b'\n_START_ARTICLE_\nStor frostm\xc3\xa5ler\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nHos frostm\xc3\xa5lere har hunnen ofte reduserte eller mangler vinger. Hunnen til stor frostm\xc3\xa5ler kan ikke fly, vingene mangler helt.  Hannens forvinger kan variere mye fra m\xc3\xb8rkt rustbrunt til  lysere gult. De har alltid et typisk brunt b\xc3\xb8lgete tverrb\xc3\xa5nd og flere mindre rustbrune flekker. langs framkanten av forvingen, mellom de to tverrb\xc3\xa5ndene b\xc3\xa5ndene, er det en brun flekk. Vingespennet er 30-40\xc2\xa0millimeter og den er dermed noe st\xc3\xb8rre og kraftigere enn den norske artene i slekten Agriopis, som den ellers ligner._NEWLINE_Larven har r\xc3\xb8dbrunt hode, men kan variere i fargene p\xc3\xa5 kroppen mellom brungr\xc3\xa5tt eller brungult. Den har en bred, r\xc3\xb8dbrun midtlinje omgitt av svarte kanter.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nSommerfuglen flyr sent p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten og s\xc3\xa6rlig om natten. Om dagen sitter de p\xc3\xa5 en trestamme eller et annet sted. Ofte tiltrekkes de av lys og kan finnes i store mengder ved utelamper._NEWLINE_Den vingel\xc3\xb8se hunnen kryper opp langs stammen og frem til de ytterste greinene. For \xc3\xa5 tiltrekke seg hannen, produserer hun et feromon, et luktstoff, som hannen sporer opp. Parringen og eggleggingen finner sted p\xc3\xa5 greiner i tretoppene.  Hun legger opptil 300-400\xc2\xa0egg.  Eggene overvintrer._NEWLINE_Eggene klekkes om v\xc3\xa5ren, n\xc3\xa5r knoppene spretter p\xc3\xa5 treet. Larvene spiser p\xc3\xa5 bladene, men uten \xc3\xa5 spinne bladene sammen. P\xc3\xa5 seinsommeren er larvene utvokste. De s\xc3\xb8ker ned i skogbunnen. Ofte slipper de seg ned via en spinntr\xc3\xa5d. Nede i skogbunnen spinner de en kokong av spinntr\xc3\xa5d.  I den tette kokongen har de sitt puppestadium.  Den voksne sommerfuglen klekkes vanligvis etter de f\xc3\xb8rste frostnettene om h\xc3\xb8sten.\n_START_SECTION_\nSkadedyr\n_START_PARAGRAPH_\nStor frostm\xc3\xa5ler har hatt flere masseutbrudd i de siste \xc3\xa5rene, og regnes blant skadedyrene. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 eik i skogomr\xc3\xa5dene langs s\xc3\xb8rlandet er blitt snauspist over store skogsomr\xc3\xa5der._NEWLINE_Snauspising  p\xc3\xa5virker veksten hos tr\xc3\xa6rne. Men den f\xc3\xb8rer sjelden til at tr\xc3\xa6rne d\xc3\xb8r, derfor har arten mindre betydning som skadedyr. Bekjempelse er derfor uaktuelt i skogen.'