b'\n_START_ARTICLE_\n3. departement\n_START_PARAGRAPH_\n3. departement var i perioden 1814\xe2\x80\x931818 en av enhetene i den norske sentraladministrasjonen._NEWLINE_2. mars 1814 kunngjorde prins Christian Frederik at det skulle oppnevnes et regjeringsr\xc3\xa5d og et sentralt embetsverk. Dette skulle organiseres i fem departementer etter forbilde av det som i Danmark het kollegier. De fem departementene blei betegna ved tall, og 3. departement fikk ansvar for alle saker som angikk juridiske saker og rettspleie; likevel ikke politisaker, som l\xc3\xa5 under 2. departement._NEWLINE_I og med Grunnloven av 17. mai 1814 endra regjeringsr\xc3\xa5det betegnelse til statsr\xc3\xa5det._NEWLINE_30. november samme \xc3\xa5r (ved etableringa av unionen med Sverige) blei departementsordninga endra. Det skulle da v\xc3\xa6re seks departement. Justissakene blei flytta til 2. departement, mens 3. departement fikk ansvaret for politisaker, samt fengsels-, skyss-, vei-, post- og medisinalvesenet._NEWLINE_Etter vedtak 17. november 1818 blei det ytterligere endringer i departementene fra 1. januar 1819. Vi fikk da departementsnavn av dagens type, alts\xc3\xa5 etter saksfeltet. I denne sammenheng blei det etablert et felles justis- og politidepartement. 3. departements \xc3\xb8vrige saker blei stort sett tilf\xc3\xb8rt det nye Finansdepartementet.'