b'\n_START_ARTICLE_\nDen katolske kirke i Tyskland\n_START_PARAGRAPH_\nDen katolske kirke i Tyskland har en oppslutning p\xc3\xa5 28,5\xc2\xa0% av befolkningen (2016). Flesteparten av disse bor i de sydlige og vestligste delstatene. Kirken er organisert i 27 bisped\xc3\xb8mmer, derav sju erkebisped\xc3\xb8mmer.\n_START_SECTION_\nPrimas\n_START_PARAGRAPH_\nAv historiske grunner er det erkebiskopen av Salzburg (\xc3\x98sterrike) som b\xc3\xa6rer tittelen primas Germaniae, dvs. \xc2\xabTysklands primas\xc2\xbb. Tittelen stammer fra 1648, da dagens Tyskland og \xc3\x98sterrike fremdeles var deler av Det hellige romerske rike av den tyske nasjon.\n_START_SECTION_\nNuntius\n_START_PARAGRAPH_\nPavens nuntius i Tyskland er Jean-Claude P\xc3\xa9risset (per 2009).\n_START_SECTION_\nKardinaler\n_START_PARAGRAPH_\nDet er tradisjon at erkebiskopene av K\xc3\xb6ln, M\xc3\xbcnchen-Freising og Berlin er kardinaler. For tiden (2009) er dette Joachim Meisner, Friedrich Wetter (emeritert, uten stemmerett) og Georg Maximilian Sterzinsky. I\xc2\xa0tillegg er Paul Josef Cordes, Walter Kasper og Paul Augustin Mayer (uten stemmerett) kardinaler.\n_START_SECTION_\nTidlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens historie g\xc3\xa5r tilbake til tidlig romersk tid. Det f\xc3\xb8rste kjente tyske bisped\xc3\xb8mmet, Trier, ble opprettet p\xc3\xa5 200-tallet. Kort etter oppstod bisped\xc3\xb8mmer som K\xc3\xb6ln (omkring 300) og Mainz. Med romerrikets undergang kom det til en stillstand i misjonen, til tross for enkelte irske og skotske vandremunkers virksomhet. F\xc3\xb8rst med Bonifatius kom det p\xc3\xa5 ny bevegelse i kirken i Germania, og en rekke nye bisped\xc3\xb8mmer ble grunnlagt. Mainz, K\xc3\xb6ln og Trier ble opph\xc3\xb8yet til erkebisped\xc3\xb8mmer og ble dermed de f\xc3\xb8rste kirkeprovinsene. Det tysk-romerske rikes \xc3\xb8stekspansjon i det 10. \xc3\xa5rhundre medf\xc3\xb8rte misjonering og grunnleggelser av nye bisped\xc3\xb8mmer. P\xc3\xa5 begynnelsen av 1100-tallet kan organiseringen av kirken betraktes som fullf\xc3\xb8rt og forble forholdsvis uendret frem til reformasjonen. En s\xc3\xa6regenhet ved de tyske bisped\xc3\xb8mmene var deres st\xc3\xb8rrelse, som var vesentlig st\xc3\xb8rre enn bisped\xc3\xb8mmene i Vestfrankerriket og Italia.\n_START_SECTION_\nSekulariseringen\n_START_PARAGRAPH_\nBortsett fra opphevelsene av bispeseter under reformasjonen var bispegrensene nesten uforandret gjennom n\xc3\xa6rmere tusen \xc3\xa5r. St\xc3\xb8rre endringer skjedde f\xc3\xb8rst i ringvirkningene av den franske revolusjon (1789). I\xc2\xa01798 okkuperte franske revolusjonstropper alle tyske territorier p\xc3\xa5 Rhinens venstre bredd. Bisped\xc3\xb8mmene og klostrene i disse omr\xc3\xa5dene ble sekularisert, opphevet og/eller omstrukturert. De resterende bisped\xc3\xb8mmene og klostrene ble sekularisert gjennom Reichsdeputationshauptschluss i 1803, en direkte konsekvens av fredsbetingelsene som Napoleon hadde diktert i freden i Lun\xc3\xa9ville (1801). Dette bet\xc3\xb8d slutten p\xc3\xa5 biskopenes tid som territorialfyrster. For mange klostre bet\xc3\xb8d det dessuten opphevelsen. Det eneste fyrstbisped\xc3\xb8mmet som unngikk sekulariseringen i noen \xc3\xa5r til, var Regensburg. Det fortsatte \xc3\xa5 eksistere som geistlig og riksumiddelbart territorium, kombinert med erkekansler- og kurfyrstetittelen som tidligere hadde tilh\xc3\xb8rt erkestiftet Mainz. Biskopen av Regensburg fikk den nye tittelen fyrstprimas av Tyskland, men ogs\xc3\xa5 hans kirkelige stat ble oppl\xc3\xb8st i 1810._NEWLINE_I tiden etter napoleonskrigene forble en rekke bispeseter vakante i flere \xc3\xa5r. F\xc3\xb8rst etter Wienkongressen (1815) ble det mulig \xc3\xa5 re-organisere bisped\xc3\xb8mmene i Tyskland. Frem til 1825 opphevet paven derfor fire bisped\xc3\xb8mmer (Chiemsee, Corvey, Konstanz, Worms), opprettet tre nye (Freiburg, Limburg, Rottenburg), opph\xc3\xb8yet to til erkebisped\xc3\xb8mmer (Bamberg, M\xc3\xbcnchen-Freising) og gjorde om to forhenv\xc3\xa6rende erkebisped\xc3\xb8mmer til vanlige suffraganbisped\xc3\xb8mmer (Mainz, Trier). Ogs\xc3\xa5 kirkeprovinsene ble inndelt p\xc3\xa5 nytt. Grensene var n\xc3\xa5 i st\xc3\xb8rre grad sammenfallende med statsgrensene (resp. grensen for Det tyske forbund).'