b'\n_START_ARTICLE_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nBiologi er l\xc3\xa6ren om den levende naturen og dens organismer (av gresk \xce\xb2\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1, dvs. bios [\xce\xb2\xce\xaf\xce\xbf\xcf\x82] = liv, og logos [\xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82] = l\xc3\xa6re). En fagl\xc3\xa6rt tituleres i et samlebegrep som biolog. Biologer er naturvitere.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBiologiens r\xc3\xb8tter kan f\xc3\xb8res tilbake til det gamle Hellas. Spesielt Aristoteles (384 f.Kr.\xe2\x80\x93322 f.Kr.) gjorde mange iakttakelser av dyrs og planters levevis, og organiserte disse iakttakelsene i teorier. Teoriene forble mer eller mindre uforandret helt til 1400- og 1500-tallet. _NEWLINE_P\xc3\xa5 1600-tallet ble mikroskopet oppfunnet og banet dermed vei for en mindre revolusjon innenfor faget. For eksempel s\xc3\xa5 man for f\xc3\xb8rste gang sm\xc3\xa5 encellede dyr, bakterier og s\xc3\xa6dceller. Mikroskopet spilte en viktig rolle i diskusjonene rundt livets opprinnelse, og om hvorvidt liv kunne oppsto spontant. Diskusjonen fortsatte helt opp til Louis Pasteurs fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 1800-tallet og Charles Darwins utgivelse av Artenes opprinnelse (The Origin of Species by Means of Natural Selection) i 1859. Evolusjonsteorien ble utviklet av Charles Darwin og var drivkraften i fremskrittene som ble gjort innen biologi de p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene. _NEWLINE_Wilhelm Johannsen brukte for f\xc3\xb8rste gang navnet \xc2\xabgen\xc2\xbb i begynnelsen av det 20. \xc3\xa5rhundre og dette sammen med oppdagelsen av at arveegenskapene ligger gjemt i kromosomene gjorde at der ble gjort store fremskritt innenfor arvelighetsl\xc3\xa6ren gjennom den f\xc3\xb8rste delen av det 20. \xc3\xa5rhundre. _NEWLINE_I 1953 fant man ut av at kromosomene er en dobbeltspiral, som n\xc3\xa5 omtales som DNA.\n_START_SECTION_\nGenetikk\n_START_PARAGRAPH_\nGener er de prim\xc3\xa6re enheter av arv i alle organismer. Et gen er en enhet av arv og tilsvarende av DNA som p\xc3\xa5virker form eller funksjon for en organisme p\xc3\xa5 bestemte m\xc3\xa5ter. Alle organismer, fra bakterier til dyr, deler de samme grunnleggende maskiner som kopierer og oversetter DNA til proteiner. Celler transkriberer et DNA gen til en RNA versjon av genet, og et ribosom oversetter deretter RNA til et protein. Et protein er en sekvens av aminosyrer. Oversettelsen koder fra RNA kodon til aminosyrer, som er den samme for de fleste organismer. For eksempel vil en sekvens av DNA som koder for insulin hos mennesker ogs\xc3\xa5 kode for insulin n\xc3\xa5r de settes inn i andre organismer. _NEWLINE_DNA oppst\xc3\xa5r vanligvis som line\xc3\xa6re kromosomer hos eukaryote celler og sirkul\xc3\xa6re kromosomer i prokaryote celler. Et kromosom er en organisert struktur best\xc3\xa5ende av DNA og histoner. Settet med kromosomer i en celle, og i all annen arvelig informasjon som finnes i mitokondriene, kloroplaster, eller andre steder, er kollektivt kjent som genom. I eukaryoter er genomisk  DNA lokalisert i cellekjernen, sammen med sm\xc3\xa5 mengder mitokondrier og kloroplaster. I prokaryote celler, er DNA holdt innenfor en irregul\xc3\xa6r skapt form i cytoplasma kalt nucleiod. Den genetiske informasjon i et genom er holdt innenfor gener og den komplette samling av denne informasjonen kalles genotype.'