b"\n_START_ARTICLE_\nPytheas fra Massalia\n_START_PARAGRAPH_\nPytheas fra Massalia (f\xc3\xb8dt ca. 380 f.Kr., d\xc3\xb8d ca 310 f.Kr.) var en gresk handelsmann, geograf og oppdager fra den greske kolonien Massalia (dagens Marseille i Frankrike). Han gjennomf\xc3\xb8rte en sj\xc3\xb8reise for \xc3\xa5 utforske det nordvestlige Europa rundt 325 f.Kr. Han seilte rundt det meste av De britiske \xc3\xb8yer. _NEWLINE_Pytheas er den f\xc3\xb8rste som vi kjenner som har gitt skriftlige opptegnelser om midnattssolen, nordlyset og polarisen, og den f\xc3\xb8rste til nevne navnet Britannia og germanske stammer. Det landet han kom til i nord, kalte han \xc2\xabThule\xc2\xbb, og som sannsynligvis var Norge. Hvor langt nord han kom i Norge er umulig \xc3\xa5 vite, men enkelte har ment at han m\xc3\xa5 ha seilt til H\xc3\xa5logaland for \xc3\xa5 kunne beskrive nordlyset. D\xc3\xb8nna og Tr\xc3\xa6na er blant de \xc3\xb8yene i Nordland som da peker seg ut.\n_START_SECTION_\nEn omdiskutert Periplus\n_START_PARAGRAPH_\nPytheas beskrev sin reise i en periplus med tittelen P\xc3\xa5 sj\xc3\xb8en (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb9 \xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xa9\xce\xba\xce\xb5\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85) som dessverre har g\xc3\xa5tt tapt i historiens gang, bortsett fra utdrag, sitater og parafraser av senere forfattere. Noen av dem, som historikerne Polybios og Strabo, beskyldte Pytheas for \xc3\xa5 ha dokumentert en fiktiv sj\xc3\xb8reise, men dagens historikere mener at Pytheas' reise b\xc3\xa5de er mulig og sannsynlig._NEWLINE_Reisen kan ha bli st\xc3\xb8ttet av en rik beskytter \xe2\x80\x93 det er blitt spekulert om Aleksander den store var en av dem \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 leting og utforsking av de ukjent vestlige og nordlige regionene av den verden grekerne kjente til. Pytheas beregnet omkretsen p\xc3\xa5 Storbritannia som er innenfor 2,5\xc2\xa0% av moderne beregninger. Det er noen bevis p\xc3\xa5 at han benyttet polarstjernen for \xc3\xa5 navigere i henhold til breddegraden og dessuten forsto forholdene mellom m\xc3\xa5nefasene og flo og fj\xc3\xa6re. I det nordlige Spania studerte han tidevannsbevegelsene og kan ha knyttet \xc3\xa5rsaken til m\xc3\xa5nen. Denne oppdagelsen var kjent hos den greske stoiske filosofen Poseidonios._NEWLINE_Pytheas var ikke den f\xc3\xb8rste til \xc3\xa5 seile opp i Nordsj\xc3\xb8en og rundt De britiske \xc3\xb8yer. Handelen mellom Gallia (Det galliske Frankrike) og Storbritannia var allerede godt etablert, fiskere og andre seilte til Orkn\xc3\xb8yene og sydlige Norge. P\xc3\xa5 300-tallet f.Kr. nevner den romerske forfatteren Avienus en tidlig gresk sj\xc3\xb8reise som kanskje ble gjennomf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 500-tallet f.Kr.\n_START_SECTION_\nFra Marseille til H\xc3\xa5logaland\n_START_PARAGRAPH_\nEn hypotetisk rekonstruksjon av Pytheas' sj\xc3\xb8reise beregner at han dro fra Marseille og enten rundt Pyreneerhalv\xc3\xb8ya, eller over landjorda i Frankrike og til Bordeaux, deretter sj\xc3\xb8vegen til sydspissen av England, Plymouth, opp Irskesj\xc3\xb8en, passerte Man, Hebridene, Orkn\xc3\xb8yene, Shetlands\xc3\xb8yene og krysset Nordsj\xc3\xb8en til Norge og fulgte norskekysten oppover i seks dager, kanskje s\xc3\xa5 langt nord som i n\xc3\xa6rheten av Polarsirkelen, og noen av de ytre \xc3\xb8yene i H\xc3\xa5logaland som Tr\xc3\xa6na eller D\xc3\xb8nna, \xe2\x80\x93 det land som han kalte for Thule. Et sitat forteller at han s\xc3\xa5 deler av sola over synsranden ved midnatt. Deretter returnerte han s\xc3\xb8rover samme veg langs norskekysten, men over mot Danmark, Helgoland og gjennom Den engelske kanalen og tilbake til Bordeaux._NEWLINE_Det har v\xc3\xa6rt spekulert om Pytheas istedenfor Norge seilte til Island ettersom han mente at Thule var en \xc3\xb8y. Denne teorien har f\xc3\xa5 tilhengere. For det f\xc3\xb8rste er sj\xc3\xb8reisen fra Shetland til Island betydelig lengre, og for det andre var Island ubebodd inntil nordmenn oppdaget Island p\xc3\xa5 midten av 800-tallet, og Pytheas forteller at han m\xc3\xb8tte et jordbruksfolk i Thule, og fortalte at de spiste frukter og tresket kornet i hus, og istedenfor vin laget beboerne seg en drikk av korn og honning, det vil si en form for mj\xc3\xb8d. Romerske kr\xc3\xb8nikere nevner rundt 100 f.Kr. et land langt mot nord ved navn \xc2\xabDumna\xc2\xbb som har blitt tolket som D\xc3\xb8nna. Det tyder p\xc3\xa5 et ekko av Pytheas' skildring, blant begrunnelsen at Thule i henhold til Pytheas var en \xc3\xb8y._NEWLINE_Hvor langt nord Pyteas kom er det ingen som vet, og nettopp derfor har Thule blitt et generelt begrep for \xc2\xabveldig langt mot nord\xc2\xbb. Antagelig n\xc3\xa5dde han Thule eller H\xc3\xa5logaland p\xc3\xa5 ettersommeren og ble der over vinteren. Det stemmer overens med beskrivelsen av iss\xc3\xb8rpa og havskodda som var ukjent og merkelig for en sj\xc3\xb8farer fra Middelhavet.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5 jakt etter tinn\n_START_PARAGRAPH_\nBegynnelsen p\xc3\xa5 Pytheas' reise er ukjent. Kartagerne hadde stengt Gibraltarstredet for alle skip fra andre nasjoner. Noen historikere mener derfor at han m\xc3\xa5 ha reist over land til elvemunningen av Loire eller Garonne. Andre mener at han for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 kartagernes blokade, kan ha holdt seg tett mot land og kun seilt om natten. Det er ogs\xc3\xa5 mulig at han dro fordel av et midlertidig frav\xc3\xa6r av blokaden som er kjent \xc3\xa5 ha funnet sted i det tidsrommet Pytheas reiste._NEWLINE_Cornwall p\xc3\xa5 De britiske \xc3\xb8yer var viktig ettersom stedet var det viktigste stedet for utvinnelse av tinn. Pytheas studerte produksjonen der. I l\xc3\xb8pet av hans seiling langs De britiske \xc3\xb8yer oppdaget han at tidevannet gikk sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8yt der. Han nedtegnet det lokale navnet p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene i gresk som Prettanike, noe som Diodorus senere tolket som Pretannia. Dette st\xc3\xb8tter teorien om at kystbefolkningen av Cornwall kan ha kalt seg selv for Pretani eller Priteni, noe som gir gjenklang om det skotske folket piktere som romerne kalte for Picti. Pytheas er ogs\xc3\xa5 blitt sitert p\xc3\xa5 at referere til De britiske \xc3\xb8yer som \xc2\xab\xc3\xb8yene til pretaniene\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nLitter\xc3\xa6r innflytelse\n_START_PARAGRAPH_\nPytheas' skriv var en sentral kilde for informasjon for senere oldtidsforfattere og historikere tidlig i middelalderen, og sannsynligvis den eneste kilde om nordomr\xc3\xa5dene. Den astronomiske forfatteren Geminus av Rhodos nevner en \xc2\xabBeskrivelse av havet\xc2\xbb. Marcianus, en l\xc3\xa6rd p\xc3\xa5 Apollonius p\xc3\xa5 Rhodos, nevner en \xc2\xabperiodos ges\xc2\xbb (en stripe rundt jorda) eller \xc2\xabperiplus\xc2\xbb (seile rundt). Det som er felles for oldtidstekstene er at en uendelig rekke av titler kan representere \xc3\xa9n eneste kilde. Det kan komme av at tittelen viser til kun en seksjon av flere i en bok enn hele boken. Enten det er \xc3\xa9n bok eller flere har Pytheas' egen tekst g\xc3\xa5tt tapt, og opptegnelsene av hans sj\xc3\xb8reise er kun videref\xc3\xb8rt i tekstene til Strabo, Diodorus av Sicilia og Plinius den eldre."