b"\n_START_ARTICLE_\nKorsikas historie\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikas historie har v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5virket av \xc3\xb8yas strategiske posisjon i hjertet av den nordvestlige delen av Middelhavet, og dets sj\xc3\xb8ruter, kun 12\xc2\xa0km fra Sardinia, 50\xc2\xa0km fra den lille \xc3\xb8ya Elba utenfor kysten av Italia, 80\xc2\xa0km fra kysten av Toscana og 200\xc2\xa0km fra den franske havnen Nice, noe som f\xc3\xb8rst ble fremmet av den tyske teoretikeren Friedrich Ratzel p\xc3\xa5 1800-tallet. Beskrivelsen \xc2\xabet fjell i havet\xc2\xbb er ogs\xc3\xa5 tillagt ham. Uansett om han faktisk benyttet denne frasen, er denne tanken uttrykt i hans hovedverk Anthropogeographie som karakteriserer Korsika som Ein abgeschlossenes und eigenartiges Land, das Insel und Gebirg zugleich ... (\xc2\xabEt isolert og singul\xc3\xa6rt land, b\xc3\xa5de \xc3\xb8y og fjell ...\xc2\xbb), ogs\xc3\xa5 uttrykt i hans monografi om Korsika, La Corse, ogs\xc3\xa5 utgitt i 1899._NEWLINE_Verket presenterte en oversikt av Ratzels analysemetode, men den 25 siders monografien er kanskje mest relevant og metoden i detalj for Korsika. \xc2\xabHavet\xc2\xbb i utsagnet over refererer til den lette tilgjengeligheten som stormaktene hadde til Korsika over de smale vannene fra nabolandene. Straks de ankom m\xc3\xa5tte de overkomme \xc2\xabfjellene\xc2\xbb som var \xc3\xb8yas forsvarsverk, og som ikke ga invasjoner noen lett tilgjengelighet. En sentral fjellrygg strekker seg i retning nord-s\xc3\xb8r langs \xc3\xb8yas lengde, noe som gj\xc3\xb8r reiser og kommunikasjon mellom hver side vanskelig, og isolerer korsikanere selv fra hverandre. Denne fjellryggen og dens strategiske posisjon forklarer langt p\xc3\xa5 vei \xc3\xb8yas unike historie._NEWLINE_Ved sine 8 779 km2 er Korsika den fjerde st\xc3\xb8rste \xc3\xb8ya i Middelhavet etter Sicilia, Sardinia og Kypros. Ratzel har beskrevet et samfunn som aldri er blitt erobret eller har styrt seg selv, men i sin evigvarende strid for frihet og suverenitet har Korsika frambrakt \xc2\xabtallrike forkjempere\xc2\xbb. P\xc3\xa5 dette siste punktet innr\xc3\xb8mmer Ratzel en uhemmet beundring for sin venn og kollega Ferdinand Gregorovius, som forsvarer av korsikansk kultur og slutter seg til i \xc3\xa5 framstille Pasquale Paoli og Napol\xc3\xa9on Bonaparte som st\xc3\xb8rre enn livet._NEWLINE_I 1762 skrev Jean-Jacques Rousseau i sitt hovedverk Du contrat social (Den sosiale kontrakt) at Korsika ville en da forbause Europa. Det ble skrevet rundt sju \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Napol\xc3\xa9on ble f\xc3\xb8dt._NEWLINE_Det eldste kjente spor etter mennesker p\xc3\xa5 Korsika er et 9500 \xc3\xa5r gammelt skjellet av en gravlagt kvinne. S\xc3\xb8r for byen Sart\xc3\xa9ne, s\xc3\xb8rvest p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, finnes det flere menhirer (steinst\xc3\xb8tter med kanskje religi\xc3\xb8s betydning) som har flere bilder av innhugde menneskeansikter.\n_START_SECTION_\nForhistorisk tid\n_START_PARAGRAPH_\nKorsikas forhistorie er sammenlignbar med forhistorien til andre store \xc3\xb8yer i Middelhavet som kun var tilgjengelig via b\xc3\xa5ter og fikk en kultur som var til en viss grad insul\xc3\xa6r og utviklet seg i isolasjon. En mulig tilstedev\xc3\xa6relse av folk under tidlig paleolitikum (den eldste steinalderepoken) under siste istid er kun bevist ved et mulig sted. Korsika, Sardinia og de andre \xc3\xb8yene var da landfast med den italienske halv\xc3\xb8y, men kan ha v\xc3\xa6rt \xc3\xb8yer b\xc3\xa5de f\xc3\xb8r og etter i sin geologiske historie._NEWLINE_Korsikas insul\xc3\xa6re forhistorie begynner med mesolittisk tid (steinalderepoken mellom paleolitikum og neolitikum da folk fra forhistoriske Sardinia krysset det smale Bonifaciostredet for \xc3\xa5 finne fjellheller som kunne gi ly for v\xc3\xa6r og vind rundt 9 000 f.Kr. Forhistorisk tid avsluttes med koloniseringen av antikkens grekere ved Al\xc3\xa9ria i 566 f.Kr. i jernalderen. Korsika, eller Kyrnos som grekerne omtaler den som, er ikke nevnt f\xc3\xb8r den tid. Korsikas historie begynner s\xc3\xa5ledes i 566 f.Kr._NEWLINE_Mesolittisk tid er datert til tiden 9 000-6 000 f.Kr. Denne epoken er kjent ved flere steder over hele Korsika og parallell til en tilsvarende samtidig kultur p\xc3\xa5 Sardinia. Tilstedev\xc3\xa6relsen av sardinsk obsidian (naturlig forekommende glass i form av naturlig bergart), som var viktig for produksjon av steinredskaper, s\xc3\xb8r p\xc3\xa5 Korsika indikerer at folk krysset over fra Sardinia og til Korsika._NEWLINE_Neolittisk tid (bondesteinalderen) skjedde i tiden 6 000-3 000 f.Kr. Kulturen er definert som sammenlignbar med Sardinia, som er st\xc3\xb8rre og bedre arkeologisk unders\xc3\xb8kt. Den sj\xc3\xb8f\xc3\xb8rende befolkningen i tidlig netolittisk tid brakte med seg sauer, geiter og griser. Jakt var en minimal del av \xc3\xb8konomien. Tilstedev\xc3\xa6relsen synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt periodisk og ikke fastboende. I den midtre neolittiske tiden mellom 5 000-4 000 f.Kr. ble kuer innf\xc3\xb8rt, produksjon av korn begynte, og faste landsbyer ble opprettet. Sen neolittisk tid er  4 000-3 000 f.Kr. og samsvarer med tidlig europeisk megalittisk kultur. De store steinmonumentene som ble reist p\xc3\xa5 Korsika var dysser, justerte steiner p\xc3\xa5 rad, og menhir (h\xc3\xb8yreiste bautasteiner), de sistnevnte kunne ha menneskelignende trekk med hode og torso hogd inn._NEWLINE_Korsikas bronsealder skjedde i tiden 1 800-700 f.Kr., markert blant annet av den torriske sivilisasjon. Den har navn etter dens torri, \xc2\xabt\xc3\xa5rn\xc2\xbb, som er framst\xc3\xa5ende trekk p\xc3\xa5 bygninger, muligens borger, beliggende p\xc3\xa5 de nedre skr\xc3\xa5ningene i fjellene med utsikt over kysten. Kulturen fortsatte med statuemenhirer fra den forg\xc3\xa5ende megalittiske kulturen, i mange tilfeller med gjenbruk av gamle statuer, men n\xc3\xa5 representerte de bev\xc3\xa6pnede krigere med mykensklignende dolker, sverd og runde skjold, og en del har hjelmer med horn. Den torriske sivilisasjon var bev\xc3\xa6pnet, framstilte metall og var internasjonal. Dets folk framstilte og eksporterte gjenstander og r\xc3\xa5blokker av bronse som er gjenfunnet i andre samfunn rundt Middelhavet.\n_START_SECTION_\nAntikken\n_START_PARAGRAPH_\nJernalderen begynte rundt 700 f.Kr. og varte til rundt 100 f.Kr. F\xc3\xb8nikerne var der f\xc3\xb8rst, men havnebyen Al\xc3\xa9ria ble grunnlagt av grekere. Byen hadde i henhold til grekeren Herodotus \xc2\xaben stor og vakker havn\xc2\xbb og tjue \xc3\xa5r f\xc3\xb8r byen Fokaia i Jonia ble oppgitt, det vil si i 566 f.Kr., hadde fokaiske kolonister grunnlagt en by, Alali\xc4\x93, i det vestlige Middelhavet p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Kyrnos (= Korsika). Diodorus Siculus skrev at byen het Kalaris, antagelig en forvanskning av Alali\xc4\x93._NEWLINE_Etruskerne fra det italienske fastlandet okkuperte det samme omr\xc3\xa5det og bygde blant annet en nekropolis med mer enn 200 graver, men fra 100-tallet f.Kr. var den blitt overtatt av romerne og en romersk villa er avdekket fra 100-tallet e.Kr. Korsika er det latinske navnet og var i bruk under den romerske republikken. Romerne gjorde Al\xc3\xa9ria til en administrasjonsby._NEWLINE_Antikkens greske navn p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, \xce\x9a\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x83\xce\xb9\xce\xba\xce\xae (Korsik\xe1\xb8\x97), er omtalt i Homers epos Odysseen, avledet fra forvanskning av det eldste greske navn \xce\xa3\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb9 (Seir\xc4\x93no\xc3\xbassai, \xc2\xabAv sirenene\xc2\xbb), og er en referanse til helten Odyssevs og hans fristelse av de skj\xc3\xb8nne sirener som lokket sj\xc3\xb8folk til skipbrudd og undergang. Andre greske skrivem\xc3\xa5ter er Kalliste, Korsis, Kernealis, eller Kirn\xc3\xa9. Det greske navnet avledet det latinske Corsica. Romerske historikere trodde imidlertid at Corsa eller Corsica (rett eller galt tolket de -ica som en adjektivisk avledet endelse) var det innf\xc3\xb8dte navnet p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, men kunne ikke gi en forklaring p\xc3\xa5 dets betydning. Deres teori var at de innf\xc3\xb8dt korsikanere var opprinnelig ligurere, et opphavelig folk som har gitt navn til Liguria, en region i nordvestlige Italia._NEWLINE_Etter at romerne erobret Korsika fra etruskerne ble \xc3\xb8ya lagt inn under den romerske republikk ved slutten av f\xc3\xb8rste punerkrig sammen med Sardinia. Den ble i 238 f.Kr. en provins av republikken. Romerne, som bygde ut en bosetning i Al\xc3\xa9ria, betraktet  Korsika som en av de mest avsidesliggende, rustikke regioner i den romerske verden. \xc3\x98ya produserte sauer, honning, harpiks og voks, og eksporterte mange slaver, som ikke hadde godt rykte da de hadde et voldsom og oppr\xc3\xb8rsk vesen. \xc3\x98ya var kjent i Roma for sin billige vin, og stedet ble benyttet som egnet som for forvisning. En av de mest kjente som ble forvist hit var den romerske filosofen Seneca den yngre._NEWLINE_Administrativ ble \xc3\xb8ya inndelt i regioner kalt pagi, som i middelalderen ble hetende pievi, den grunnleggende administrative enhet p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya fram til 1768. Under spredning av den nye religionen kristendom, som kom sv\xc3\xa6rt tidlig fra Roma og havnene i Toscana ble Korsika et sted med mange martyrer og helgener; de mest framst\xc3\xa5ende var de hellige Devota (283-303) og Julia, som ble skytshelgener for Korsika. \xc3\x98ya ble integrert inn under romersk Italia av keiser Diokletianus (regjerte 284-305).\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 400-tallet kollapset den vestlige halvdelen av Romerriket. Korsika ble invadert av germanske folk som vandaler og \xc3\xb8stgotere. De f\xc3\xb8rste muslimske angrepene p\xc3\xa5 Korsika skjedde i 713, antagelig berbere fra Nord-Afrika. Den ble kortvarig befridd av bysantinerne, men deretter underlagt det langobardiske kongerike. Den bysantinske autoriteten ble svekket og i 774, etter \xc3\xa5 ha erobret det langobardiske kongerike underla den frankiske Karl den store ogs\xc3\xa5 Korsika. I 806 kom det en rekke muslimske angrep fra maurerne fra Spania. De ble beseiret flere ganger av Karl den stores offiserer, blant dem Burchard. Gjennom hele 807 kom maurerne tilbake og i 819 gikk de p\xc3\xa5 en betydelig tap ved en allianse av lokale krefter og soldatene til Karl den stores s\xc3\xb8nn Karl den yngre. Likevel fortsatte de muslimske angrepene, og i 828 ble ansvaret for forsvaret av Korsika underlagt Boniface II av Toscana. Han ledet en vellykket angrep p\xc3\xa5 muslimene og bygde en festning i s\xc3\xb8r p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya som senere fikk hans navn,  Bonifacio. For det neste \xc3\xa5rhundret tilh\xc3\xb8rte Korsika Marca di Tuscia, grenseomr\xc3\xa5det Toscana til det italienske kongeriket og det tysk-romerske rike, og som anvendte \xc3\xb8ya som en utpost mot sarasenere (muslimske pirater)._NEWLINE_Bonifaces s\xc3\xb8nn Adalbert I av Toscana forsatte \xc3\xa5 forsvare \xc3\xb8ya mot muslimske invasjoner etter 846, men til tross for alle anstrengelser synes det som om de klarte besitte deler av \xc3\xb8ya fra til rundt 930. I l\xc3\xb8pet av kong Berengar II av Italias konflikter med keiser Otto II av Tyskland, greide han \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re seg til herre av Korsika. I 962 ble han beseiret og hans s\xc3\xb8nn Adalbert s\xc3\xb8kte tilflukt p\xc3\xa5 Korsika. Derfra rettet han to angrep p\xc3\xa5 Ottos Italia f\xc3\xb8r han m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 i landflyktighet i Burgund._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1000-tallet gikk bystatene Pisa og Genova sammen om frigj\xc3\xb8re \xc3\xb8ya fra trusselen av en muslimsk invasjon. Etter dette kom Korsika inn under innflytelsen av republikken Pisa. Til denne perioden tilh\xc3\xb8rer de mange polykrome kirkene p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya, og det kom en stor innvandring fra Toscana. Det ga \xc3\xb8ya dens n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende toponymi (stedsnavn) og f\xc3\xb8rte til at spr\xc3\xa5ket som ble snakket p\xc3\xa5 den nordlige to-tredjedelene av \xc3\xb8ya ble n\xc3\xa6rt beslektet med den toskanske dialekten (dialetto toscano), en italiensk dialekt som Dante Alighieri betraktet som en av heslige og som han ville \xc2\xabprioritere \xc3\xa5 jekke ned \xc3\xa9n for \xc3\xa9n\xc2\xbb. Denne spr\xc3\xa5kinndelingen f\xc3\xb8rte til den tradisjonelle skillet av Korsika i to deler, sammen med den fremste fjellkjeden som strekker seg grovt sett fra Calvi til Porto Vecchio: \xc3\xb8stlige Banda di dentro, eller Cismonte, er befolkningsrik, utviklet og \xc3\xa5pen for handel med Italia, og den vestlige Banda di fuori, eller Pomonte, bort imot avbefolket, vilt og fjerntliggende._NEWLINE_De ytre truslene i stor grad forsvunnet fulgte en periode med f\xc3\xb8ydal kaos da lokale korsikanske adelig drev krig mot hverandre for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kontroll. Det endte med at \xc3\xb8ya, p\xc3\xa5 befolkningens anmodning, ble overf\xc3\xb8rt til paved\xc3\xb8mmet i 1077. Paven overf\xc3\xb8rte den sivile administrasjonen til Pisa i 1090, men striden mellom Pisa og byens rival Genova f\xc3\xb8rte til stor uro p\xc3\xa5 Korsika. Gjentatte fredsavtaler forble forbig\xc3\xa5ende da de to maritime og handelsmaktene stadig braket sammen for herred\xc3\xb8mmet over \xc3\xb8ya. De ulike italienske republikkene som vokste fram begynte \xc3\xa5 overta ansvaret for Korsikas sikkerhet og framgang; det begynte med Toscana som geografisk l\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmest. Korsika ble endelig fritatt krigf\xc3\xb8ringene ved \xc3\xa5 bli annektert av Kirkestaten i 1217._NEWLINE_Pisa fikk et knusende nederlag i 1284 i slaget ved Meloria mot Genova som fikk avgj\xc3\xb8rende konsekvenser for at Pisas styre ble avsluttet og begynnelsen p\xc3\xa5 Genovas innflytelse p\xc3\xa5 Korsika. Det ble utfordret av kongen av Arag\xc3\xb3n som i 1296 hadde f\xc3\xa5tt investitur eller innsettingsrett av paven over Sardinia og Korsika. En folkelig revolusjon, ledet av Sambucuccio d'Alando, mot Arag\xc3\xb3n og de f\xc3\xb8ydale herrene fikk st\xc3\xb8tte fra Genova. Etter dette ble Cismonte styrt som en forbund av comuni, kommunene, og kirken. De p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende 150 \xc3\xa5rene var en periode av konflikt da Genova og Arag\xc3\xb3n l\xc3\xa5 i jevnlig krig, sammen med de lokale herrene og paven. I 1348 rammet Svartedauen \xc3\xb8ya p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som den gjorde i store deler av Europa p\xc3\xa5 denne tiden. Over 50% av \xc3\xb8yas befolkning d\xc3\xb8de som f\xc3\xb8lge av Svartedauen.  Genova overlot etter det administrasjonen av handelen p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya til handelshuset Maona i 1378. Handelshuset gikk konkurs i 1453, men allerede i 1450 hadde Genova overlatt administrasjonen av Korsika til sin hovedbank Casa delle compere e dei banchi di San Giorgio, eller Banken til Sankt Georg, noe som f\xc3\xb8rte til fred.\n_START_SECTION_\nTidlig moderne tid\n_START_PARAGRAPH_\nI 1516 ble Arag\xc3\xb3n forent med det tidligere konged\xc3\xb8mmet Castilla og de to omr\xc3\xa5dene fikk sammen navnet Spania. Spania kom raskt i krig med Frankrike, og i 1553 gikk franske styrker i land p\xc3\xa5 Korsika og okkuperte \xc3\xb8ya som en del av krigsspillet mot Spania. Etter lange fredsforhandlinger med Spania forlot de franske styrkene \xc3\xb8ya i 1556, men en fransk offiser med korsikanske r\xc3\xb8tter, Sampiero Corsa, ble igjen p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya og organiserte en motstandsbevegelse mot genovesernes reelle overherred\xc3\xb8mme p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya._NEWLINE_Sampiero Corsa ble myrdet under interne stridigheter p\xc3\xa5 Korsika i 1563, men motstandskampen mot overherred\xc3\xb8mmet fortsatte frem til 1569, da genuesiske styrker knuste oppr\xc3\xb8rerne og tok egenhendig kontroll over hele \xc3\xb8ya. Spania, som ikke hadde gjort noe fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gjenoppta administrasjonen av \xc3\xb8ya, overlot formelt ogs\xc3\xa5 den politiske administrasjonen av \xc3\xb8ya til Genova._NEWLINE_I nesten 200 \xc3\xa5r styrte Genova p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Korsika med hard h\xc3\xa5nd som koloni. Genova opprettet blant annet olivenplantasjer og igangsatte omfattende tvangsarbeid av den korsikanske befolkningen. Men samtidig s\xc3\xb8rget Genova for at befolkningen ble flyttet fra de usunne kystslettene som ofte var befengt med malaria og andre d\xc3\xb8delige sykdommer. Befolkningen ble flyttet til nye byer i fjellskr\xc3\xa5ningene h\xc3\xb8yere oppe p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. Det er der de fleste typisk korsikanske sm\xc3\xa5byene finnes i dag.\n_START_SECTION_\nOppr\xc3\xb8r, borgerkrig og selvstendighet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ret 1729 kom startskuddet for en oppr\xc3\xb8rsbevegelse som endte med 14 \xc3\xa5rs korsikansk selvstendighet. Dette \xc3\xa5ret innf\xc3\xb8rte genoveserne harde skatter og avgifter overfor \xc3\xb8yas innbyggere, hvis de ikke gjorde som myndighetene bestemte. Den store skattleggingen av befolkningen p\xc3\xa5 Korsika f\xc3\xb8rte til sterke protester fra befolkningen som bodde der, og den \xc3\xb8kte i styrke da korsikanerne grep til v\xc3\xa5pen og ble militante mot genoveserne i 1733._NEWLINE_I 1735 erkl\xc3\xa6rte Korsika seg som ett selvstendig konged\xc3\xb8mme, med den tyske baronen og eventyreren Carl von Neuhof ble utnevnt til regjerende konge. Etter harde forhandlinger med Genova forlot imidlertid Kong Neuhof \xc3\xb8ya allerede etter 8 m\xc3\xa5neder i embetet i 1736._NEWLINE_Og da var Korsika igjen under Genova sitt herred\xc3\xb8mme. Motstanden mot genoveserne var fortsatt sterk p\xc3\xa5 Korsika, og i 1745 startet motstandskampen mot Genova igjen. Lederen for den korsikanske motstandskampen ble myrdet i 1753, men motstandskampen ble raskt overtatt av Pasquale Paoli, en patriotisk korsikaner som inntil da hadde levd i eksil i Napoli._NEWLINE_Han lyktes med \xc3\xa5 drive ut motstanderne i 1755, og \xc3\xb8ya ble erkl\xc3\xa6rt som selvstendig republikk med Pasquale Paoli som president. Byen Corte ble valgt som hovedstad, der ogs\xc3\xa5 et universitet ble etablert i 1763. Korsika fikk Europas f\xc3\xb8rste demokratiske grunnlov, der ogs\xc3\xa5 kvinnene fikk stemmerett. Utdanning og skolegang ble h\xc3\xb8yt prioritert av de korsikanske myndighetene._NEWLINE_Men den selvstendige korsikanske republikken fikk bare leve i 14 \xc3\xa5r. Selv om Genova ikke hadde noen kontroll over \xc3\xb8ya lengre, eller kanskje nettopp derfor, overlot Genova kontrollen over Korsika til Frankrike som betaling for en gammel gjeld i 1768, og en fransk milit\xc3\xa6r styrke p\xc3\xa5 10 000 mann rykket inn i Korsika for \xc3\xa5 ta kontroll over landet deres.\n_START_SECTION_\nFransk styre\n_START_PARAGRAPH_\nI slaget ved Ponte Novo nord p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya ble de korsikanske forsvarsstyrkene beseiret av franskmennene i l\xc3\xb8pet av v\xc3\xa5ren 1769, og Korsika kom under fransk styre kort tid senere. Pasquale Paoli flyktet til Storbritannia, og der etablerte han en eksilbevegelse for et fritt Korsika._NEWLINE_Under den franske revolusjon dro Paoli tilbake til Korsika i 1790 og der ble en sentral personlighet innen revolusjons-styringen av \xc3\xb8ya. Paoli f\xc3\xb8rte administrasjonen i en mer nasjonalistisk retning enn den hadde v\xc3\xa6rt styrt i tidligere. Dette var noe revolusjonsledelsen i Paris ikke s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 med blide \xc3\xb8yne. I 1793 ble Paoli d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den in absentia._NEWLINE_Paoli svarte p\xc3\xa5 dommen med \xc3\xa5 henvende seg til Storbritannia, som den gangen var i krig mot Frankrike, og ba dem om st\xc3\xb8tte for ett fritt Korsika fra Frankrike. I 1794 gikk en st\xc3\xb8rre britisk styrke i land p\xc3\xa5 Korsika etter et sj\xc3\xb8slag ved Calvi (der admiral Nelson mistet sitt ene \xc3\xb8ye). Til Paolis store skuffelse overtok britene selv styret av \xc3\xb8ya ved \xc3\xa5 innsette en britisk guvern\xc3\xb8r. Paoli gikk igjen i eksil i London, og ble der frem til sin d\xc3\xb8d i 1807._NEWLINE_Etter en fredsinng\xc3\xa5else mellom Frankrike og Storbritannia ble Korsika levert tilbake til Frankrike i 1796, og \xc3\xb8ya har helt siden den gang v\xc3\xa6rt en del av fransk territorium. Lenge var befolkningen innadvendt og fiendtlig innstilt til franskmennene, og en indre del av Korsika forble avsondret og hadde liten kontakt med utenverdenen fram til siste halvdel av 1800-tallet.\n_START_SECTION_\nNapol\xc3\xa9on Bonaparte\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98yas st\xc3\xb8rste s\xc3\xb8nn heter Napol\xc3\xa9on Bonaparte, som gjorde Frankrike til den dominerende makten i Europa fra 1790-\xc3\xa5rene fram til hans fall i 1814. Napoleon ble f\xc3\xb8dt i byen Ajaccio, p\xc3\xa5 Korsika i 1769, samme \xc3\xa5ret som Frankrike igjen innlemmet Korsika som en del av Frankrike._NEWLINE_Som 15-\xc3\xa5ring ble Napoleon sendt til Paris for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en milit\xc3\xa6r utdannelse, og han ble general allerede i 1792, Napol\xc3\xa9on ble utnevnt til fransk f\xc3\xb8rstekonsul i 1799 og til keiser i 1804. Korsikanerne s\xc3\xa5 imidlertid p\xc3\xa5 ham som en forr\xc3\xa6der, og hans familie ble drevet ut av deres borgerlige hjem i byen Ajaccio, f\xc3\xb8r de ble kalt til Paris for \xc3\xa5 bli guvern\xc3\xb8rer av erobrede land eller bli en del av det keiserlige hoff som jobbet rundt Napol\xc3\xa9on Bonaparte._NEWLINE_Korsikanerne fikk ikke \xc3\xb8ynene ordentlig opp for Napol\xc3\xa9on f\xc3\xb8r hans legeme ble f\xc3\xb8rt hjem fra St. Helena i 1840 og tatt imot i Paris under store hedersbevisninger fra myndighetene. Ogs\xc3\xa5 i Ajaccio ble han feiret med blant annet fyrverkeri og prosesjoner, og byen har siden feiret deres store s\xc3\xb8nn hvert \xc3\xa5r p\xc3\xa5 nesten den samme m\xc3\xa5ten som de gjorde den gangen.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet ble det satt igang store prosjekter som skulle s\xc3\xb8rge for st\xc3\xb8rre og bedre veier som skulle v\xc3\xa6re bedre \xc3\xa5 ferdes p\xc3\xa5. Det ble ogs\xc3\xa5 innf\xc3\xb8rt en obligatorisk skolegang med fransk som undervisningsspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Korsikanske borgere ble utkalt til \xc3\xa5 delta i de franske krigene, og mange unge korsikanere ofret sine liv for Frankrike. S\xc3\xa5 mye som 20 000 korsikanere d\xc3\xb8de under den f\xc3\xb8rste verdenskrig, flere tusener d\xc3\xb8de ogs\xc3\xa5 under den andre verdenskrig. Med bare litt over 200 000 innbyggere p\xc3\xa5 Korsika var det dermed en betydelig andel av befolkningen deres som str\xc3\xb8k med for Frankrike under verdenskrigene. Korsikanerne er seg selv sv\xc3\xa6rt bevisst sine ofre som de gjorde for Frankrike, og i hver eneste by er det satt opp minnesmerker med navn p\xc3\xa5 unge soldater fra disse stedet som ofret sine liv i verdenskrigene og i de mange kolonikrigene.\n_START_SECTION_\nNasjonalisme\n_START_PARAGRAPH_\nNasjonalismen p\xc3\xa5 Korsika har levd videre frem til denne dag. I 1974 ble organisasjonen FLNC etablert. Dette var en nasjonalistbevegelse som kjempet for et selvstendig Korsika. I \xc3\xa5rene etter gjennomf\xc3\xb8rte FLNC flere terroraksjoner mot franske institusjoner og administrasjon p\xc3\xa5 Korsika. P\xc3\xa5 1980-tallet roet dette seg gradvis ned samtidig som befolkningen p\xc3\xa5 Korsika oppn\xc3\xa5dde stadig flere rettigheter._NEWLINE_Den siste store terroraksjonen fra korsikansk side kom i 1999, siden den gang har det v\xc3\xa6rt stille. Siden 2002 har Korsika hatt indre selvstyre, og kravet om full selvstendighet st\xc3\xa5r derfor svakt i det korsikanske samfunnet. Men fortsatt er befolkningen opptatt av sin korsikanske identitet, og bruker aktivt sine nasjonalistiske symboler, slik som det korsikanske flagget._NEWLINE_P\xc3\xa5 de tospr\xc3\xa5klige veiskiltene er det franske stedsnavnet ofte str\xc3\xb8ket over med spraymaling. Men korsikanere som er under 40 \xc3\xa5r har mer beskjedne kunnskaper om det korsikanske spr\xc3\xa5ket, da fransk er det spr\xc3\xa5ket som brukes til daglig."