b'\n_START_ARTICLE_\nSkeptisisme\n_START_PARAGRAPH_\nSkeptisisme betyr skepsis som metode eller retning innenfor vitenskap og filosofi. Ordet kommer fra det greske \xcf\x83\xce\xba\xce\xb5\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x83 (skeptik\xc3\xb3s) avledet av verbet \xcf\x83\xce\xba\xce\xad\xcf\x80\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9 (sk\xc3\xa9ptomai) som betyr \xc2\xabskue, se seg om, overveie, betenke, unders\xc3\xb8ke osv.\xc2\xbb._NEWLINE_Skeptisisme kan konkret bety skepsis overfor bestemte ideer og dogmer. For eksempel har ordet skepticisme i tidligere tider v\xc3\xa6rt sidestilt med ateisme. Oldtidens skeptisisme ble forbundet med unders\xc3\xb8kelse, \xc3\xa5 stoppe opp og vurdere, slik skeptikerne s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 seg selv i hellensk tid som varte i et halvt \xc3\xa5rtusen fra det tredje \xc3\xa5rhundret f.Kr. Pyrrhon, Arkesilaos, Timon fra Fleios, Karneades, Aenesidemus og Sextus Empiricus er blant dem._NEWLINE_Skeptisisme kan ogs\xc3\xa5 bety tvilen som metode og som middel til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 en vitenskapelig sannhet eller til \xc3\xa5 tenke utover fordommer, alts\xc3\xa5 \xc3\xa5 ha et \xc3\xa5pent sinn p\xc3\xa5 et omr\xc3\xa5de, hvor man s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 n\xc3\xa5 ny vitenskapelig erkjennelse. Skeptisisme kan s\xc3\xa5ledes ses som en sunn innstilling, b\xc3\xa5de for forsker og for legmann._NEWLINE_Teoretisk eller filosofisk skeptisisme er en erkjennelsesteoretisk retning, som anser sikker erkjennelse for umulig. P\xc3\xa5 den ene side finnes det argumenter imot muligheten av enhver viten, som Agrippas trilemma. P\xc3\xa5 den annen side finnes kartesiansk skeptisisme, hvor det er empirisk viten (erkjennelse om den ytre verden), som anses for umulig._NEWLINE_Ordet skeptiker i sosiale bevegelser betegner personer som bekjemper pseudovitenskap og gamle og moderne former for overtro, blant annet hom\xc3\xb8opati, healing og tro p\xc3\xa5 at UFO-er er romfart\xc3\xb8y fra en annen verden, konspirasjonsteorier og annen metafysikk. En "skeptiker" kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re personer i bevegelser som benekter etablert vitenskap og danner konspirasjoner mot politiske etablerte forhold, som for eksempel klimaendringer som f\xc3\xb8lge av menneskelige aktiviteter, kalt klimaskeptikere. Det vide begrepet kan ogs\xc3\xa5 brukes personer som avviser "alt". Kjente sosiale "skeptikere" i moderne tid er amerikaneren James Randi, franskmannen Henri Broch og andre illusjonister og vitenskapsfolk. Carl Sagan konstruerte begrepet \xc2\xabvitenskapelig skeptisisme\xc2\xbb. Denne bevegelsen ble ellers frontet av James Randi, Ray Hyman, Martin Gardner og Paul Kurtz. De mest omtalte "skeptikerne" i de siste \xc3\xa5rene er biologer som kjemper mot kreasjonisme og intelligent design, for eksempel Richard Dawkins og PZ Myers. I Norge m\xc3\xa5 kjemiprofessoren Martin Ystenes, religionshistorikeren Asbj\xc3\xb8rn Dyrendal, vitenskapsformidleren Andreas Wahl og journalisten Erik Tunstad kunne betegnes som "skeptikere". Norske "skeptikere" kan v\xc3\xa6re medlemmer i intresseorganisasjonen i Skepsis, som er en egen skeptikerbevegelse innenfor sosial og vitenskapelig skeptisisme i Norge som ogs\xc3\xa5 st\xc3\xa5r bak TV-programmet Folkeopplysningen som ikke er oppf\xc3\xb8rt som et vitenskapsprogram._NEWLINE_Skeptisisme er verken benektelse eller en bevegelse. Betegnelsen er basert p\xc3\xa5 det greske ordet skeptomai, hvilket betyr \xc3\xa5 tenke eller vurdere, bruker det vanligvis \xc3\xa5 bety tvil eller v\xc3\xa6re uvillig til \xc3\xa5 tro p\xc3\xa5 bestemte ideer, eller et bredere syn p\xc3\xa5 at man ikke kan vite noe absolutt. Denne usikkerheten er en filosofisk posisjon og filosofisk skeptisisme inkluderer fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ta seg av det gjennom systematisk tvil og uttesting av ideer.'