b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Joachim Reichborn\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nHan regnes som Norges f\xc3\xb8rste fagl\xc3\xa6rte arkitekt da han hadde utdannelse som Zeichenmeister i Tyskland._NEWLINE_Han ble engasjert av stiftamtmann Ulrik Frederik de Cicignon for \xc3\xa5 bygge opp igjen offentlige bygninger etter bybrannen i 1756. I \xc3\xa5rene 1759 til 1761 stod Reichborn for byggingen av Nykirken, som er en typisk protestantisk barokkirke._NEWLINE_Omtrent i samme perioden, 1758-1763, hadde Reichborn ogs\xc3\xa5 ansvaret for gjenreisningen av Tollboden. Disse to kjente bergensbygningene er begge av mur, og vinduene og veggen under ned til gulvniv\xc3\xa5 er satt i inntrukne felt som er avrundet \xc3\xb8verst. Dette blir ansett for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et av de mest karakteristiske trekk ved Reichborns bygninger.   _NEWLINE_Etter at gjenoppbyggingen var ferdig, ble Reichborn i 1765 beskikket som stadsbyggmester. Han fikk 80 rdl. i \xc3\xa5ret i l\xc3\xb8nn som skulle betales av byens kirker og offentlige stiftelser, som St. J\xc3\xb8rgens Hospital og De sj\xc3\xb8farendes fattighus o.a. Embetet innebar ansvar for vedlikehold av stiftelser og offentlige bygg, "..have saadan Opsigt med de publique bygninger og deres Reparationer". Samme \xc3\xa5r fikk han borgerskap som snekker og ble opptatt i snekkerlauget.    _NEWLINE_Reichborn tegnet ogs\xc3\xa5 Zander Kaaes Stiftelse, innviet i 1770. Dette er en enetasjes trebygning med to fl\xc3\xb8yer, og bryter til en viss grad med Reichborns nordtyske senbarokkstil. I materialer, form og utf\xc3\xb8relse knytter bygningen seg tvert i mot til den tradisjonelle trebebyggelse i Bergen._NEWLINE_I tillegg blir det antatt at Reichborn har tegnet en del bygninger som ikke eksisterer lengre. Dette gjelder bl.a. tre private murbygninger i brannstr\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 Nordnes, dvs. Strandgaten 48, 107 og 147, samt \xe2\x80\x9dMichelseng\xc3\xa5rden\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 Torget (der Torgallmenningen 1 er), og videre Maskinistskolens bygning i Christies gate._NEWLINE_Reichborn er ogs\xc3\xa5 kjent for tegningene han laget til Hildebrand Meyers Bergensbeskrivelse, eller Samlinger til den Ber\xc3\xb8mmelige og Navnkundige Norske Handel-Stad som er en bybeskrivelse forfattet i 1764. 22 tegninger fra 1768 viser fremtredende bygninger tegnet i projeksjon og to perspektiviske byprospekter._NEWLINE_Fra 1779 var Reichborn l\xc3\xa6rer for arkitekturklassen ved Det Harmoniske Akademis Tegneskole. Han var i tillegg fast medlem av branntakstkommisjonen som sakkyndig i rettssaker ang\xc3\xa5ende bygningstekniske problemer, og alts\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 i alle sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l som gjaldt gjenoppbygging eller restaurering av kirkene og fattigstiftelsene.  _NEWLINE_Reichborn ble gravlagt 23. juni 1783 p\xc3\xa5 Mariakirkens kirkeg\xc3\xa5rd.\n_START_SECTION_\nArkiv\n_START_PARAGRAPH_\nArkivet etter Bergen Magistrat ved Bergen Byarkiv inneholder blant annet s\xc3\xa5kalte Kongebrevb\xc3\xb8ker fra \xc3\xa5rene 1683 til 1849. Her finnes Kongebrevet datert 11. mars 1765 som oppnevnte stillingen Stadsbyggmester Reichborn hadde. _NEWLINE_Reichborns tegninger i Hildebrand Meyers Bergensbeskrivelse finnes i Meyers manuskripter som oppbevares ved Bergen Byarkiv. Manuskriptene er i arkivet etter De eligerte menn._NEWLINE_I Oppm\xc3\xa5lingsvesenets arkiv ved Bergen Byarkiv finnes kopier av tre bykart tegnet av Reichborn.  Bergen Byarkiv oppbevarer arkivene etter arkitektene Frederik Konow Lund og Hans W. Rohde, som stod for restaureringen av kirken etter 2. verdenskrig.   _NEWLINE_I Kirke- og Begravelsesvesenets arkiv finner man blant annet arkivmateriale fra Nykirkens gjenreisning etter 2. verdenskrig. Ellers vil man finne opplysninger vedr. restaureringen av Nykirken i ulike byggearkiver, se bl.a. artikkelen Bygningstegninger. Det kan ogs\xc3\xa5 nevnes at byarkivet oppbevarer arkivene etter to av institusjonene som Reichborn tegnet, Nykirken og Zander Kaaes Stiftelse._NEWLINE_Statsarkivet i Bergen oppbevarer arkiver som belyser Reichborns virke i Bergen, blant annet i arkivet etter Stiftsamtmannen.'