b'\n_START_ARTICLE_\nNew York (delstat)\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r-europeisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nDa europeerne f\xc3\xb8rst kom til omr\xc3\xa5det som i dag er New York, var det befolket av to grupper innf\xc3\xb8dte amerikanere. Disse var den algonkintalende-indianerstammen mohikanere, som tradisjonelt befolket den \xc3\xb8vre delen av Hudsondalen oppover langs Hudsonelven, munseestammen, og ulike irokeserstammer som mohawker, oneidaer, onondagaer, cayugaer og senecaer.\n_START_SECTION_\nEuropeisk utforskelse og bosetning\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste europeeren man kjenner til som bes\xc3\xb8kte New York var den italienske oppdageren Giovanni da Verrazzano. Han utforsket Nord-Amerikas kyst p\xc3\xa5 oppdrag for den franske krone. Verrazzano utforsket dagens New York Harbor, i tillegg til Block Island og Narragansett Bay i Rhode Island._NEWLINE_I 1609 seilte den engelske oppdageren Henry Hudson, p\xc3\xa5 oppdrag fra nederlandske myndigheter, nedover langs Nord-Amerikas kyst, fra Nova Scotia i dagens Canada i nord til Chesapeake Bay i s\xc3\xb8r. Hudson og mannskapet utforsket omr\xc3\xa5dene rundt dagens New York, Maine og Cape Cod, og de seilte opp elva som i dag b\xc3\xa6rer Hudsons navn, Hudsonelva. De dro s\xc3\xa5 langt nord som til dagens Albany. Langs elvens bredd m\xc3\xb8tte de flere innf\xc3\xb8dte amerikanske folk._NEWLINE_Noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r etter Henry Hudsons utforsking av omr\xc3\xa5det, i 1614 eller 1615, etablerte nederlenderne den lille bosetningen Fort Nassau i n\xc3\xa6rheten av dagens Albany, ved Hudsonelva. Den var oppkalt etter det europeiske fyrstehuset Oranien-Nassau (Oranje-Nassau). Bosetningen ble etablert for \xc3\xa5 drive pelshandel med indianerstammene i omr\xc3\xa5det. Den ble bygget p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Castle Island i Hudsonelva, like ved vestbredden, ikke langt fra omr\xc3\xa5dene indianerne bodde i. Et stort problem var at den lille bosetningen ble oversv\xc3\xb8mt hver v\xc3\xa5r, og i 1618 ble nederlenderne tvunget til \xc3\xa5 forlate den._NEWLINE_I 1624 etablerte de Fort Orange (nederlandsk: Fort Oranje). Fort Orange ble den f\xc3\xb8rste permanente europeiske bosetningen i New York. Bosetningen ble etablert i omr\xc3\xa5det hvor Fort Nassau tidligere var, like ved dagens Albany, men denne gangen noen kilometer nord for den tidligere bosetningen, og s\xc3\xb8r for saml\xc3\xb8pet mellom elvene Hudson og Mohawk. Fort Orange var som dens forgjenger oppkalt etter huset Oranien-Nassau._NEWLINE_I 1625, ble bosetningen Ny Amsterdam (nederlandsk: Nieuw-Amsterdam) etablert p\xc3\xa5 den s\xc3\xb8rlige halvdelen av \xc3\xb8ya Manhattan. Ny Amsterdam fungerte som hovedstad for den nederlandske kolonien Ny Nederland (nederlandsk: Nieuw-Nederland) som strakte seg fra Cape Cod i nord til Delmarvahalv\xc3\xb8ya i s\xc3\xb8r. I 1626 kj\xc3\xb8pte Peter Minuit \xc3\xb8ya Manhattan fra de lokale indianerne. Han betalte dem 60 nederlandske gylden. De nederlandske nybyggerne og svarte slaver eid av Det nederlandske ostindiske kompani delte opp \xc3\xb8ya i g\xc3\xa5rder. Alle bygningene, vindm\xc3\xb8llene og husdyrene var eid av Det nederlandske ostindiske kompani, og ble leid ut til innbyggerne p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Nederlenderne etablerte flere bosetninger oppover langs Hudsonelva, men deres interesser l\xc3\xa5 mer i handel enn i permanent jordbruk, og de nederlandske bosetningene langs Hudson satte ikke noen dype historiske spor i ettertid av deres kolonitid.\n_START_SECTION_\nBritisk overtakelse og styre\n_START_PARAGRAPH_\nI 1664 ankom en engelsk fl\xc3\xa5te New York Harbor. Ny Amsterdams guvern\xc3\xb8r, Peter Stuyvesant h\xc3\xa5pet han kunne st\xc3\xa5 imot engelskmennene, men hav var en upopul\xc3\xa6r leder blant folket og de \xc3\xb8nsket ikke \xc3\xa5 kjempe mot engelskmennene for han. Den nederlandske regjeringen hadde eller ingen \xc3\xb8nsker om \xc3\xa5 nedkjempe britene, s\xc3\xa5 Stuyvesant var ble til \xc3\xa5 overgi seg uten kamp. _NEWLINE_Under engelsk styre ble Ny Amsterdam omd\xc3\xb8pt til New York, til \xc3\xa6re for Jakob, hertug av York. Omr\xc3\xa5det som tidligere var Ny Nederland ble ogs\xc3\xa5 omd\xc3\xb8pt til New York, og den nye kolonien ble kjent som New York-provinsen og var en del av de tretten kolonier. Selv om England overtok styret av kolonien, vokste den sakte. De engelske og nederlandske kolonistene levde fredelig side om side i New York._NEWLINE_I 1673, under den tredje anglo-nederlandske krig, havnet New York igjen i nederlandske hender, da de kom seilende inn i havnen med en fl\xc3\xa5te p\xc3\xa5 21 skip og tok over byen. Under ledelse av Anthony Colve skiftet New York navn til Nieuw Oranje (New Orange). Nederlenderne hadde kontroll over byen i omtrent ett \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r krigen mellom England og Nederland ble avsluttet etter at Westminstertraktaten ble undertegnet i 1674. Da ble New York underlagt britene for godt._NEWLINE_I 1698 hadde New York-kolonien ca 18 000 innbyggere. To tredeler av innbyggerne bodde i og rundt New York City. F\xc3\xb8r den amerikanske revolusjonen hadde folketallet steget til 163 000, og n\xc3\xa5 bodde en tredel av innbyggerne i New York City, men New York var bare den syvende st\xc3\xb8rste av de amerikanske koloniene. Nederlandsk kultur var fortsatt sterk i New York City og Albany. Det hadde ogs\xc3\xa5 blitt etablert flere tyske samfunn i New York innen den tiden.\n_START_SECTION_\n1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nMange av slagene under den amerikanske uavhengighetskrigen sto i New York, blant annet p\xc3\xa5 grunn av at kolonien hadde flere innbyggere som var lojale mot den britiske kronen enn de andre koloniene i Nord-Amerika. Den 10. mai 1775 overrasket en gruppe patrioter ledet av Ethan Allen en britisk garnison stasjonert p\xc3\xa5 festningen Fort Ticonderoga i New York. De tok kontroll over festningen uten \xc3\xa5 avfyre et eneste skudd. Dette var den aller f\xc3\xb8rste amerikanske seieren under uavhengighetskrigen. _NEWLINE_Ikke lenge etter at USAs uavhengighetserkl\xc3\xa6ring ble underskrevet 4. juli 1776 ble slaget ved Long Island utkjempet i Brooklyn p\xc3\xa5 Long Island den 27. august. Dette slaget var det aller st\xc3\xb8rste under hele uavhengighetskrigen, og endte til slutt med britisk seier. Slaget ved Long Island var det f\xc3\xb8rste slaget under felttogene i New York og New Jersey. Det hele endte med at britene tok kontroll over New York City, og de okkuperte byen fram til krigens ende i 1783. New York var strategisk viktig for britene, i tillegg til at byen hadde en stor og viktig havn._NEWLINE_Den 11. november 1783 ble de siste britiske troppene evakuert fra New York City, som de hadde okkupert og hatt kontroll over siden 1776. Dette var den siste britiske milit\xc3\xa6re stillingen i USA._NEWLINE_Kolonien New York ble innlemmet i unionen som en delstat den 26. juli 1788, og ble USAs 11. delstat. I 1789 ble George Washington tatt i ed som USAs f\xc3\xb8rste president under en seremoni i New York City, som dessuten ble landets f\xc3\xb8rste hovedstad. Byen var hovedstad fram til 1790. New Yorks f\xc3\xb8rste delstatshovedstad var Kingston, som ble hovedstad i 1777. I 1797 ble hovedstaden flyttet til Albany.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanske revolusjonen, uavhengighetskrigen og 1812-krigen stanset midlertidig den planlagte utvidelsen av New York mot vest. Etter hvert fortsatte utvidelsen da flere personer flyttet rundt og bosatte seg i hele staten. i 1810 hadde New York City blitt en av landets havner. Byen og dens havn for viktig for bomullsindustrien. B\xc3\xb8ndene i s\xc3\xb8r sendte bomull til bryggene i East River, bomullen ble fraktet til Manchester og andre engelske industribyer, og ferdige tekstiler ble sendt tilbake til USA. I 1825 \xc3\xa5pnet Eriekanalen mellom Hudsonelva og Eriesj\xc3\xb8en, med forbindelse til resten av De store sj\xc3\xb8er. Dette bidro til st\xc3\xb8rre vekst og industri i regionen, og byer som Rochester, Buffalo, Syracuse og Utica vokste raskt fram._NEWLINE_Under folketellingen i 1800 var New York den tredje st\xc3\xb8rste delstaten i unionen, bak Virginia og Pennsylvania. Innen ti \xc3\xa5r hadde New York g\xc3\xa5tt forbi de to statene, og var da st\xc3\xb8rst. _NEWLINE_I 1883 ble broen Brooklyn Bridge i New York City \xc3\xa5pnet, som knytter Brooklyn med Manhattan. I dag er broen en av de mest kjente av New York Citys byggverk. Det samme er Frihetsgudinnen, som ble avduket i 1886. Frihetsgudinnen st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Liberty Island ved munningen av Hudsonelva, og ble gitt i gave fra det franske folk til det amerikanske folk som et symbol p\xc3\xa5 landenes vennskap._NEWLINE_Fra 1892, og helt fram til 1945 kom hele 12 millioner immigranter til Ellis Island, en liten \xc3\xb8y i New York Harbor, utenfor New Jersey. Immigrantene kom hovedsakelig fra Europa, og \xc3\xb8nsket et bedre liv i USA. Store deler av immigrantene slo seg ned i og rundt New York, og f\xc3\xb8rte til mer vekst i omr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\n1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1902 ble New Yorks f\xc3\xb8rste skyskraper ferdigstilt, Flatiron Building. Senere sto ogs\xc3\xa5 to andre av New Yorks mest kjente skyskrapere ferdig, Empire State Building og Chrysler Building._NEWLINE_I 1929 var det et b\xc3\xb8rskrakk p\xc3\xa5 Wall Street i New York. Etter en periode med sterk \xc3\xb8konomisk vekst i hele USA, gikk det etter b\xc3\xb8rskrakket nedover, og innledet det som er kjent som den store depresjonen utover 1930-tallet Etter at andre verdenskrig var slutt i 1945, startet en vekst i sosiale tjenester og utdanning i New York, samtidig som industrien i delstaten gikk nedover. Dette f\xc3\xb8rte til en vanskelig finansiell situasjon i New York, og New York City unngikk s\xc3\xa5 vidt konkurs i 1975. Deretter ble skattene senket og delstatens \xc3\xb8konomiske base utvidet, som f\xc3\xb8rte til en oppgang i New Yorks \xc3\xb8konomi inn mot det 21. \xc3\xa5rhundre.\n_START_SECTION_\n2000-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 11. september 2001 ble de to tvillingt\xc3\xa5rnene i Verdens handelssenter i New York City angrepet av terrorister tilh\xc3\xb8rende terrorgruppen Al-Qaida ledet av Osama bin Laden. Terroristene kapret fire fly, som de fl\xc3\xb8y inn i de to bygningene i New York, samt The Pentagon i hovedstaden Washington D. C.. Det siste flyet krasjet i bakken i Shanksville i Pennsylvania, mest sannsynlig var m\xc3\xa5let Det hvite hus eller andre steder i eller ved Washington. N\xc3\xa6rmere 3000 mennesker d\xc3\xb8de i angrepet.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nNew York grenser mot delstatene Vermont, Connecticut, Massachusetts, Rhode Island, New Jersey og Pennsylvania i USA og provinsene Ontario og Qu\xc3\xa9bec i Canada.\n_START_SECTION_\nNaturgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nNew York domineres av fjellkjeder, de fleste tilh\xc3\xb8rende til Appalachene, som strekker seg langs USAs \xc3\xb8stkyst, helt nord til Canada. S\xc3\xb8rvestlige deler av delstaten dekkes av Alleghenyplat\xc3\xa5et. I den s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige delen av New York ligger Catskillfjellene. Fjellkjeden ligger vest for Hudsonelva, mellom New York City i s\xc3\xb8r og Albany i nord. Helt nord i delstaten ligger Adirondackfjellene. New Yorks h\xc3\xb8yeste fjell, Mount Marcy (1629 meter over havet) ligger i denne fjellkjeden._NEWLINE_De st\xc3\xb8rste og mest kjente elvene i New York er Hudsonelva, Mohawkelva og Geneseelva. Hudson starter i Hendersonsj\xc3\xb8en i Adirondackfjellene og munner ut i Upper New York Bay. Elva danner ogs\xc3\xa5 grensen mellom New York og New Jersey ved bydelene Bronx og Manhattan i New York City. Mohawk starter ved Ava i Oneida County og munner ut i Hudsonelva ved Albany. Genesee starter i Pennsylvania, New Yorks nabostat, og renner nordover og munner ut i Ontariosj\xc3\xb8en ved byen Rochester nord i New York. _NEWLINE_Elva Delaware starter i Mount Jefferson i New York, og danner grensen mellom New York og Pennsylvania et stykke. Niagaraelva mellom Eriesj\xc3\xb8en og Ontariosj\xc3\xb8en danner grensen mellom Ontario i Canada og New York. Her ligger Niagarafallene, en rekke brede fosser, som er de mest vannf\xc3\xb8rende i Nord-Amerika. Flere broer krysser elven mellom byene Niagara Falls i Ontario og Niagara Falls i New York. Elva St. Lawrence ligger ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grensen mellom New York og Ontario._NEWLINE_Det er mange innsj\xc3\xb8er i New York. Den st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8en er Eriesj\xc3\xb8en, som er delt mellom New York, Pennsylvania, Ohio og Michigan i USA og Ontario i Canada. Lenger mot nord\xc3\xb8st ligger Ontariosj\xc3\xb8en som ligger mellom New York og Ontario. Den st\xc3\xb8rste innsj\xc3\xb8en som ligger helt innenfor New York er Oneida Lake, med en st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 207 km\xc2\xb2. Andre store innsj\xc3\xb8er er Seneca Lake og Cayuga Lake, som begge er del av Finger Lakes (Fingersj\xc3\xb8ene), som ogs\xc3\xa5 inkluderer de 9 andre innsj\xc3\xb8ene Otisco Lake, Skaneateles Lake, Owasco Lake, Keuka Lake, Canandaigua Lake, Honeoye Lake, Canadice Lake, Hemlock Lake og Conesus Lake. Champlainsj\xc3\xb8en ligger helt nord\xc3\xb8st i delstaten, p\xc3\xa5 grensen mellom New York og Vermont i USA og Qu\xc3\xa9bec i Canada._NEWLINE_Mellom New York-bydelene Manhattan p\xc3\xa5 den ene siden, og Brooklyn og Queens p\xc3\xa5 den andre siden ligger East River, som til tross for navnet egentlig er et sund. Mellom bydelene Manhattan og Bronx ligger Harlem River, som ogs\xc3\xa5 er et sund. Harlem River renner mellom Hudson og East River. Mellom bydelen Staten Island og delstaten New Jersey ligger sundet Arthur Kill. I havneomr\xc3\xa5det mellom New York og New Jersey, ved New York City, ligger Upper New York Bay, ofte bare kalt Upper Bay. S\xc3\xb8r for denne ligger Lower New York Bay (Lower Bay). Long Island i New York og delstataten Connecticut skilles av sundet Long Island Sound, New York og Rhode Island skilles av sundet Block Island Sound. _NEWLINE_New Yorks desidert st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y er Long Island. Den strekker seg fra New York City (bydelene Queens og Brooklyn), helt ut til Montauk Point, omtrent 190 kilometer fra vestsiden til \xc3\xb8stsiden. Long Island er den 11. st\xc3\xb8rste \xc3\xb8ya i hele USA, men likevel den lengste \xc3\xb8ya i USA, og den st\xc3\xb8rste \xc3\xb8ya i det kontinentale USA. Andre \xc3\xb8yer i New York er Manhattan, den kanskje mest kjente bydelen i New York City, Staten Island, en annen bydel i New York City som ligger utenfor New Jersey, Liberty Island, som til tross for at den ligger p\xc3\xa5 New Jerseys side av delstatsgrensen, likevel tilh\xc3\xb8rer New York, Governors Island utenfor Brooklyn, Roosevelt Island, Randalls and Wards Islands og Rikers Island i East River og Fishers Island like s\xc3\xb8r for Connecticut, i tillegg til en rekke mindre og mellomstore \xc3\xb8yer rundt New York City og Long Island. Mellom Ontario og New York ligger \xc3\xb8ygruppen Thousand Islands.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nNew York har rundt 150 ulike tresorter. Pileik og Quercus stellata, Magnolia virginiana, ambratre og Ptelea trifoliata dominerer omr\xc3\xa5dene langs Atlanterhavskysten. Eik, hickory og kastanje vokser i Hudson- og Mohawkdalene og rundt De store sj\xc3\xb8ene. Bj\xc3\xb8rk, b\xc3\xb8k, lind og l\xc3\xb8nn vokser i fjellplat\xc3\xa5ene i Appalachene og ved foten av Adirondackfjellene. Det meste av fjellkjedene Adirondack og Catskill er stort sett dekket av r\xc3\xb8dgran, svartgran, balsamgran, papirbj\xc3\xb8rk, rogn, kvitgran og l\xc3\xb8nn._NEWLINE_Flere rosearter er vanlige i New York, sammen med blant annet l\xc3\xb8vetann, vill gulrot, gullris og lodnesolhatt. Enkelte av blomsterartene som vokser i New York, for eksempel l\xc3\xb8vetann og gulrot, er innf\xc3\xb8rt til Nord-Amerika fra Eurasia. Rosen er New Yorks offisielle delstatsblomst, noe den ble i 1955. Arter som Aralia nudicaulis, Polygonatum biflorum, Monotropa uniflora, canadaskrubb\xc3\xa6r og Coptis-planter vokser i New Yorks skoger.\n_START_SECTION_\nFauna\n_START_PARAGRAPH_\nRundt 600 ulike arter av pattedyr, fugler, amfibier og krypdyr kan p\xc3\xa5treffes i New York, hvor rundt 450 av disse er vanlige i staten._NEWLINE_Av st\xc3\xb8rre pattedyr i New York finnes det svartbj\xc3\xb8rn, r\xc3\xb8dgaupe, kanadisk gaupe, pr\xc3\xa6rieulv, gr\xc3\xa5rev, elg, r\xc3\xb8drev og hvithalehjort. Det er rundt 500 000 hjorter i New York, noe som blir sett p\xc3\xa5 som et problem p\xc3\xa5 grunn av kostnadene etter store \xc3\xb8deleggelser av avlinger. Flere av New Yorks pattedyrarter er rovdyr, og det samme er mindre dyr som langhalesn\xc3\xb8mus og nordlig elveoter. Nordamerikansk bever er et annet, men mindre, og planteetende pattedyr. Den er New Yorks offisielle delstatspattedyr Det finnes to flaggermusarter i New York, Myotis lucifugus og Myotis sodalis. I Atlanterhavet, utenfor kysten av New York finnes det spermhval, bl\xc3\xa5hval og kn\xc3\xb8lhval. Andre sm\xc3\xa5 pattedyr i New York er flere ulike musearter, sn\xc3\xb8skohare, vanlig duskhalekanin, New England-duskhalekanin, skogmurmeldyr, ekorn, bisam og vaskebj\xc3\xb8rn._NEWLINE_Mer en 260 ulike fuglearter er blitt observert i New York. De vanligste fugleartene, som holder til i delstaten \xc3\xa5ret rundt er kr\xc3\xa5ker, hauker og ulike typer hakkespetter. Fuglearter som hovedsakelig hekker i skoger er amerikarudge, r\xc3\xb8dhodespett, sivsmett og eikenattravn. Av fuglearter som p\xc3\xa5treffes i v\xc3\xa5tmarksomr\xc3\xa5der er herodiashegre, totoppskarv og kanadag\xc3\xa5s vanlige. Eksempler p\xc3\xa5 fugler som finnes langs kysten er amerikadvergterne, marskspurv og piplo og eksempler p\xc3\xa5 rovfugler er konge\xc3\xb8rn, fiske\xc3\xb8rn og vandrefalk. New Yorks offisielle delstatsfugl er \xc3\xb8stbl\xc3\xa5fugl._NEWLINE_Amfibier som finnes i New York inkluderer tigersalamander, frosken Acris crepitans, amerikansk oksefrosk og dynndjevel. De vanligste krypdyrene er skilpadder som Kemps bastardskilpadde, Kinosternon subrubrum og slanger som skogklapperslange, str\xc3\xb8mpeb\xc3\xa5ndsnok og Agkistrodon contortrix._NEWLINE_Det er 210 kjente arter av fisk i New York. Blant disse er arter i abborfamilien, gjedder, \xc3\xb8rret vanlige av ferskvannsfisker. I Long Island Sound finnes det \xc3\xb8sters, muslinger og ulike saltvannsfisker.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nNew York har stort sett fuktig kontinentalklima i det meste av delstaten, med varme somre og kalde vintre. Den s\xc3\xb8rligste delen av New York, som inkluderer New York City, Long Island og omr\xc3\xa5dene i n\xc3\xa6rheten har et fuktig subtropisk klima med varme og fuktige somre og kj\xc3\xb8lige eller milde vintre.\n_START_SECTION_\nFlyplasser\n_START_PARAGRAPH_\nNew Yorks st\xc3\xb8rste flyplass er John F. Kennedy internasjonale lufthavn, som ligger i nabolaget Jamaica i bydelen Queens. John F. Kennedy er USAs sjette st\xc3\xb8rste flyplass. Lufthavnen betjener New York City, det samme gj\xc3\xb8r LaGuardia lufthavn, som ogs\xc3\xa5 ligger i bydelen Queens. Newark Liberty internasjonale lufthavn i New Jersey er en annen av de st\xc3\xb8rre lufthavnene i storbyomr\xc3\xa5det New York. Disse tre flyplassene, sammen med Teterboro lufthavn i New Jersey er eid av Port Authority of New York and New Jersey._NEWLINE_New Yorks hovedstad Albany betjenes av Albany internasjonale lufthavn, nordvest for byen. Buffalo betjenes av Buffalo Niagara internasjonale lufthavn, nord\xc3\xb8st for byen. Lenger nord, ved Niagara Falls. Byen Rochester betjenes av Greater Rochester internasjonale lufthavn og Syracuse betjenes av Syracuse Hancock internasjonale lufthavn. De mindre byene i New York betjenes av mindre flyplasser, b\xc3\xa5de internasjonale og regionale.\n_START_SECTION_\nVeisystem\n_START_PARAGRAPH_\nNew Yorks Interstate-veinett er omtrent 2694 km langt. 31 Interstate-motorveier krysser delstaten. Interstate 78 er en viktig forbindelsesvei mellom New York og New Jersey. Veien krysser Hudsonelva mellom Jersey City i New Jersey og Manhattan. Interstate 81 krysser staten fra s\xc3\xb8r til nord, fra grensen mot Pennsylvania nord til grensen mot Canada. Interstate 84 krysser den s\xc3\xb8rlige delen av staten, fra grensen mot Pennsylvania til grensen mot Connecticut. Interstate 86 g\xc3\xa5r mellom byen Erie i Pennsylvania til Elmira i New York. Interstate 87 starter i bydelen Bronx i New York City, g\xc3\xa5r nordover, og ender i byen Champlain nord i New York, ved grensen mot Canada. Den passerer blant annet byen Albany. Interstate 88 g\xc3\xa5r mellom byene Chenango og Rotterdam, og forbinder Interstate 81 med Interstate 90. Sistnevnte vei g\xc3\xa5r mellom grensen mot Pennsylvania ved Eriesj\xc3\xb8en, tvers over New York, til grensen mot Massachusetts, og passerer byer som Buffalo, Rochester, Syracuse og Albany. Interstate 95 g\xc3\xa5r mellom grensen mot New Jersey ved Manhattan, nord\xc3\xb8st til grensen mot Connecticut. Det finnes flere Interstate-veier, hvor de fleste av disse er mindre og ikke sv\xc3\xa6rt viktige, bortsett fra at de forbinder byer og st\xc3\xb8rre motorveier.\n_START_SECTION_\nJernbaner, T-baner og forstadsbaner\n_START_PARAGRAPH_\nDet eneste intercity-jernbanenettverket i New York drives av Amtrak. Pennsylvania Station i New York City er Amtraks st\xc3\xb8rste jernbanestasjon. USAs mest trafikkerte jernbanelinje, Nord\xc3\xb8stkorridoren mellom Washington D. C. og Boston i Massachusetts, med rutene Acela Express og Northeast Regional passerer New York._NEWLINE_New Yorks undergrunnsbane best\xc3\xa5r av 24 ruter som trafikkerer fire av New York Citys fem bydeler, Manhattan, Bronx, Brooklyn og Queens. Banen er en av de mest kjente tunnelbanene i verden. Bydelen Staten Island har sitt eget banesystem, Staten Island Railway. Long Island har sin egen forstadsbane, Long Island Rail Road med 11 linjer som forbinder forstedene p\xc3\xa5 Long Island med New York City. Port Authority Trans-Hudson forbinder byene Newark, Jersey City, Harrison og Hoboken i nabostaten New Jersey med midtre deler av Manhattan. Metro-North Railroad knytter New York City sammen med byene nord for New York City, i tillegg til flere byer i Connecticut. Buffalo Metro Rail betjener byen Buffalo.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa5ttrafikk\n_START_PARAGRAPH_\nStaten Island Ferry er USAs mest trafikkerte ferje, og g\xc3\xa5r mellom bydelene Manhattan og Staten Island i New York City. Hvert \xc3\xa5r reiser 19 millioner passasjerer med ferjen. B\xc3\xa5ten g\xc3\xa5r 110 ganger per dag, og frakter rundt 65 000 passasjerer per dag. Det g\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 passasjerferjer oppover Hudsonelva. _NEWLINE_Eriekanalen og elvene i New York var tidligere viktige transportruter gjennom delstaten. Eriekanalen g\xc3\xa5r mellom Eriesj\xc3\xb8en ved Buffalo, videre til Oneidasj\xc3\xb8en ved byen Syracuse, og videre til Hudsonelva ved Albany. Kanalen forbinder dermed De store sj\xc3\xb8er med Atlanterhavet.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nDet offentlige h\xc3\xb8gere utdanningsystemet i New York er organisert gjennom State University of New York (SUNY) som organiserer 64 ulike universitet og h\xc3\xb8gskoler. De fire st\xc3\xb8rste utdanningsinstitusjonene er University at Albany, Binghamton University, University at Buffalo og Stony Brook University.  I tillegg har New York City et eget utdanningsystem gjennom City University of New York som organiserer 24 institusjoner. _NEWLINE_Den amerikanske h\xc3\xa6rens milit\xc3\xa6rakademi, West Point, ligger i Newburgh._NEWLINE_New York har flere private universitet, og er med Columbia University i New York City og Cornell University i Ithaca, den eneste delstaten med mer enn ett Ivy League-universitet. Andre kjente private universitet er Syracuse University. Fordham University er den eldste katolske institusjonen for h\xc3\xb8yere utdanning nord\xc3\xb8st i USA.'