b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Stainer\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nJakob Stainer var s\xc3\xb8nn av en gruvefunksjon\xc3\xa6r. Han fikk sin grunnutdanning mellom 1626 og 1630, og av korrespondansen hans kan man slutte at den var god, blant annet behersket han italiensk. Kanskje var han S\xc3\xa4ngerknabe i det kongelige Damenstift i Hall og ved hoffet i Innsbruck. Ytterligere musikkundervisning kan han ha f\xc3\xa5tt  ved \xc3\xa5 synge med gruvearbeiderne i Hall, en vanlig praksis p\xc3\xa5 den tiden. Sannsynligvis gikk han i snekkerl\xc3\xa6re, da de som ikke var s\xc3\xb8nner av instrumentmakermestre m\xc3\xa5tte ha fagbrev som t\xc3\xb8mmermenn for \xc3\xa5 bli tatt inn som instrumentmakerl\xc3\xa6rlinger._NEWLINE_Stainer gikk i instrumentmakerl\xc3\xa6re mellom 1630 og 1644, \xc3\xa5penbart i Italia. Tidligere var Innsbruck og F\xc3\xbcssen oppl\xc3\xa6ringssteder, men p\xc3\xa5 grunn av tretti\xc3\xa5rskrigen var l\xc3\xa6restedene der lagt ned. Stainer kan ha arbeidet i verkstedet til Amati-familien i Cremona i en del av vandre\xc3\xa5rene som fulgte etter de fem \xc3\xa5rene som l\xc3\xa6rling._NEWLINE_I 1644 begynte Stainer sin selvstendige karriere som fiolinmaker. Han solgte instrumentene sine i klostre og hoff rundt Salzburg, Innsbruck, M\xc3\xbcnchen, Venezia, Kirchdorf, Bolzano, N\xc3\xbcrnberg, Krom\xc4\x9b\xc5\x99\xc3\xad\xc5\xbe og Meran, og ble ganske velst\xc3\xa5ende._NEWLINE_26. november 1645 giftet Stainer seg med Margareta Holzhammer. Sammen fikk de \xc3\xa5tte barn. Fra n\xc3\xa5 av arbeidet han hovedsakelig i Absam, men var ofte p\xc3\xa5 reiser for \xc3\xa5 selge instrumenter eller handle inn materialer. I 1646 leverte han sju instrumenter til hoffet i Innsbruck._NEWLINE_I 1668 startet en strid med kirkemyndighetene som mente han hadde g\xc3\xa5tt til anskaffelse av \xc2\xabkjetterske b\xc3\xb8ker\xc2\xbb. Han ble beordret til Brixen, sete for fyrstbiskopen, og da han ikke dukket opp, ble det foretatt husransakelse. \xc3\x85ret etter m\xc3\xa5tte Stainer i fengsel for besittelse av luthersk litteratur. Likevel fikk han i \xc3\xa5rene 1670 til 1679 oppdrag fra kirkelige institusjoner i Meran, Salzburg, Schwaz, M\xc3\xbcnchen og N\xc3\xbcrnberg. Kjetterianklagene og forf\xc3\xb8lgelsen fra kirka kan ha bidratt til at Stainer fra 1680 i tiltakende grad av led av depresjon og var psykisk syk da han d\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nInstrumenter\n_START_PARAGRAPH_\nStainers instrumenter var blant de mest etterspurte i hele Europa inntil Antonio Stradivaris ber\xc3\xb8mmelse begynte \xc3\xa5 stige, men nord for Alpene ble Stainerfiolinene helt fram til rundt \xc3\xa5r 1800 holdt for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re bedre enn de italienske instrumentene. Stradivarier er flatere, bredere og produserer en kraftigere lyd, noe som ble foretrukket av musikerne etter hvert som orkesterframf\xc3\xb8ringer i store konserthaller erstattet barokkens kammerensembler som stort sett spilte i intime sammenhenger._NEWLINE_Av de omtrent 300 instrumentene Stainer produserte finnes det forholdsvis f\xc3\xa5 bevarte fioliner og sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 bratsjer, celli og kontrabasser. Instrumentene er sv\xc3\xa6rt etters\xc3\xb8kte av musikere som framf\xc3\xb8rer tidligmusikk p\xc3\xa5 autentiske instrumenter._NEWLINE_Stainer laget egenhendig alle instrumentene og tok ikke l\xc3\xa6rlinger, s\xc3\xa5 fiolinbyggerkunsten hans d\xc3\xb8de ut med ham.'