b'\n_START_ARTICLE_\nKorsblomstm\xc3\xb8ll\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5, slanke, vanligvis gr\xc3\xa5 eller brunaktige m\xc3\xb8ll. Hodet har lange, fremstrakte labialpalper, antennene er tynne, tr\xc3\xa5dformede og omtrent halvparten s\xc3\xa5 lange som forvingene. Forvingene er avlange, gjerne noe tilspissede ytterst, med lange h\xc3\xa5rfrynser rundt bakhj\xc3\xb8rnet. Bakvingene er tynne, bleke, vanligvis forholdsvis brede og avrundede med middels lange h\xc3\xa5rfrynser. De lysegr\xc3\xb8nne larvene kan blant annet kjennes p\xc3\xa5 uvanlig lange vortef\xc3\xb8tter p\xc3\xa5 bakkroppen. Larvene kalles gjerne k\xc3\xa5lorm eller k\xc3\xa5lmark.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nDisse m\xc3\xb8llene er spesialiserte p\xc3\xa5 korsblomstfamilien (Brassicaceae) og den n\xc3\xa6rbeslektede kapersfamilien (Capparidaceae). Larvene lever enten som minerere inne i blader eller i stengler, eller i spinn utenp\xc3\xa5 bladene. K\xc3\xa5lm\xc3\xb8ll (Plutella xylostella) er meget utbredt og vanlig. De fleste av de andre artene er mer uvanlige, for eksempel den meget like Plutella haasi som g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 rublom og bare er funnet i h\xc3\xb8yfjellet i Midt-Norge.'