b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xb8nefoss kirke (1862\xe2\x80\x932010)\n_START_SECTION_\nBygningshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDa H\xc3\xb8nefoss fikk bystatus i 1852 ble det viktig \xc3\xa5 arbeide for at byen skulle f\xc3\xa5 sin egen kirke. Til \xc3\xa5 begynne med var det en viss debatt om hvorvidt man skulle ha en kirke av stein eller tre, men av \xc3\xb8konomiske grunner endte man alts\xc3\xa5 opp med \xc3\xa5 velge en trekirke. I 1858 ble den kjente kirkearkitekten Christian Heinrich Grosch engasjert til \xc3\xa5 tegne kirken, noe han gjorde i begynnelsen av 1859. Bystyret besluttet s\xc3\xa5 den 12. mars 1859 at kirken skulle bygges, og innvielsen fant sted 10. desember i 1862. Kirka hadde to klokker st\xc3\xb8pt av A. O. Holte p\xc3\xa5 Toten i 1862._NEWLINE_Kirken fikk nytt kapell som ble innviet den 21. juli 1894. Det ble oppf\xc3\xb8rt av byggmester Simon Torgersen. Samtidig fikk kirken nye sided\xc3\xb8rer._NEWLINE_Kirken ble restaurert like etter 1950 og sto klar for gjen\xc3\xa5pning den 20. april i 1952. I mange \xc3\xa5r var den hvitmalt, slik s\xc3\xa5 mange kirker var i Norge en tid, men i 1998 ble den malt tilbake til sine opprinnelige farger.\n_START_SECTION_\nBygningen\n_START_PARAGRAPH_\nKirken var en enskipet langkirke av tre med saltak og plass til cirka 350 personer. Skipet hadde vestt\xc3\xa5rn og kor i samme bredde som skipet. I vestt\xc3\xa5rnet hang det to kirkeklokker, som begge er st\xc3\xb8pt av A. O. Holte p\xc3\xa5 Toten. Koret hadde rett avslutning. P\xc3\xa5 korveggens nordside var det ansluttet et sakristi, som var smalere enn skipet. Skipet hadde dessuten vestportal og en utradisjonell nordportal.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nInteri\xc3\xb8ret ble forandret i 1951-52 etter Arnstein Arnebergs planer. F\xc3\xb8r dette hadde den v\xc3\xa6rt utf\xc3\xb8rt etter Groschs tegninger. Etter Arnebergs forandringer hadde kirken gr\xc3\xa5gule vegger i koret og gr\xc3\xa5bl\xc3\xa5 vegger i skipet._NEWLINE_Galleriet var lagt opp i veggen og b\xc3\xa5ret av fire frie s\xc3\xb8yler og fire veggs\xc3\xb8yler. Det hadde brystning med enkle speilfyllinger. Midt p\xc3\xa5 brystningens kronlist var der et jerngitter med lyremotiv._NEWLINE_Kirken hadde orgel fra den var ny. Dette ble bygget av orgelbygger A. Gomn\xc3\xa6s. Gomn\xc3\xa6sorgelet ble skiftet ut med et nytt orgel fra J. H. J\xc3\xb8rgensen i 1889. Det nye orgelet hadde 10 stemmer og 459 piper. Til gudstjenesten den 8. september 1940 ble orgelet igjen byttet ut med et nytt, som hadde 22 stemmer og 1359 piper. Dette orgelet ble restaurert i 1998.\n_START_SECTION_\nInventar\n_START_PARAGRAPH_\nAlteret var fra 1952 kledd med huntonittplater._NEWLINE_Altertavlen var en kopi malt av landskapsmaler Lassen etter Axsel Ender med et maleri av kvinnene ved graven. I 1952 fikk alterbildet en ny stor ramme som hadde fl\xc3\xb8yformede sidefelter og et h\xc3\xb8yt toppstykke. I sidefeltene var evangelistene mellom s\xc3\xb8yler og i toppfeltet Kristus. Figurene var laget av Emma Matthiasen og malt_NEWLINE_Kirken hadde en d\xc3\xb8pefont fra 1952 tegnet av  Arnstein Arneberg og sk\xc3\xa5ret av billedskj\xc3\xa6rer Aksel Fridstr\xc3\xb8m._NEWLINE_Prekestolen fra 1952 var ogs\xc3\xa5 tegnet av Arnstein Arneberg og sk\xc3\xa5ret av Aksel Fridstr\xc3\xb8m og hadde 5 fag. P\xc3\xa5 fremsiden hadde den  Frans av Assisi  og i de \xc3\xb8vrige fagene akantus med fugler.\n_START_SECTION_\nProstesete\n_START_PARAGRAPH_\nKirken l\xc3\xa5 i H\xc3\xb8nefoss prestegjeld, som ble eget gjeld ved kgl. res. av 30. mai 1913, iverksatt fra 1. juli s.\xc3\xa5. Tidligere var kirken anneks under Norderhov kirke, som frem til 1990 var prostesete i Ringeriksregionen. Etter dette ble H\xc3\xb8nefoss kirke prostesete.\n_START_SECTION_\nAnnet\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har egen kirkeg\xc3\xa5rd. Leggplassen rundt kirken ble tatt i bruk samtidig med at kirken sto klar. Den f\xc3\xb8rste begravelsen fant sted der den 16. desember samme \xc3\xa5ret, da godseier Christen Rode Krefting fra Haug ble gravlagt. Krefting var den som ga den st\xc3\xb8rste av de to kirkeklokkene til kirken._NEWLINE_I det nord\xc3\xb8stre hj\xc3\xb8rnet av leggplassen, mot Ringerike krematorium, ligger det et gravminne fra jernalderen, i krav av en rundhaug. Haugen, som i dag er bevokst av st\xc3\xb8rre furutr\xc3\xa6r, er omkring 20 meter i diameter og cirka 1,5\xe2\x80\x932,4 meter h\xc3\xb8y.\n_START_SECTION_\nBrannen\n_START_PARAGRAPH_\nRett f\xc3\xb8r klokken 17 tirsdag 26. januar 2010 fikk Ringerike brann- og redningstjeneste melding om at H\xc3\xb8nefoss kirke sto i brann. Fra brannen ble varslet gikk det ti minutter til bygningen var overtent. Brannvesenet klarte allikevel \xc3\xa5 redde mesteparten av kirkes\xc3\xb8lvet. Det f\xc3\xb8rti meter h\xc3\xb8ye t\xc3\xa5rnet raste sammen i 18-tiden._NEWLINE_I november 2009 ble det avdekket tolv feil ved det elektriske anlegget, men ingen av en slik karakter at det var grunn til \xc3\xa5 tro at de kunne for\xc3\xa5rsake en brann. Kirka hadde imidlertid ikke brannalarm, men paradoksalt nok skulle installeringen av dette begynt p\xc3\xa5 onsdag, dagen etter at brannen la kirken i ruiner._NEWLINE_Ei ny kirke med ei kostnadsramme p\xc3\xa5 75 millioner kroner stod ferdig i 2017 og ble vigslet 10. desember.'