b'\n_START_ARTICLE_\nKleberstein\n_START_SECTION_\nMange navn\n_START_PARAGRAPH_\nKleberstein har hatt mange ulike betegnelser. En vanlig betegnelse, som ikke brukes lenger, var grj\xc3\xb3tstein. Ordet grj\xc3\xb3tstein er sammensatt av det gammelnorske ordet grj\xc3\xb3t og ordet stein. Ordet gryte er avledet av grj\xc3\xb3t, siden den varmebestandige og lett formbare klebersteinen var det foretrukne materialet til vikingtidens kokekar. Ordet grj\xc3\xb3t ble i norr\xc3\xb8n tid s\xc3\xa6rlig brukt p\xc3\xa5 bergarter brukt i husger\xc3\xa5d, slik som kleberstein og skifer.  Esja er en annen norr\xc3\xb8n betegnelse p\xc3\xa5 kleberstein._NEWLINE_I moderne tid har betegnelsene fettstein, mjukstein, vekstein og gr\xc3\xb8tstein blitt benyttet istedenfor kleberstein. Den siste \xe2\x80\x93 gr\xc3\xb8tstein \xe2\x80\x93 er en moderne variant av grjotstein. _NEWLINE_Som alle disse ulike betegnelsene p\xc3\xa5 kleberstein viser, har bergarten noen s\xc3\xa6regne egenskaper. Noen av betegnelsene viser til hvordan overflaten til bergarten kjennes n\xc3\xa5r man tar p\xc3\xa5 den, nemlig \xc2\xabfettete\xc2\xbb, \xc2\xabglatt\xc2\xbb eller \xc2\xabs\xc3\xa5pete\xc2\xbb. Dette skyldes at hovedbestandelen i kleberstein er mineralet talk.\n_START_SECTION_\nBruksomr\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nFordi steinen er s\xc3\xa5 myk og lett \xc3\xa5 forme, er den blitt mye brukt. _NEWLINE_I f\xc3\xb8rmoderne tid har kleberstein blitt benyttet til ulike former for husger\xc3\xa5d. Kar av kleber er kjent fra yngre bronsealder og frem til slutten av f\xc3\xb8rromersk jernalder. Karene forsvinner trolig deretter i norsk materiale og dukker ikke opp igjen f\xc3\xb8r inngangen til vikingtid (rundt 800 e.Kr), da karproduksjon n\xc3\xa6rmest kan karakteriseres som masseproduksjon. Karene var en viktig handelsvare for vikingene, og i en utgraving i den gamle vikingbyen York i England har man funnet kokekar hvor man kunne spore kleberen tilbake til bruddene p\xc3\xa5 B\xc3\xa5rstad som ligger p\xc3\xa5 Lalm i V\xc3\xa5g\xc3\xa5 kommune p\xc3\xa5 grunn av den spesielle sammensetningen av kleberen der. Kar av kleber utkonkurrerer nesten helt den lokale keramikkproduksjonen i Norge i denne perioden. Kleberstein var en bedre investering, for et \xc3\xb8delagt keramikk-kar m\xc3\xa5tte kastes, men en sprukken klebersteinsbolle kunne repareres med jernkramper._NEWLINE_Kleberstein ble benyttet i tilvirkning av koke- og forr\xc3\xa5dskar, spinnehjul, mortere, st\xc3\xb8peformer, avlsteiner, smeltedigler og ulike former for lodd og vekter (til fiske eller tekstilarbeide), fra forhistorien og frem til 1800-tallet. Fiskes\xc3\xb8kker ble ogs\xc3\xa5 kalt jarstein. Mange av disse produktene har trolig blitt tilvirket som sekund\xc3\xa6re produkter av \xc3\xb8delagte kar. Kleberstein er lett \xc3\xa5 bearbeide og ble utsk\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 kunstferdig vis p\xc3\xa5 gravminner, s\xc3\xa6rlig i Gudbrandsdalen. Andre viktige bruksomr\xc3\xa5der har v\xc3\xa6rt som byggemateriale i mange av de norske steinkirkene. Blant annet er Nidarosdomen bygd i kleberstein.  Stavanger domkirke, Utstein kloster, Moster gamle kirke og Mariakirken i Bergen er ogs\xc3\xa5 eksempler p\xc3\xa5 byggverk med stort innslag av kleberstein._NEWLINE_P\xc3\xa5 1900-tallet har kleberstein s\xc3\xa6rlig blitt benyttet som materiale i gravsteiner og i peiser og ovner p\xc3\xa5 grunn av steinens gode varmelagringsegenskaper. Siden kleberstein t\xc3\xa5ler sterk oppheting, har den v\xc3\xa6rt et gunstig materiale mht metallarbeide.\n_START_SECTION_\nNedlagte brudd\n_START_PARAGRAPH_\nMange steder er det spor etter f\xc3\xb8rmoderne uttak av kleberstein i bergveggene. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 Vestlandet, Romerike og Gudbrandsdalen har det blitt tatt ut kleberstein i store mengder. Kjente brudd er blant annet Brennep\xc3\xa5sen i S\xc3\xb8rum og Pigg\xc3\xa5sen i Fet kommune. Det ligger ogs\xc3\xa5 et gammelt brudd p\xc3\xa5 Flotmyr ved busstasjonen i Haugesund. Det er et nedlagt brudd p\xc3\xa5 Kvikneskogen i Tynset kommune._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5vist mange klebersteinsbrudd i Aust-Agder som har blitt utnyttet siden vikingtid. De st\xc3\xb8rste av disse ligger p\xc3\xa5 His\xc3\xa5sen, Spars\xc3\xa5s, Horv, Gjennestad, \xc3\x98stre Vimme og \xc3\x98stre Myre._NEWLINE_Kleberstein til Nidarosdomen er brutt ved \xc3\x98ye og Klungen p\xc3\xa5 \xc3\x98ysand i Melhus kommune og rett over kommunegrensa ved Huseby i Skaun kommune. Produksjon av kleber-gryter startet her i vikingtida, eller enda tidligere. I middelalderen leverte bruddene stein til Nidarosdomen og mange andre kirker og klostre i Trondheimsregionen. Etter svartedauden stoppet nesten produksjonen fram til restaureringen av Nidarosdomen startet p\xc3\xa5 1800-tallet. I perioden 1869\xe2\x80\x9396 ble det tatt ut mer enn 400\xc2\xa0m\xc2\xb3, men p\xc3\xa5 1900-tallet overtok bruddene ved Bj\xc3\xb8rn\xc3\xa5 i Mosj\xc3\xb8en og Kvikne._NEWLINE_Et av Europas viktigste klebersteinsbrudd l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Shetland, ved Cunningsburgh 24 km fra Jarlshof. Videre fantes klebersteinsbrudd p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene Fetlar og Uist, samt andre steder p\xc3\xa5 hoved\xc3\xb8yen. Bruddene har ofte navn som Clebber eller Clibber, en forvanskning av norr\xc3\xb8nt kleberg som bet\xc3\xb8d \xc2\xabvevtynge-stein\xc2\xbb. Klebersteinskar funnet p\xc3\xa5 datidens britiske boplasser, som York og Dublin, stammer oftest fra Shetland. Dette m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt en viktig inntektskilde for \xc3\xb8ysamfunnet.\n_START_SECTION_\nNorske klebersteinsbrudd\n_START_PARAGRAPH_\nIdag har klebersteinen igjen blitt etterspurt til bruk i ovner og peiser. Det tas ut kleberstein to steder i Norge, i M\xc3\xa5lselv i Indre-Troms og Otta og Sel i Gudbrandsdalen. Kleberstein til Nidarosdomen blir idag tatt ut i M\xc3\xa5lselv. Klebersteinen som brytes p\xc3\xa5 Otta, brukes til fremstilling av peiser og ovner. P\xc3\xa5 midten av 1990-tallet ble omtrent 80\xc2\xa0% av produksjonen eksportert, s\xc3\xa6rlig til Tyskland.'