b'\n_START_ARTICLE_\nCyprien Ntaryamira\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nNtaryamira blei f\xc3\xb8dt i Mubimbi i provinsen Bujumbura Rural i det som da var belgiskstyrte Ruanda-Urundi\xc2\xa0(seinere Burundi). Han begynte p\xc3\xa5 skole i Bujumbura, men etter et mislykka hutuoppr\xc3\xb8r i 1972 flykta han og tusener andre etniske hutuer fra landet._NEWLINE_Ntaryamira fikk etter hvert utdannelse innen jordbruk fra Universitetet i Rwanda i Butare i 1982. P\xc3\xa5 denne tiden blei han aktiv innen sosialistiske bevegelser. Han dro tilbake til Burundi i 1983 for \xc3\xa5 jobbe som landbruksfunksjon\xc3\xa6r. I en kort periode i 1985 var han politisk fange under oberst Jean-Baptiste Bagazas milit\xc3\xa6rstyre._NEWLINE_I august 1986 blei han et av grunnleggingsmedlemmene og \xc3\xb8konomipolitisk leder i det hutudominerte partiet Front pour la D\xc3\xa9mocratie au Burundi (FRODEBU). Partiet fikk makta i presidentvalget i 1993, og endte med det en lang periode med dominans fra tutsiminoriteten og Union pour le Progr\xc3\xa8s national (UPRONA). Den nye presidenten, Melchior Ndadaye, utnvente Ntaryamira til landbruksminister._NEWLINE_I oktober 1993 blei imidlertid Ndadaye og hans to \xc3\xb8verste tjenestemenn drept, noe som f\xc3\xb8rte til borgerkrig i landet og en fastl\xc3\xa5st situasjon i parlamentet. Ntaryamira blei valgt som president som et kompromiss i februar 1994: han var hutu, men blei ansett som moderat i Ndadayes tradisjon, mens Anatole Kanyenkiko fra UPRONA blei statsminister.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\n6. april 1994 blei flyet som Ntaryamira og Rwandas president Juv\xc3\xa9nal Habyarimana satt i skutt ned da det var i ferd med \xc3\xa5 lande p\xc3\xa5 Kigali internasjonale lufthavn i Rwanda. Dette fungerte som en utl\xc3\xb8sende faktor for folkemordet i Rwanda._NEWLINE_To dager seinere, 8. april, tok nasjonalforsamlingas president Sylvestre Ntibantuganya over som president.'