b'\n_START_ARTICLE_\nNomotetisk vitenskap\n_START_PARAGRAPH_\nNomotetiske vitenskaper (av gresk \xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 [nomos] = \xc2\xablov\xc2\xbb og \xcf\x84\xce\xb9\xce\xb8\xce\xad\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9 [tithenai] = \xc2\xabopprette\xc2\xbb) er vitenskaper som leter etter naturlover eller som pr\xc3\xb8ver \xc3\xa5 forklare generaliteter i naturen. Begrepet brukes for \xc3\xa5 skille disse vitenskapene fra idiografiske vitenskaper, som forklarer enkelthendelser._NEWLINE_I de nomotetiske vitenskapene er det universalia som st\xc3\xa5r i fokus. M\xc3\xa5let er med andre ord \xc3\xa5 avlede generaliseringer som gjelder for alle elementer i et gitt universale. Som forskningsmetode er er dette n\xc3\xa6rt en deduktiv tiln\xc3\xa6rming, og er derfor n\xc3\xa6rmere naturvitenskapene. For eksempel er gravitasjonsloven en generalisering som gjelder for alle ting som har masse._NEWLINE_Eksempler p\xc3\xa5 nomotetiske vitenskaper er kjemi, store deler av fysikken (med unntak av enkelte sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l i astrofysikken) og deler av biologien (for eksempel \xc3\xb8kologi) og geologien (for eksempel dannelsen av bergarter).'