b'\n_START_ARTICLE_\nGrunnvann\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnvann er vann som befinner seg under bakkeniv\xc3\xa5 der alle sprekker og porer i grunnen er helt fylt med vann. Over denne mettede sonen ligger den umettede sonen, ogs\xc3\xa5 kalt markvannsonen. I den umettede sonen er porene delvis fylt med luft. N\xc3\xa5r vannet perkolerer ned gjennom den umettede sonen endres vannets kvalitet grunnet kjemiske, biokjemiske og biologiske prosesser. Dette resulterer ofte i at grunnvann er bedre egnet som drikkevann, sammenliknet med overflatevann. Grunnvannets overflate kalles grunnvannsspeilet og defineres som den flaten der grunnvannstrykket er lik atmosf\xc3\xa6retrykket (1 atm)._NEWLINE_Geologiske formasjoner (oppsprukket berg eller sedimenter av grus og sand) med grunnvann som str\xc3\xb8mmer gjennom slik at det kan utvinnes kalles akvifer. Formasjonene m\xc3\xa5 ha tilstrekkelig por\xc3\xb8sitet og permeabilitet for \xc3\xa5 utgj\xc3\xb8re en akvifer. En akvifer kan inneholde ett eller flere grunnvannsmagasiner. Akvifer og grunnvannsmagasin brukes til dels som synonymer. Grunnvannet som befinner seg i formasjonen og metter denne omtales som del av akviferen. I Norge har leire og berg generelt lav permeabilitet, et unntak er Brumunddal-sandstein. I Norge er nesten alle akviferer i berggrunnen i sprekker, mens grovkornede l\xc3\xb8smasser som sand og grus danner poreakviferer. Lag av leire over sand/grus kan v\xc3\xa6re s\xc3\xa5 tett at det dannes en lukket akvifer. De st\xc3\xb8rste og beste grunnvannsforekomstene i Norge finnes i akviferer dannet av breelvers avsetning av l\xc3\xb8smasser i delta, rand\xc3\xa5ser, eskere og sandurer. Etter landhevingen har elver gravd seg ned i og drenerer de mest lavtliggende av disse. Det st\xc3\xb8rste grunnvannsmagasinet i Norge er p\xc3\xa5 Gardermoen som er et gammelt delta avsatt en breelv over 70\xc2\xa0km\xc2\xb2, og blir drenert av elvene Risa og Leira._NEWLINE_Grunnvann utgj\xc3\xb8r ca. 0,68% av den totale vannmengden i vannets kretsl\xc3\xb8p. Fossilt vann er grunnvann som er laget i andre klimatiske omstendigheter enn dagens._NEWLINE_Studiet av grunnvann kalles ogs\xc3\xa5 hydrogeologi.\n_START_SECTION_\nPor\xc3\xb8sitet\n_START_PARAGRAPH_\nTilstedev\xc3\xa6relsen av porer og sprekker bestemmer akviferens por\xc3\xb8sitet. H\xc3\xb8y por\xc3\xb8sitet betyr dermed at vanninnholdet kan v\xc3\xa6re h\xc3\xb8yt. Por\xc3\xb8sitet regnes som et desimaltall mellom null og \xc3\xa9n eller som prosentandel.\n_START_SECTION_\nHengende grunnvann\n_START_PARAGRAPH_\nHengende grunnvann kan dannes der det forekommer et lite vanngjennomtrengelig lag med begrenset utbredelse som ligger over det egentlige grunnvannspeilet. Eksempler p\xc3\xa5 slike tette lag er aurhelle og lag med leire og/eller silt.\n_START_SECTION_\nVariasjoner i grunnvannstand\n_START_PARAGRAPH_\nVariasjoner i grunnvannstand forekommer p\xc3\xa5 ulike tidsskalaer. Endringer p\xc3\xa5 time/d\xc3\xb8gn basis kan skyldes pumping av br\xc3\xb8nn eller enkelte nedb\xc3\xb8rsepisoder. \xc3\x85rstidsfluktuasjoner er i f\xc3\xb8rste rekke bestemt av vekslinger i nedb\xc3\xb8r og hvor stor del av denne som n\xc3\xa5r grunnvannet. Andelen av nedb\xc3\xb8ren som n\xc3\xa5r grunnvannet avhenger blant annet av om jorden er fuktig eller t\xc3\xb8rr, og av vegetasjonstype. For at vann skal perkolere ned til grunnvannspeilet m\xc3\xa5 f\xc3\xb8rst den umettede sonen fuktes til feltkapasitet. Endringer over lengre tid (flere \xc3\xa5r/10-\xc3\xa5r) kan eksempelvis for\xc3\xa5rsakes ev endringer i klima.'