b'\n_START_ARTICLE_\nMadame Roland\n_START_SECTION_\nTidlige \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nHennes far var Gratioen Phlipon, en fattig gravist bosatt i Paris. Allerede som ung viste Roland et stort talent og hun interesserte seg for b\xc3\xb8ker og var villig til \xc3\xa5 l\xc3\xa6re. Store deler av den kunnskapen hun var i besittelse av hadde hun skaffet seg selv. Hun ble tidlig kjent med Plutarch, og det sies at da hun var fjorten \xc3\xa5r begynte hun \xc3\xa5 gr\xc3\xa5te fordi hun s\xc3\xa5 gjerne ville v\xc3\xa6re en kvinne av Roma eller Sparta. Senere leste hun ogs\xc3\xa5 Bossuet, Massilon, Montesquieu, Voltaire og til slutt Rousseau som hun satte meget h\xc3\xb8yt. Roland forlot tanken p\xc3\xa5 \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i kloster da hun oppdaget disse forfatterne og n\xc3\xa6ret heller sin kj\xc3\xa6rlighet og tiltro til den republikken hun var blitt kjent med gjennom antikkens diktere og filosofer og hennes mot og kynisme drev henne videre.\n_START_SECTION_\nEkteskap og tidlig politisk liv\n_START_PARAGRAPH_\nI 1780 (eller 1781) giftet hun seg med den 20 \xc3\xa5r eldre Jean Marie Roland de Platiere, som var hennes likemann i b\xc3\xa5de vidd og talent. Sammen ville de f\xc3\xa5 stor innflytelse p\xc3\xa5 Frankrikes politiske liv, og hun ville spille den st\xc3\xb8rste rollen av dem._NEWLINE_Madame Roland skrev i begynnelsen av deres ekteskap for Courrier de Lyon. I 1791, da paret flyttet fra Lyon til Paris, begynte hun en mer aktiv karriere. Hennes salong i rue Gu\xc3\xa9n\xc3\xa9gaud ble et rendez-vous for Brissot, P\xc3\xa9tion, Robespierre og andre store personligheter. Buzot, som Roland elsket platonisk, var en spesielt velkommen gjest._NEWLINE_Som sagt var Madame Roland attraktiv, med klare ideer, hadde et rolig vesen og en voldsomt god evne til \xc3\xa5 observere. Det var dermed uunng\xc3\xa5elig at denne kvinnen ville bli midtpunktet i politikken og blant disse raskt fremskridende og intelligente menn. P\xc3\xa5 denne tiden hadde ikke konflikten mellom partiet Girondistene og det enn\xc3\xa5 mer radikale partiet La Montagne funnet sted. Hele venstreflanken holdt forel\xc3\xb8pig sammen og kjempet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ministrene til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 av.\n_START_SECTION_\nRevolusjonen - Situasjonen tilspisset seg\n_START_PARAGRAPH_\nDa Monsieur Roland protesterte mot revolusjonen, som hadde tatt i bruk grusomme metoder for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 makt, ble paret meget upopul\xc3\xa6rt. Ryktene begynte \xc3\xa5 sverme og fiendtligheten vokste mot dem, men da Madame Roland selv m\xc3\xb8tte frem i nasjonalforsamlingen for \xc3\xa5 forsvare seg mot falske anklager, vekte hennes ro og verdighet entusiasme og en fremtvunget frikjennelse._NEWLINE_Men mismotet mot paret voks i takt med nye anklager. Frankrike var ustabilt og alle fryktet for sitt eget liv. Den enkleste m\xc3\xa5ten \xc3\xa5 beholde sitt eget hode mellom skuldrene, var \xc3\xa5 angi medborgere som forr\xc3\xa6dere mot den nye republikken.\n_START_SECTION_\nAlle veier f\xc3\xb8rer til skafottet\n_START_PARAGRAPH_\nOm morgenen den 1. juni 1793 ble Madame Roland arrestert og kastet i Abbaye-fengselet. Hennes mann flyktet til Rouen. Senere ble Madame Roland l\xc3\xb8slatt i \xc3\xa9n time, kun for \xc3\xa5 s\xc3\xa5 bli satt i Sainte-Pelagie og til slutt Conciergerie \xe2\x80\x93 et fengsel med tilnavnet \xc2\xabd\xc3\xb8dens ventev\xc3\xa6relse\xc2\xbb; det samme fengselet som Marie Antoinette, Madame du Barry, Charlotte Corday, Andr\xc3\xa9 Ch\xc3\xa9nier, Antoine St Just og Maximilien Robespierre satt i. Madame Roland ble enda en ingrediens i den herlige rattatouillen av kongelige, rojalister, mordersker, poeter og radikale borgere og borgerinner som i l\xc3\xb8pet av revolusjonen befant seg i det beryktede fengselet. Roland var p\xc3\xa5 godfot med fengselsvaktene og fikk flere privilegier, slik som materiale til \xc3\xa5 skrive med og p\xc3\xa5 og bes\xc3\xb8k fra utvalgte venner. Under oppholdet i fengselet skrev Madame Roland memoarene Appel \xc3\xa0 l\'impartiale post\xc3\xa9rit\xc3\xa9._NEWLINE_I Conciergerie delte Roland celle med Lucile Desmoulins og de ble gode venninner. Lucile p\xc3\xa5 sin side hadde aldri deltatt i politikken, men hun var s\xc3\xa5 uheldig \xc3\xa5 v\xc3\xa6re gift med den idealistiske journalisten Camille Desmoulins som den 12. juli 1789 talte p\xc3\xa5 en kafe ved Palais-Royale og markerte begynnelsen p\xc3\xa5 revolusjonen som kom til \xc3\xa5 brake l\xc3\xb8s to dager senere. Ironisk nok hadde Camille Desmoulins mer enn en finger med i spillet n\xc3\xa5r det gjaldt fengslingen av Madame Roland. Han hadde samme \xc3\xa5r publisert en pamfletten Fragment de l\'histoire secr\xc3\xa8te de la R\xc3\xa9volution (bedre kjent som Histoire des Brissotins), hvor han angrep girondistene, og da spesielt Brissot, som f\xc3\xb8rte til at det ble sendt ut en arrestordre p\xc3\xa5 hele partiet, inkludert Madame og Monsieur Roland._NEWLINE_Roland stiltes for retten anklaget for \xc3\xa5 ha n\xc3\xa6ret rojalistiske sympatier. Sannheten var at hun ble ryddet av veien som et ledd i Robespierres utrenskning av girondinerne som motsatte seg ham. Robespierre hadde f\xc3\xa5tt anledningen til \xc3\xa5 arrestere medlemmene av partiet, etter anklagene publisert i pamfletten til Desmoulins.\n_START_SECTION_\n\xc3\x94 Libert\xc3\xa9! - Henrettelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDa Madame Roland fikk h\xc3\xb8re at hun, som s\xc3\xa5 mange andre, var blitt d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den skal hun ha sagt: \xc2\xabDere har d\xc3\xb8mt meg til \xc3\xa5 dele skjebne med de store menn dere har myrdet. Jeg skal fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 g\xc3\xa5 til skafottet med samme mot som de viste.\xc2\xbb_NEWLINE_Den 8. november 1793 mistet hun hodet. Med henne i vognen som kj\xc3\xb8rte de d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mte til giljotinen, var en meget redd mann. Til slutt bemerket Roland at han ikke var noe s\xc3\xa6rlig til gentleman, og lot ham bli henrettet f\xc3\xb8r henne, s\xc3\xa5 han skulle slippe \xc3\xa5 vente. F\xc3\xb8r hodet hennes ble plassert p\xc3\xa5 blokken, bukket hun for en statue i leire p\xc3\xa5 Place de la R\xc3\xa9volution (n\xc3\xa5 kjent som Place de la Concorde) og ytret de ber\xc3\xb8mte ordene: "\xc3\x94 Libert\xc3\xa9, que de crimes on commet en ton nom!" \xe2\x80\x93 "O Frihet! Hvilke forbrytelser blir beg\xc3\xa5tt i ditt navn!"_NEWLINE_To dager etter henrettelsen fikk hennes mann beskjed om at hun var d\xc3\xb8d og begikk selvmord i skuret han skjulte seg i utenfor Lyon.'