b'\n_START_ARTICLE_\nWhitsun\n_START_SECTION_\nBakgrunn og etymologi\n_START_PARAGRAPH_\nWhitsun er sammentrekning av \xc2\xabWhite Sunday\xc2\xbb (hvits\xc3\xb8ndag), dokumentert i gammelengelske homilier som i The Holy-Ghost, which thou did send on Whit-Sunday. Det er en parallell benevnelse i \xc2\xabhwitmonedei\xc2\xbb i klostermanualen Ancrene Riwle fra tidlig p\xc3\xa5 1200-tallet. Historikeren Walter William Skeat har merket seg at det angelsaksiske ordet ogs\xc3\xa5 opptrer i norr\xc3\xb8ne hvitasunnu-dagr. Angelsaksiske prester var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re kristendommen til Norge p\xc3\xa5 slutten av 900-tallet og begynnelsen av 1000-tallet. _NEWLINE_Begrepet \xc2\xabWhitsun\xc2\xbb er avledet av de hvite draktene som katekumenene b\xc3\xa6rer, de som skal bli d\xc3\xb8pt denne s\xc3\xb8ndagen. Dette var en tid da d\xc3\xa5p av nyf\xc3\xb8dte fortsatt var uvanlig og det er ogs\xc3\xa5 flere \xc3\xa5rhundrer eldre enn tradisjonen med unge kvinner i sognet som kom til kirken eller kapellet i nye hvite kjoler p\xc3\xa5 denne dagen._NEWLINE_Den engelske h\xc3\xb8ytidsdagen ble kalt Pentecoste etter den normanniske erobringen av England i 1066. Grunnen var at den angelsaksiske geistligheten ble byttet ut med normanniske prester, abbeder og biskoper. Pentecost kommer fra det greske ordet \xcf\x80\xce\xb5\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb7\xce\xba\xce\xbf\xcf\x83\xcf\x84\xce\xae [\xe1\xbc\xa1\xce\xbc\xce\xad\xcf\x81\xce\xb1], pentekost\xc4\x93 [h\xc4\x93mera], som betyr femtiende, ettersom den j\xc3\xb8diske h\xc3\xb8ytiden sjabu\xc3\xb3t ble feiret den femtiende dagen etter pesach. Et av resultatene av spr\xc3\xa5kendringene i England etter erobringen var at hwitte (hvitt) i \xc3\xb8kende grad ble forvekslet med wit (forst\xc3\xa5else, intelligens)._NEWLINE_Dagen etter pinse, er \xc2\xabWhit Monday\xc2\xbb (hvitmandag), et navn som avl\xc3\xb8ser formen mandag i Whitsun-uken som ble benyttet av John Wyclif og andre.'