b'\n_START_ARTICLE_\nCandidatus/candidata psychologiae\n_START_PARAGRAPH_\nCandidatus eller candidata psychologiae (latin for \xc2\xabkandidat i psykologi\xc2\xbb; candidatus er maskulin form; candidata er feminin form), forkortet cand.psychol. i Norge og cand.psych. i Danmark, er en akademisk grad i psykologi i Danmark og Norge. Graden ble innf\xc3\xb8rt ved K\xc3\xb8benhavns Universitet i 1944 og ved Universitetet i Oslo i 1948 etter forbilde av den danske graden.\n_START_SECTION_\nDanmark\n_START_PARAGRAPH_\nGraden cand.psych. tilbys ved K\xc3\xb8benhavns Universitet (fra 1944), Aarhus Universitet (fra 1969) og Aalborg Universitet (fra 1999)._NEWLINE_I Danmark tilsvarer graden cand.psych. fem \xc3\xa5rs studier; som f\xc3\xb8lge av tilpasningen til Bologna-prosessen for standardisering av h\xc3\xb8yere utdanning i Europa bygger graden p\xc3\xa5 en tre\xc3\xa5rig bachelorgrad i psykologi fulgt av en to\xc3\xa5rig kandidatutdannelse (mastergrad) i psykologi som gir tittelen cand.psych. (oversatt til engelsk som mastergrad, M.Sc. in Psychology). Bachelorgraden er felles for alle som studerer psykologi p\xc3\xa5 bachelorniv\xc3\xa5 ved disse l\xc3\xa6restedene, og gir en grunnleggende, bred innf\xc3\xb8ring i teoretisk psykologi. Kandidatutdannelsen er en mer praktisk rettet videreutdannelse som omfatter blant annet kliniske fag. Opptak til kandidatutdannelsen krever en bachelorgrad spesifikt i psykologi og som dekker psykologiens basalfag; bachelorgrader i andre fag eller spesialiserte deler av psykologien som f.eks. organisasjonspsykologi kvalifiserer ikke for en kandidatutdannelse i klinisk psykologi._NEWLINE_Graden cand.psych., alternativt en annen minst fem\xc3\xa5rig universitetsutdanning i psykologi (herunder ulike danske utdanninger som mag.art. i psykologi samt utenlandske mastergrader fra andre EU-land), gir rett til \xc3\xa5 bruke den beskyttede tittelen psykolog. Etter avlagt cand.psych.-eksamen kan man videreutdanne seg klinisk gjennom to \xc3\xa5rs veiledet praksis, og dermed oppn\xc3\xa5 autorisasjon som klinisk psykolog. Autorisasjon er mest relevant for psykologer som jobber klinisk, og er mindre vanlig for psykologer som jobber med andre typer psykologarbeid, som uansett kan bruke tittelen psykolog etter fullf\xc3\xb8rt utdannelse. For psykologer i privat praksis gir autorisasjon mulighet til \xc3\xa5 inng\xc3\xa5 avtale med den offentlige sykeforsikringen. Psykologn\xc3\xa6vnet tildeler autorisasjon og f\xc3\xb8rer register over autoriserte psykologer. Psykologer med autorisasjon kan bruke tittelen aut. psykolog for \xc3\xa5 skille seg fra andre psykologer som ikke har klinisk autorisasjon. Fordi ogs\xc3\xa5 tittelen psykolog er beskyttet garanterer tittelen at personen har en lengre psykologutdanning fra en anerkjent institusjon, uansett om man har klinisk autorisasjon.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nProfesjonsstudiet i psykologi ble innf\xc3\xb8rt ved Universitetet i Oslo i 1948 etter modell av studiet ved K\xc3\xb8benhavns Universitet, og gir graden cand.psychol., ogs\xc3\xa5 etter dansk forbilde. Studiet er normert til fem \xc3\xa5rs akademiske studier og ett \xc3\xa5rs veiledet praksis som del av studiet, og kvalifiserer til \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke autorisasjon som psykolog._NEWLINE_Frem til 1969 var det bare Universitetet i Oslo som tilb\xc3\xb8d profesjonsstudium i psykologi; til sammenligning var NTNU f\xc3\xb8r Bologna-prosessen fra 1976 til 2003 det eneste universitetet med hovedfagsstudium i psykologi, som ogs\xc3\xa5 var seks\xc3\xa5rig og i stedet gav tittelen cand.polit. i psykologi. Som del av tilpasningen til Bologna-prosessen ble hovedfaget i psykologi erstattet av bachelor- og mastergrader i psykologi. Cand.psychol. og cand.polit./mastergrad i psykologi er likestilt og forskjellen best\xc3\xa5r i at cand.psychol. har et klinisk fokus mens cand.polit./mastergrad har fokus p\xc3\xa5 psykologisk forskning. Ved Universitetet i Oslo er de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene av profesjonsstudiet i stor grad identisk med bachelorgraden i psykologi. Tradisjonelt har profesjonsstudiet best\xc3\xa5tt av to avdelinger, der f\xc3\xb8rste avdeling dekker psykologiens basalfag (tilsvarende bachelorgraden i psykologi) og andre avdeling dekker blant annet kliniske fag._NEWLINE_Profesjonsstudium i psykologi tilbys av Universitetet i Oslo (fra 1948), Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (fra 1995), Universitetet i Bergen (fra 1969) og Universitetet i Troms\xc3\xb8 (fra 1991). Tidligere m\xc3\xa5tte man s\xc3\xb8ke opptak til \xc3\xa5rsstudium i psykologi f\xc3\xb8r man kunne s\xc3\xb8ke seg videre til et fem\xc3\xa5rig profesjonsprogram p\xc3\xa5 bakgrunn av karakterene fra \xc3\xa5rsstudiet, men opptak skjer n\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grunnlag av karakterer fra videreg\xc3\xa5ende._NEWLINE_Cand.psychol.-graden gir i Norge grunnlag for autorisasjon som psykolog. Graden alene er ikke nok til \xc3\xa5 praktisere som psykolog; det er autorisasjonen tildelt av Helsedirektoratet som gir rett til \xc3\xa5 praktisere klinisk og til \xc3\xa5 bruke tittelen psykolog. Det er mulig \xc3\xa5 v\xc3\xa6re cand.psychol. uten \xc3\xa5 v\xc3\xa6re psykolog eller ha rett til \xc3\xa5 praktisere klinisk, f.eks. hvis man er fratatt autorisasjonen, noe som forekommer i enkelte tilfeller. Fra \xc3\xa5rtusenskiftet har det v\xc3\xa6rt en stor \xc3\xb8kning i masterstudenter i psykologi ved alle l\xc3\xa6restedene som ogs\xc3\xa5 tilbyr profesjonsstudier; det p\xc3\xa5g\xc3\xa5r en debatt om psykologimastere som oppfyller utdanningskravet i den europeiske psykologstandarden EuroPsy ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8r ha mulighet til klinisk videreutdanning, s\xc3\xa6rlig ettersom personer med tilsvarende utenlandsk utdanning fra bl.a. Danmark har en slik mulighet i Norge. Bachelor- og masterl\xc3\xb8pet er det studiet som ligner mest i oppbyggingen p\xc3\xa5 psykologutdanninger utenfor Norge, herunder den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende danske cand.psych.-graden.'