b"\n_START_ARTICLE_\nBasra\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Basra stammer formodentlig fra det arabiske Al-Basrah, som betyr \xc2\xabden overskuende\xc2\xbb eller \xc2\xabden altseende\xc2\xbb. Dette gjenspeiler stedets milit\xc3\xa6re betydning for araberne. Andre kilder hevder at et persisk ord ligger til grunn: Bas-r\xc4\x81h eller Bassor\xc4\x81h,  som betyr \xc2\xabder mange veier m\xc3\xb8tes\xc2\xbb.  Andre ser en forbindelse til det aramaiske ord basratha, som betyr \xc2\xabhyttested\xc2\xbb eller \xc2\xabbosetting\xc2\xbb._NEWLINE_I europeiske middelalderkilder kan man st\xc3\xb8te p\xc3\xa5 Balsora om byen.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDet overveldende flertall av befolkningen er etniske arabere av adnanittiske eller qahtanittiske r\xc3\xb8tter. De viktigste stammer i Basra er al-Emarah, bani tamim, bani assad, bani ka'ab, bani malik, sjammar, bani khalid, bani sa'ad, al-shwelat 'anizzah, suwa'id, al-bo Mohammed, al-Jboor, duwasir, dhufair, shreefat, al-Badr, al-Ubadi, ruba'ah sajjid, men det er dessuten et stort antall andre arabiske stammer representert. Basra har ogs\xc3\xa5 noen f\xc3\xa5 afro-irakere.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nDet er nesten 86\xc2\xa0% sjiitter og 9\xc2\xa0% sunnier i byen. Basras gamle mosk\xc3\xa9 presenterer seg som den f\xc3\xb8rste mosk\xc3\xa9 overhodet utenfor Den arabiske halv\xc3\xb8y. Et lite antall kristne, blant annet tilh\xc3\xb8rende den kaldeisk-katolske kirke som har et bispesete her, finnes fortsatt i Basra. Det er ogs\xc3\xa5 restene av den f\xc3\xb8r-islamske gnostiske gruppen mandeerne, hvis hovedkvarter var bydelen tidligere kalt Suk esh-Sheikh, med en menighet p\xc3\xa5 3000 eller f\xc3\xa6rre.\n_START_SECTION_\nDet gamle Basra\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5r 638 bad kalif Umar ibn al-Khattab at general Utba ibn Ghazwan skulle bygge et milit\xc3\xa6rt feste og en handelsplass p\xc3\xa5 stedet for den gamle persiske bosetning Vahe\xc5\xa1t\xc4\x81b\xc4\x81d Arda\xc5\xa1\xc4\xabr. Rundt denne leiren oppstod s\xc3\xa5 byen Basra._NEWLINE_Den 9. desember 656 kom det til et v\xc3\xa6pnet sammenst\xc3\xb8t ved Basra mellom tilhengerne av den fjerde kalif og svigers\xc3\xb8nn av profeten Mohammed, Ali ibn Abi Talib, og hans motstandere som bestred Ali var en rashidun med anspr\xc3\xa5k til kalifatet. Slaget ble kjent som Kamelslaget ved Basra, og endte med seier for Alis parti (\xc2\xabSjiat Ali\xc2\xbb - navnegivende for sjiamuslimenes trosretning). Frem til slutten av 670-\xc3\xa5rene var tilh\xc3\xb8rige til det arabiske stammeforbundet Tam\xc4\xabm og qaisittiske grupper toneangivende i Basra. Men s\xc3\xa5 f\xc3\xb8rte tilvandringene av azd til en maktforskyvning. Under den andre borgerkrigen (683-691) tilh\xc3\xb8rte Basra zubairidenes maktomr\xc3\xa5de._NEWLINE_Tidlig p\xc3\xa5 700-tallet virket den meget innflytelserike Koran-l\xc3\xa6rde Hasan al-Basri (642\xe2\x80\x93728) og hans disippel, den rettsl\xc3\xa6rde Qat\xc4\x81da ibn Di\xca\xbf\xc4\x81ma (d\xc3\xb8de 735/6) i Basra. Byen var p\xc3\xa5 sitt kulturelle h\xc3\xb8ydepunkt p\xc3\xa5 800-tallet, da den var sentrum for den teologisk-filosofiske mu\xca\xbftazila-retningen. Til den h\xc3\xb8rte litterater som al-Jahiz (776-869). I Basra virket ogs\xc3\xa5 Al-Hariri (1054-1122), en arabisk dikter og grammatiker kjent for sine makamaer._NEWLINE_Frem til H\xc3\xbcleg\xc3\xbcs mongolerinvasjon p\xc3\xa5 1200-tallet var Basra et blomstrende handelssentrum. Men i ettertiden tapte den stadig mer av sin betydning. Den reisende Ibn Battuta beskrev p\xc3\xa5 1300-tallet en heller forfallen by. Etter ilkhanenes tid hersket forskjellige dynastier over Basra, som for eksempel jalairidene, safavidene og fra 1500-tallet osmanene. Basra var hovedstad i eyaletet Basra mellom 1538 og 1862. Afrasiyab (\xe2\x80\xa01624), en lokal storgodseier, man\xc3\xb8vrerte mellom safavider og osmaner, knyttet kontakter til portugiserne og kunne fra 1612 etablere et for det meste selvstendig herred\xc3\xb8mme over Basra. Hans etterf\xc3\xb8lgere Ali og Hussein behersket byen frem til 1668, da den igjen kom under osmansk styre.\n_START_SECTION_\nDen nye by\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1700-tallet ble det nye Basra grunnlagt noen f\xc3\xa5 kilometer fra gamlebyen. Restene av gamle Basra med sitt milit\xc3\xa6re feste ligger utenfor den nye by, og p\xc3\xa5 stedet er det en stor haug. _NEWLINE_Basra forble osmansk til byen ble erobret av britiske styrker i november 1914 i innledningen av det britiske felttoget i Mesopotamia under f\xc3\xb8rste verdenskrig._NEWLINE_De britiske okkupanter moderniserte byen. De bygde havnen, hvorp\xc3\xa5 Basra ble Iraks viktigste havneby. Under annen verdenskrig var Basra med sin havn et viktig transittpunkt for de vestalliertes forsyninger til Sovjetunionen. Ved krigens slutt hadde Basra 93\xc2\xa0000\xc2\xa0innbyggere._NEWLINE_I 1964 ble Universitetet i Basra grunnlagt. Befolkningen var i 1977 steget til ca 1,5\xc2\xa0millioner, men falt under den f\xc3\xb8rste Gulfkrigen mellom Irak og Iran muligens s\xc3\xa5 langt ned som til 400\xc2\xa0000\xc2\xa0innbyggere. Det var harde kamper om herred\xc3\xb8mmet over Basra, og byen ble flere ganger tatt under ild, men fant aldri til iranerne._NEWLINE_Under den andre Gulfkrigen i 1991 ble Basra igjen sterkt rammet av de alliertes bombeangrep._NEWLINE_Etter krigen var Basra sentrum for det s\xc3\xb8rirakiske oppr\xc3\xb8r mot Saddam Hussein. Oppstanden br\xc3\xb8t ut 2. mars 1991, og baserte seg p\xc3\xa5 den amerikanske president Bushs l\xc3\xb8fte om \xc3\xa5 styrte Saddam Hussein. Oppr\xc3\xb8rerne fikk ikke st\xc3\xb8tte av de allierte, og minst 3000 av dem falt i Basra._NEWLINE_Under den tredje Gulfkrigen i 2003 var Basra p\xc3\xa5 nytt en av de viktigste krigsskueplassene. Britiske styrker var etterp\xc3\xa5 den stedlige okkupasjonsmakt. Tidlig i september 2007 forlot de britiske styrker sitt hovedkvarter i Basras palass, og trakk seg f\xc3\xb8rst tilbake til byens flyplass. Ved slutten av \xc3\xa5ret overgav britene ogs\xc3\xa5 den til de irakiske myndigheter. Senere raste det kamper mellom tilhengere av sjiittlederen Muqtada al-Sadr og de irakiske regjeringsstyrker om kontrollen over den viktige oljehavnen.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nBasras omland er rikt p\xc3\xa5 oljefelter, og selve byen har oljeraffinerier (med en kapasitet p\xc3\xa5 140.000 fat pr dag) og  kjemisk industri. Oljefeltene rundt Basra representerer over 64\xc2\xa0% av de irakiske oljereserver (2012). Samtidig har regionen et rikt langbruk; her dyrkes blant annet dadler, ris, mais, bygg, hirse og hvete om vinteren (sommeren er for t\xc3\xb8rr og varm)."