krigen.\n_START_SECTION_\nTreg\xc3\xa5rden Curia Minor\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien til Kongeslottet i Warszawa begynner med treg\xc3\xa5rden Curia Minor (\xc2\xabDen mindre herreg\xc3\xa5rd\xc2\xbb), som ble reist mot slutten av det 13. \xc3\xa5rhundre under den masoviske hertug Konrad IIs styrer. Den neste hertugen, Kasimir I av Warszawa, bestemte seg i 1350 for \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re den f\xc3\xb8rste murbygningen (Turris Magna \xe2\x80\x93 \xc2\xabDet store t\xc3\xa5rn\xc2\xbb) p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdens omr\xc3\xa5der. Mellom 1407 og 1410 bygde Janusz I den eldre det to etasjer h\xc3\xb8ye gotiske murslottet Curia Maior (\xc2\xabDen st\xc3\xb8rre herreg\xc3\xa5rd\xc2\xbb). Fra 1414 fungerte dette som hertugherreg\xc3\xa5rd, og fra 1526 som kongelig residens, etter at de siste masoviske hertugene Stanis\xc5\x82aw og Janusz III d\xc3\xb8de._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1548\xe2\x80\x931556 var slottet setet til dronningen Bona Sforza, Sigismund I den gamles kone. Den neste polske monarken, Sigismund II August, foretok i \xc3\xa5rene 1568\xe2\x80\x931572 en ombygning av slottet. Blant annet fikk Curia Maior renessansetilbygget \xc2\xabKongehuset\xc2\xbb etter tegninger av Giovanni Baptista di Quadro og delvis Jakub Paar fra Schlesien.\n_START_SECTION_\nOmbygninger og \xc3\xb8deleggelse\n_START_PARAGRAPH_\nI 1595 bestemte kong Sigismund III Vasa seg for en omfattende ombygning av slottet. Ombygningen ble utf\xc3\xb8rt i \xc3\xa5rene 1600\xe2\x80\x931619, og slottet fikk blant annet fem tidligbarokke fl\xc3\xb8yer etter tegninger av arkitektene Giovanni Trevano og Matteo Castelli fra Ticino. I 1619 ble det 60 meter h\xc3\xb8ye Nova Turris Regia (\xc2\xabDet nye konget\xc3\xa5rn\xc2\xbb, ogs\xc3\xa5 kalt \xc2\xabSigismund-t\xc3\xa5rnet\xc2\xbb) fullf\xc3\xb8rt, og fikk blant annet et spir p\xc3\xa5 13 meter. T\xc3\xa5rnet ble plassert i midten av den nybygde, 90 meter lange vestfl\xc3\xb8yen._NEWLINE_Under Sveriges invasjon av Polen i \xc3\xa5rene 1655\xe2\x80\x931656 ble Kongeslottet plyndret. Svenskene tok med seg verdifulle malerier, m\xc3\xb8bler, gobeliner, det kongelige bibliotek og kronearkiv samt flere skulpturer, hele gulv og kongeflagg. Under beleiringen av Warszawa i 1656 traff dessuten en kanonkule Sigismund-t\xc3\xa5rnet, og den \xc3\xb8vre t\xc3\xa5rndelen falt ned p\xc3\xa5 slottsg\xc3\xa5rdsplassen. Svenskene organiserte et milit\xc3\xa6rlasarett p\xc3\xa5 slottet, noe som bidrog til ytterligere \xc3\xb8deleggelse av bygningen. Noen m\xc3\xa5neder senere ble slottet herjet av den brandenburgske h\xc3\xa6ren, som tok med seg de fleste marmorelementene og slottets gjenv\xc3\xa6rende gulvkledning._NEWLINE_I 1657 begynte gjenoppbygningen av slottet under ledelse av den italienske arkitekten Isidoro Affaita. P\xc3\xa5 grunn av \xc3\xb8konomiske \xc3\xa5rsaker gjennomf\xc3\xb8rte den neste polske kongen Micha\xc5\x82 Korybut Wi\xc5\x9bniowiecki kun en restaurering istedenfor en omfattende ombygning av slottet. Som f\xc3\xb8lge av residensens d\xc3\xa5rlige tilstand m\xc3\xa5tte kongen i 1669 flytte til Ujazd-slottet. Frem til 1696, da den neste polske kongen Jan III Sobieski d\xc3\xb8de, ble ingen st\xc3\xb8rre arbeider utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 slottet._NEWLINE_Etter eleksjonen av kong August II den sterke i 1697 begynte slottet \xc3\xa5 forfalle p\xc3\xa5 ny, siden den nye konflikten med Karl XII av Sverige tynget betydelig p\xc3\xa5 det kongelige budsjettet. Til tross for de \xc3\xb8konomiske problemene beordret August II i 1698 allikevel \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re et ombygningsprosjekt som ble gjennomf\xc3\xb8rt i 1700 av Johann Friedrich Karcher. Den 25. mai 1702 ble slottet igjen inntatt av svenskene, og huset i den tid et sykehus. I 1704 ble slottet overtatt av den polske h\xc3\xa6r etter en beleiring, men tilfalt snart svenskene igjen. I 1707 ble slottet inntatt av den russiske h\xc3\xa6r etter fredstraktaten mellom August II og Karl XII, og fungerte som residensen til tsar Peter I den store. Etter to m\xc3\xa5neder trakk de russiske styrkene seg tilbake og plyndret slottet for kunstverker, blant annet malerier av Tommaso Dolabella, to av dem s\xc3\xa6rlig viktige for russerne: \xc2\xabSmolensks fall\xc2\xbb og \xc2\xabSjujskij-tsarenes hyllest til Sigismund III av Polen\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nGullalderen\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene 1713\xe2\x80\x931715 startet slottsombygningen etter Karchers tegninger. I 1717 ble Sala Poselska (\xc2\xabDen ministerielle sal\xc2\xbb) grundig ombygd, og tjente fra den tid av som kroningssalen for de saksiske eleksjonskongene. I \xc3\xa5rene 1722 og 1723 ble andre slottssaler ombygd. Blant annet fikk slottet den nye Sala Senatorska (\xc2\xabSenatsalen\xc2\xbb) under ledelse av Joachim Daniel Jauch. Den 31. mai 1732 \xc3\xb8dela en brann vestelevasjonen og en del av Sigismund-t\xc3\xa5rnet._NEWLINE_Det neste ombygningsprosjektet ble utformet etter at August III Sakseren ble konge i 1733. If\xc3\xb8lge de nye tegningene fra 1734, som ble utvidet i 1737 av arkitekten Gaetano Chiaveri, skulle slottets fasade fra Wis\xc5\x82a-siden ombygges i rokokko og danne den s\xc3\xa5kalte Sachsen-elevasjonen, mens den nord\xc3\xb8stlige delen av slottet med t\xc3\xa5rnet Altana skulle p\xc3\xa5bygges med tre to etasjer h\xc3\xb8ye risalitter. Ombygningsarbeidene ble utf\xc3\xb8rt i \xc3\xa5rene 1740\xe2\x80\x931752. En av datidens fremste skulpt\xc3\xb8rer som arbeidet p\xc3\xa5 slottet, Jan Jerzy Plersch, utf\xc3\xb8rte de kongelige kartusjene, stukkaturen og statuene. De siste arbeidene p\xc3\xa5 denne tiden ble utf\xc3\xb8rt mot slutten av 1763, etter August IIIs d\xc3\xb8d._NEWLINE_Under den kunstelskende kongen Stanis\xc5\x82aw August Poniatowski, Polens siste monark som styrte frem til landets tredje deling i 1795, gikk slottet inn i sin gullalder. Det kongelige budsjettet gav muligheten til \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re et av de mest interessante ombygningsprosjektene. Et titalls tegninger ble utf\xc3\xb8rt av blant annet Victor Louis, Johann Christian Kamsetzer og Ephraim Schr\xc3\xb6ger, mens det klassisistiskbarokke indre ble utformet etter tegninger av Giacomo Fontana og Domenico Merlini._NEWLINE_Mellom 19. og 20. desember 1806 samt 1. og 30. januar 1807 oppholdte Napol\xc3\xa9on Bonaparte seg p\xc3\xa5 slottet. Her bestemte han i 1807 at Storhertugd\xc3\xb8mmet Warszawa skulle opprettes. P\xc3\xa5 1800-tallet ble en ny ombygning utf\xc3\xb8rt etter tegninger av de polske arkitektene Adam Id\xc5\xbakowski og Jakub Kubicki. Restaurasjonsarbeidene p\xc3\xa5 slottet ble gjenopptatt i \xc3\xa5rene 1915\xe2\x80\x931939, p\xc3\xa5skynd etter slutten av f\xc3\xb8rste verdenskrig og Polens selvstendighet i 1918 etter 123 \xc3\xa5r med oppdeling.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig og den senere gjenoppbygningen\n_START_PARAGRAPH_\nI juli 1939 brente Kongeslottet ned etter tyske bombeangrep, og etter at de tyske styrkene inntok Warszawa begynte en planlagt plyndring av slottet for kunstverk. Den 10. oktober 1939 begynte spesialiserte tyske grupper under ledelse av historikere og eksperter (blant annet doktor Dagobert Frey fra Universit\xc3\xa4t Breslau, doktor Joseph M\xc3\xbchlmann fra Wien og Gustaw Barth, direkt\xc3\xb8r i museene i Breslau) \xc3\xa5 demontere gulv, marmorer, skulpturer og steinelementer som kaminer og gesimser, som s\xc3\xa5 ble sendt til Tyskland, magasiner i Krak\xc3\xb3w eller setene til tyske dignitarer i Warszawa. Slottet ble fullstendig ber\xc3\xb8vet, og kun noen f\xc3\xa5 inventarelementer ble overgitt til en polsk gruppe fra Nasjonalmuseet under ledelse av kunsthistorikeren Stanis\xc5\x82aw Lorentz, som i skjul beskrev tapene og laget en fotografidokumentasjon av slottet._NEWLINE_Den 4. oktober 1939 beordret Adolf Hitler at Kongeslottet skulle sprenges i luften, men denne ordren ble f\xc3\xb8rst utf\xc3\xb8rt etter Warszawaoppstanden den 27. oktober 1944. \xc3\x98deleggelsen av slottet var del av nazistenes plan om \xc3\xa5 legge hele Warszawa i grus, og if\xc3\xb8lge Pabst-planen skulle den monumentale Folkehallen (Volkshalle) eller NSDAP Kongresshall (Parteivolkshalle) bygges i slottets plass, mens Sigismunds\xc3\xb8ylen skulle erstattes med Germania-monumentet._NEWLINE_Etter total\xc3\xb8deleggelsen av 1944 stod kun kjellerne, den nederste delen av Grodzka-t\xc3\xa5rnet, elementer av det kongelige bibliotek og Kubickis arkader igjen. I 1971 ble det bestemt at slottet skulle gjenoppbygges. Byggingsarbeidene ble finansiert i sin helhet av offentlige innsamlinger b\xc3\xa5de i Polen og blant polakker i utlandet. Til sammen ble nesten to milliarder z\xc5\x82oty samlet inn. Under gjenoppbyggingen, som ble fullf\xc3\xb8rt i 1988, ble det lagt stor vekt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innkomponere bevarte originalfragmenter i den nye bygningen.'