b'\n_START_ARTICLE_\nArbeiderboligene p\xc3\xa5 Lilleaker\n_START_SECTION_\nIndustrisamfunn\n_START_PARAGRAPH_\nLilleaker var et sted hvor slike boliger dukket opp parallelt med etablering av industri.  Bakgrunnen for at industrien slo rot her, var Lysakerelven. For\xc3\xb8vrig var Ullern sogn, hvor Lilleaker h\xc3\xb8rte hjemme, preget av villabebyggelse med til dels store haver. Man fikk dermed sterke sosiale kontraster i denne delen av hovedstaden.\n_START_SECTION_\n"Bikuben"\n_START_PARAGRAPH_\nArbeiderboligene ble i vesentlig grad bygget av bedriften O.Mustad & S\xc3\xb8n. Bedriften, kjent for sine fiskekroker, \xc3\xb8kser,  spiker , komfyrer og margarin kom til Lilleaker i 1875.  Mustad flyttet mange av sine arbeidere fra  Gj\xc3\xb8vik, hvor de startet sin virksomhet 50 \xc3\xa5r tidligere, til Lilleaker. I 1876 sto den f\xc3\xb8rste boligen klar \xe2\x80\x93 kalt Midtg\xc3\xa5rd. Den fikk imidlertid ganske raskt kallenavnet \xe2\x80\x9dBikuben\xe2\x80\x9d. Forst\xc3\xa5elig nok ettersom det p\xc3\xa5 et tidspunkt rundt 1. Verdenskrig bodde 180 mennesker her , hvorav 130 barn._NEWLINE_I hver etasje var det 13 leiligheter som alts\xc3\xa5 huset 26 familier. Kj\xc3\xb8kkenet var p\xc3\xa5 11 kvm, oppholdsrommet 14 kvm.  Det var toalett i form av utedo som besto av fler-setere med en tynn bordvegg mellom avlukkene. Begrepet utedo fikk en  ny dimensjon n\xc3\xa5r vi vet at de befant seg 50 meter fra leilighetene som befant seg lengst unna. Ca. 1910 fikk man et felles bryggerhus, som ogs\xc3\xa5 ble benyttet av et par av de andre arbeiderboligene._NEWLINE_\xe2\x80\x9dBikuben\xe2\x80\x9d ble i nyere tid fraflyttet, og sto tom da den brant ned til grunnen i 1990.\n_START_SECTION_\nGj\xc3\xb8vikboligen\n_START_PARAGRAPH_\nDen andre boligen ble oppf\xc3\xb8rt noen meter lenger syd i Lilleakerveien og fikk navnet Nerg\xc3\xa5rd, men best kjent som Gj\xc3\xb8vikboligen. Den kom opp i forbindelse med at Mustad flyttet st\xc3\xb8periet fra Gj\xc3\xb8vik.  Den hadde seks leiligheter i hver etasje, som var like sm\xc3\xa5 som i Bikuben. Det er blitt sagt at en familie her  skal ha hatt 15 barn. Store barnekull var helt vanlig p\xc3\xa5 den tiden \xe2\x80\x93 og 7-8 barn var helt normalt._NEWLINE_Denne boligen ble revet i 1983.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98vreboligen\n_START_PARAGRAPH_\nDe to siste arbeiderboligene som Mustad fikk opp var Nyg\xc3\xa5rd og \xc3\x98vreboligen.  De ble stort sett bare kalt \xc3\x98vreboligen. De to husene ble hjem for arbeidere som kom da \xc3\xb8ksefabrikken startet opp p\xc3\xa5 Lilleaker. De to boligene er bevart og fredet. Eieren Mustad har beholdt en leilighet som museums-enhet, mens de andre er bebodd \xe2\x80\x93 men vegger er sl\xc3\xa5tt ut, og leilighetene er betydelig st\xc3\xb8rre i dag enn for 100 \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Begge disse boligene st\xc3\xa5r der den dag i dag,  er pusset opp \xe2\x80\x93 vegger sl\xc3\xa5tt ut, og det bor folk i st\xc3\xb8rre leiligheter enn for 100 \xc3\xa5r siden. Eieren Mustad eiendom har bevart en av leilighetene som museums-leilighet, og skal fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 ta vare p\xc3\xa5 hvordan det s\xc3\xa5 ut her den gang den var en typisk arbeiderbolig p\xc3\xa5 Lilleaker.\n_START_SECTION_\nSagf\xc3\xb8rerg\xc3\xa5rden\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til arbeiderboligene som Mustad Fabrikker bygget, var det to andre store tilsvarende boliger. De hadde navnet Sjukehusg\xc3\xa5rden og Sagf\xc3\xb8rerg\xc3\xa5rden. De l\xc3\xa5 h\xc3\xb8yere opp og p\xc3\xa5 andre siden av Lilleakerveien. Her bodde folk som jobbet p\xc3\xa5 forskjellige fabrikker i omr\xc3\xa5det \xe2\x80\x93 ikke bare Mustad. Sagf\xc3\xb8rerg\xc3\xa5rden fikk sitt navn etter sakf\xc3\xb8rer Westre som kj\xc3\xb8pte den fra Hadeland Glassverk og fikk den satt opp her. Den andre hadde opprinnelig st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 Aker sykehus, derav navnet. Ved folketellingen i 1910 bodde det 177 mennesker i de to boligene. De var av utseende ganske lik Mustad-boligene med svalgang og flere sm\xc3\xa5 leiligheter. Ogs\xc3\xa5 her fant man familier med 8-10 barn._NEWLINE_Boligene kom etter hvert i familien Ombergs eie, som etablerte seg p\xc3\xa5 Lilleaker i 1884 og etablerte stedets f\xc3\xb8rste kolonial-forretning.\n_START_SECTION_\nRuka og Tampen\n_START_PARAGRAPH_\nDet fantes ogs\xc3\xa5 noen mindre boliger som rommet arbeidere .  De mest markante, som skilte seg ut fordi de s\xc3\xa5 temmelig loslitte ut, var Lunden. Men ingen kjente det som det. P\xc3\xa5 folkemunne var det bare Ruka og Tampen.  Disse boligene l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 vestsiden av Lilleakerveien, og huset for ca . 100 \xc3\xa5r siden 82 mennesker. Den eldste av alle boligene er Schl\xc3\xa4gerg\xc3\xa5rden, som kom i Mustads eie i 1920 ble ogs\xc3\xa5 da en arbeiderbolig \xe2\x80\x93 men samtidig den aller minste med fem sm\xc3\xa5 leiligheter. Bygningene er fra ca. 1840._NEWLINE_Schl\xc3\xa4gerg\xc3\xa5rden er fredet, renovert av Mustad Eiendom og er blitt benyttet som kaf\xc3\xa9 og til butikkdrift.\n_START_SECTION_\nSosiale forhold\n_START_PARAGRAPH_\nEt karakteristisk trekk ved disse boligene var de store vedskjulene. Gjennom kalde vinterm\xc3\xa5neder var leilighetene kalde, og det m\xc3\xa5tte fyres jevnt og hardt.  Ved-sanking var derfor en utbredt syssel, og man hentet  kvist i skogene i n\xc3\xa6rheten. Det kunne v\xc3\xa6re Ullern\xc3\xa5sen, som den gangen var nesten bare skog, eller ut til Fornebolandet. Man benyttet seg ogs\xc3\xa5 i stor grad av overskuddsrester etter produksjonen ved Mustad Fabrikker \xe2\x80\x93 spesielt fra t\xc3\xb8nnefabrikken, som aget emballasje for margarinprodukter. _NEWLINE_En legendarisk skikkelse i den forbindelse var Karl Kristiansen, som med hest og kjerre kj\xc3\xb8rte store mengder brennbart til boligenes ovner. Han ble da ogs\xc3\xa5 bare kalt \xe2\x80\x9dVea-Ka`l\xe2\x80\x9d. Han s\xc3\xb8rget ogs\xc3\xa5 for at utedoene ble t\xc3\xb8mt regelmessig. Det h\xc3\xb8rer med til historien at \xe2\x80\x9dVea-Ka`l\xe2\x80\x9d i 1956 ble tildelt Kongens fortjenstmedalje._NEWLINE_Det er blitt sagt at bebyggelsen med arbeiderboligene langs Lilleakerveien p\xc3\xa5 et tidspunkt huset 800 mennesker, og at dette var det tettest befolkede omr\xc3\xa5det utenfor byene i Norge. At arbeidsgiver Mustad ogs\xc3\xa5 holdt bolig for sine arbeidere kunne v\xc3\xa6re et tveegget sverd. P\xc3\xa5 den ene siden var arbeiderne glade for \xc3\xa5 ha et billig sted \xc3\xa5 bo \xe2\x80\x93 husleien var typisk 5.- kroner i 1890-\xc3\xa5rene men \xc3\xb8kte til 10.- kroner p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet, men hadde samtidig et d\xc3\xa5rlig kort p\xc3\xa5 h\xc3\xa5nden i eventuelle krav om bedre l\xc3\xb8nn og sosiale goder. Det var ikke like enkelt \xc3\xa5 drive fagforeningsarbeid p\xc3\xa5 den tiden som i dag. \xe2\x80\x9dBrysomme\xe2\x80\x9d ansatte ble truet med sparken \xe2\x80\x93 og med det tap av bolig. Ikke s\xc3\xa5 lett \xc3\xa5 st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 krava da - med kanskje 8-10 sm\xc3\xa5tasser som trengte b\xc3\xa5de f\xc3\xb8de og et sted \xc3\xa5  bo._NEWLINE_Det var ingen dans p\xc3\xa5 roser \xc3\xa5 bo i arbeiderboligene. De aller fleste bodde sv\xc3\xa6rt trangt med sine store familier, og barnekull p\xc3\xa5 opp til 8-10 barn var slett ikke uvanlig. Til \xc3\xa5 begynne med, dvs. fra ca 1876 det ikke innlagt vann og det var utedo. Rundt 1910 fikk man etter hvert innlagt vann i de fleste leilighetene, og alt ble noe lettere. Omtrent p\xc3\xa5 denne tiden fikk man ogs\xc3\xa5 et felles bryggerhus. F\xc3\xb8r den tid var det ikke uvanlig \xc3\xa5 vaske t\xc3\xb8y i Lysakerelven som l\xc3\xa5 n\xc3\xa6r boligene._NEWLINE_Husleien l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 5.- kroner f\xc3\xb8r krigen, men \xc3\xb8kte til 10.-\xc2\xa0 kroner etter 1910.\xc2\xa0 Mange av barna gikk bare p\xc3\xa5 skole annenhver dag, og hadde arbeid i fabrikken ved siden av. Barnearbeid var utbredt. \xc2\xa0Det var ofte stort frav\xc3\xa6r, bl.a. pga sykdom. I mange familier var fattigdommen stor. Dette kunne for eksempel f\xc3\xb8re til at man bare hadde r\xc3\xa5d til ett par sko til \xc2\xa0to barn. Mange m\xc3\xb8tte ogs\xc3\xa5 sultne p\xc3\xa5 skolen, noe som ble lagt merke til av l\xc3\xa6rerpersonalet. P\xc3\xa5 den gamle skolen \xe2\x80\x93 innviet i 1882, ble det derfor delt ut mat \xe2\x80\x93 bekostet av overl\xc3\xa6reren og hans familie. Skolen s\xc3\xb8kte om bidrag til skolebespisning, men fikk i mange \xc3\xa5r avslag p\xc3\xa5 dette._NEWLINE_Tuberkulose \xe2\x80\x93 popul\xc3\xa6rt kalt t\xc3\xa6ring, var utbredt . Sykdommen var sterkt stigmatiserende ettersom den f\xc3\xb8rst og fremst rammet fattige familier som bodde trangt og med d\xc3\xa5rlig hygiene.. I en familie i en av boligene d\xc3\xb8de fire av seks barn. _NEWLINE_I 1914 fikk Lilleaker eget bad og ble et viktig hygienetiltak . Badet besto av 14 omkledningsrom, tre dusjer og ett karbad. Her kunne menn og gutter nyte karbad og badstubad fire ganger i uken, mens kvinner og piker m\xc3\xa5tte n\xc3\xb8ye seg med to ganger. Det var Lilleaker Vel med Carl Lundgen i spissen som fikk bygget badet. Den store arbeidsgiver p\xc3\xa5 stedet, Mustad, bidro ikke \xe2\x80\x93 verken til bygging av bad eller andre tiltak som kunne bidra til en bedre tilv\xc3\xa6relse for arbeiderne p\xc3\xa5 Lilleaker._NEWLINE_Men samholdet blant beboerne var sterkt.\xc2\xa0 Man hjalp hverandre etter beste evne, og folk kjente godt til hverandres problemer og utfordringer._NEWLINE_Ettersom det var trangt om plassen, var det ikke s\xc3\xa5 enkelt \xc3\xa5 invitere folk hjem til seg i selskap. Derfor foregikk det meste av felles aktivitet utend\xc3\xb8rs. Det ble et n\xc3\xa6rt og tett milj\xc3\xb8, og hver morgen og kveld kom de g\xc3\xa5ende i flokk og f\xc3\xb8lge den korte veien til og fra fabrikken._NEWLINE_P\xc3\xa5 den negative siden s\xc3\xa5 man et utbredt alkoholproblem. For mange gikk mesteparten av l\xc3\xb8nningen \xe2\x80\x93 som ble utbetalt hver fredag, til \xc3\xb8l. Dette kunne skape gnisninger og uoverensstemmelser . Men alkoholen kunne ogs\xc3\xa5 gi \xc2\xa0adspredelse og glede. Det var et positivt h\xc3\xb8ydepunkt \xc3\xa5 kunne g\xc3\xa5 til butikken p\xc3\xa5 fredag og koste p\xc3\xa5 seg pot\xc3\xb8l til 7 \xc3\xb8re kruset. \xc2\xa0Det var selvsagt misbruket som skapte tr\xc3\xb8bbel.'