b"\n_START_ARTICLE_\nGalateia\n_START_PARAGRAPH_\nGalateia eller Galatea (gresk: \xce\x93\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x84\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1; \xc2\xabden melkehvite\xc2\xbb)  er et navn som har blitt brukt om en statue av elfenbein som forestiller Pygmalion fra Kypros. I f\xc3\xb8lge gresk mytologi ga gudinnen Afrodite statuen liv av medynk for Pygmalion, fordi hun s\xc3\xa5 at han var dypt forelsket i den. Dikteren Theokrit fra Syrakus bruker navnet Galateia i sine hyrdedikt Idyller VI og XI. I disse diktene er Galateia gjenstand for kyklopen Polyfemos' begj\xc3\xa6r. Polyfemos og Galateia finner vi ogs\xc3\xa5 igjen i myten om Akis og Galatea i Ovids Metamorfoser.\n_START_SECTION_\nGalatea-skikkelsen\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om navnet Galatea har blitt knyttet til antikkens Pygmalion b\xc3\xa5de i diktning andre kunstneriske verker, er dette likevel en forbindelse som har oppst\xc3\xa5tt langt senere. Ingen bevart tekst fra antikken nevner noen gang statuen ved navn. P\xc3\xa5 Parissalongen i 1763 stilte billedhuggeren \xc3\x89tienne Maurice Falconet ut en skulptur med tittelen \xc2\xabPygmalion aux pieds de sa statue qui s'anime\xc2\xbb (\xc2\xabPygmalion ved foten av sin statue i det den blir levende\xc2\xbb). Denne skulpturen, som i dag befinner seg i Walters Art Museum i Baltimore, kalles i dag \xc2\xabPygmalion og Galatea\xc2\xbb._NEWLINE_Flere av den greske antikkens forfattere (Homer, Hesiod, Apollodorus) nevner en Galatea som en av mytologiens nereider (havnymfer). Nereidene var de femti d\xc3\xb8trene til den tidlige havguden Nerevs og okeaniden Doris_NEWLINE_If\xc3\xb8lge den amerikanske akademikeren Meyer Reinhold (1909\xe2\x80\x932002) ble navnet \xc2\xabGalatea\xc2\xbb f\xc3\xb8rst utbredt i bruk etter at Jean-Jacques Rousseau i 1762 ferdigstilte sitt sc\xc3\xa8ne lyrique (musikkdrama) Pygmalion. Myten om Akis og Galatea var allment kjent i den skolerte del av befolkningen; og komponisten Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel skrev en opera kalt Acis and Galatea som ble urfremf\xc3\xb8rt i 1718. Videre b\xc3\xa6rer en av av den franske poeten Honor\xc3\xa9 d'Urf\xc3\xa9s figurer i hyrderomanen L'Astr\xc3\xa9e navnet Galatea.\n_START_SECTION_\nInnhold\n_START_PARAGRAPH_\nDen tidligste forekomsten av fortellingen om Pygmalion som er kjent i v\xc3\xa5r tid, finner vi i et hellenistisk verk av Filostefanos. Verket b\xc3\xa6rer navnet De Cypro (\xc2\xabKypros\xc2\xbb). Der er Pygmalion konge p\xc3\xa5 Kypros. Vi finner den senere gjenfortalt i den romerske dikteren Ovids Metamorfoser.  I Ovids verk har kong Pygmalion blitt til en billedhugger som forelsker seg i en elfenbeinsstatue han selv har laget. Som svar p\xc3\xa5 hans b\xc3\xb8nner ga Venus (Afrodite) statuen liv, og lot deretter billedhuggeren gifte seg med den levende statuen. Ovids Pygmalion-versjon ble den mest kjente varianten av myten om Pygmalion og Galatea, fram til slutten av 1600-tallet. Tropen om en levendegjort statue fikk fornyet interesse p\xc3\xa5 1700-tallet._NEWLINE_Et element i denne myten er at statuen ble levende fordi Afrodites daimon har tatt bolig i den, og at Galatea siden f\xc3\xb8dte Pygmalions s\xc3\xb8nn Pafos \xe2\x80\x94 som ble grunnleggeren av en by som ble kalt opp etter sin grunnlegger (eponym). I andre versjoner fikk Pygmalion og Galatea ogs\xc3\xa5 en datter, Metharme._NEWLINE_Nok en versjon sier at Kinyras, som kanskje var s\xc3\xb8nn av Pafos, og kanskje frieren som giftet seg med Metharme, grunnla med Afrodites hjelp grunnla byen Pafos p\xc3\xa5 Kypros og bygde et stort tempel for gudinnen der. Bibliotheke, et hellenistisk sammendrag av myter, nevner at Pygmalion hadde en datter som het Metharme. Hun var gift med Kinyras og mor til Adonis, en yngling s\xc3\xa5 vakker at han vakte Afrodites begj\xc3\xa6r. Men atter andre versjoner forteller at Adonis' mor var Myrrha, som igjen var datter av Kinyras. P\xc3\xa5 romersk tid ble det sagt at billedhoggeren Praxiteles' Afrodite fra Knidos i gudinnens tempel i byen Knidos var s\xc3\xa5 vakker, at mange menn s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 bli stengt inne i tempelet slik at de fikk tilbringe en natt hos denne statuen.\n_START_SECTION_\nTolkninger (utvalg)\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Graves er en av mange som har fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 forklare eller gi en tolkning av hvordan myten om Galatea og Pygmalion skal eller kan forst\xc3\xa5s."