b'\n_START_ARTICLE_\nGN Store Nord\n_START_SECTION_\nDet Store Nordiske Telegraf-Selskab\n_START_PARAGRAPH_\nDet Store Nordiske Telegraf-Selskab ble opprettet i 1869 som f\xc3\xb8lge av en konsesjonsavtale som Tietgen fikk med den russiske tsar. Den ga selskapet enerett p\xc3\xa5 (og plikt til) \xc3\xa5 opprette og drive telegraflinjer i Russland. Dette \xc3\xa5pnet for et stort pion\xc3\xa9rarbeid med \xc3\xa5 etablere forbindelser over de enorme strekningene fra Europa til Russlands fjerne \xc3\xb8sten._NEWLINE_Selve anleggsarbeidet i Russland ble foretatt av den russiske regjering, som allerede p\xc3\xa5 det tidspunkt hadde trukket kabler et godt stykke inn i Sibir, men som ville ha en samarbeidspartner til \xc3\xa5 dekke Kina og Japan f\xc3\xb8r det var fornuftig \xc3\xa5 fortsette Russlandslinjen helt \xc3\xb8st til Vladivostok. Store Nordiske ble derfor n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 anlegge og drive egne telegraflinjer i Asia, og skulle samtidig hjelpe russerne med drift, vedlikehold, teknisk assistanse, utdannelse med videre._NEWLINE_De f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene utvidet man telegrafnettet kraftig i Europa, og selskapet fikk dekket Kristiania, London og Paris, samt i \xc3\x98sten hvor det opererte langs Kinas kyst fra Hongkong til Shanghai og videre til Japan hvor selskapet \xc3\xa5pnet sin f\xc3\xb8rste stasjon i Nagasaki i 1871. De to omr\xc3\xa5dene ble koblet sammen av Russlandslinjen, som ogs\xc3\xa5 fikk utvidet kapasitet. Ut over selve linjeetableringen ble det \xc3\xa5pnet telegrafstasjoner og kontorer mange steder._NEWLINE_I 1897 begynte man \xc3\xa5 forhandle om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 etablere en forbindelse fra Skottland over F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island og Gr\xc3\xb8nland til USA. Kabelen ble \xc3\xa5pnet i 1906, dog uten den siste strekningen til USA, som f\xc3\xb8rst kom langt senere. Tross dette ble forbindelsen over Nord-Atlanteren en bemerkelsesverdig utvidelse, ikke minst n\xc3\xa5r man tenker p\xc3\xa5 hvor vanskelig det tidligere hadde v\xc3\xa6rt \xc3\xa5 kommunisere mellom fastlandet og mennesker i de omr\xc3\xa5dene_NEWLINE_Flere kriger og konflikter p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet fikk innflytelse p\xc3\xa5 selskapets drift. Dels f\xc3\xb8rste verdenskrig, men i enda h\xc3\xb8yere grad den russiske revolusjon. Revolusjonen endret grenser for land og regioner, samt administrasjonsstrukturer, men det f\xc3\xb8rte samlet sett til et \xc3\xb8kt behov for telegrafi, og det lyktes selskapet \xc3\xa5 forlenge sin konsesjonsavtale i 1921. Avtalen ble underskrevet av Lenin._NEWLINE_1920-tallet og begynnelsen av 1930-tallet ble selskapets glansperiode, hvor det gjennom investeringer og samarbeidsavtaler ble n\xc3\xa6rmest verdensomspennende. Men p\xc3\xa5 1930-tallet begynte den tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8se radioen \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re innhogg i kabeltelegrafien, og helt galt gikk det under andre verdenskrig, hvor stort sett alle kabelforbindelser ble \xc3\xb8delagt. Selv om deler av nettet ble utbedret etter krigen var tidene annerledes, og GN m\xc3\xa5tte innstille seg p\xc3\xa5 at en epoke var forbi._NEWLINE_N\xc3\xa5 valgte selskapet \xc3\xa5 satse bredere ved \xc3\xa5 investere i forskjellige selskaper og sektorer. Batterifabrikken A/S Hellesen var den f\xc3\xb8rste investering som ga bud om de nye tidene, selv om det skjedde allerede i 1939._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rtier balanserte selskapet mellom telesektoren og andre industrier. Teleseksjonen videref\xc3\xb8rte og moderniserte de opprinnelige forretningsomr\xc3\xa5der, men dette var en tid med statsmonopoler som gjorde det vanskelig \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re forretninger._NEWLINE_P\xc3\xa5 industrisiden investerte man i selskaper som det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Lauritz Knudsen, som produserer el-artikler. Radiotelefonprodusenten Storno ble dannet i 1947; navnet var dannet ut fra STORe NOrdiske. Man hadde ogs\xc3\xa5 Telematic som produserte telefoner, Elmi som produserte m\xc3\xa5leutstyr, Danavox som produserer h\xc3\xb8reapparater og flere andre.\n_START_SECTION_\nGN Store Nord\n_START_PARAGRAPH_\nDe halvd\xc3\xa5rlige tider kulminerte i 1986, da Det Store Nordiske Telegraf-Selskab endret navn til GN Store Nord og foretok en opprydding i sine forretningsomr\xc3\xa5der og strategier._NEWLINE_Et av de mest kjente steder GN involverte seg var i 1991 i DMT Dansk MobilTelefoni, da det fikk overdratt en GSM-lisens, og selskapet ble bedre kjent som mobiltelefonselskapet Sonofon. Det ble startet sammen med andre investorer, men GN hadde aksjemajoriteten. Sammen med oppblomstringen innenfor datakommunikasjon og telefoni, og med J\xc3\xb8rgen Lindegaard som en karismatisk konsernsjef, stormet GN frem p\xc3\xa5 slutten av 1990-tallet, og i 2000 solgte det selskapet Sonofon til det norske Telenor for 13,1 milliarder kroner._NEWLINE_Man besluttet \xc3\xa5 satse en stor del av denne summen p\xc3\xa5 datterselskapet NetTest, som hadde utviklet seg sterkt fra det gamle Elmi og som p\xc3\xa5 denne tidspunktet ble sett p\xc3\xa5 som GNs fremtidige gullegg. Man satset stort ved bl.a. \xc3\xa5 la NetTest kj\xc3\xb8pe det franske Photonetics for 9,1 milliarder kr., og det lyse synet p\xc3\xa5 fremtiden ble avspeilet i aksjekursen, som ble femdoblet p\xc3\xa5 ett \xc3\xa5r._NEWLINE_Nedturen ble like s\xc3\xa5 dramatisk, da ledelsen mildt sagt hadde feilvurdert markedsutviklingen p\xc3\xa5 NetTests produkter, og i 2001 satte selskapet dansk rekord i underskudd med et minus p\xc3\xa5 9,6 milliader kroner, som f\xc3\xb8lge av b\xc3\xa5de drift og avskrivninger og med et etterf\xc3\xb8lgende kursfall som tilsvarte de tidligere \xc3\xa5renes stigning. Det meste av Sonofon-fortjenesten forsvant p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten i l\xc3\xb8pet av et \xc3\xa5r, og aksjon\xc3\xa6rerne raste b\xc3\xa5de i mediene og p\xc3\xa5 generalforsamlingen._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rs turbulens og nedtur solgte man de fleste datterselskapene, og flyttet fra Tietgens gamle hovedkvarter fra 1893 p\xc3\xa5 Kongens Nytorv. Heretter konsentrerer GN Store Nord seg om to kjerneomr\xc3\xa5der: GN ReSound som fremstiller h\xc3\xb8reapparater og GN NetCom som fremstiller h\xc3\xb8retelefoner til bl.a. mobiltelefoner._NEWLINE_Den 2. obtober 2006 meddelte GN Store Nord at de hadde inng\xc3\xa5tt avtale om \xc3\xa5 selge GN ReSound samt det mindre GN Otometrics, som fremstiller audiologisk m\xc3\xa5leutstyr, til det sveitsiske Sonova (tidligere Phonak). Handelen ble imidlertid annullert etter at den ble underkjent av de tyske konkurransemyndighetene (Bundeskartellamt). GN har siden meddelt at de beholder h\xc3\xb8reapparatfirmaene innenfor gruppen.'