b'\n_START_ARTICLE_\nSt\xc3\xb8pejern\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8pejern eller st\xc3\xb8ypejern er en betegnelse p\xc3\xa5 en gruppe jern-baserte  legeringer med karbon og silisium, som st\xc3\xb8rkner i et eutektikum. Karboninnholdet er minimum 2,1\xc2\xa0% (vektprosent), ettersom jernlegeringer med lavere innhold defineres som karbonst\xc3\xa5l. Vanlig innhold av legeringselementer er 2,1\xe2\x80\x934\xc2\xa0% karbon, 1\xe2\x80\x933\xc2\xa0% silisium og inntil 0,5\xe2\x80\x931\xc2\xa0% av andre elementer som mangan, kobber, tinn m.fl., alt etter hvilke egenskaper st\xc3\xb8pejernet skal ha._NEWLINE_Eksempler p\xc3\xa5 bruk er maskindeler, skipsdeler, vannr\xc3\xb8r (soilr\xc3\xb8r), gategods (kumlokk) og bildeler. Sistnevnte st\xc3\xa5r for en betydelig del av verdensproduksjonen av st\xc3\xb8pejern, og eksempler er motor-, styrings- og bremsedeler. St\xc3\xb8pejern benyttes ogs\xc3\xa5 i vedovner, stekepanner og gryter._NEWLINE_St\xc3\xb8pejern lages ved at jernholdige r\xc3\xa5materialer, sammen med karbon og andre legeringselementer, smeltes i en smelteovn, en masovn. N\xc3\xa5r \xc3\xb8nsket temperatur og analyse er oppn\xc3\xa5dd, blir det smeltede jernet tappet i en \xc3\xb8se, tilf\xc3\xb8rt nye legeringselementer og deretter st\xc3\xb8pt i sandformer som gir den \xc3\xb8nskede form p\xc3\xa5 delen som skal lages._NEWLINE_St\xc3\xb8pejern inndeles i to hovedgrupper,  hvitt og gr\xc3\xa5tt, etter utseendet p\xc3\xa5 bruddflaten. I hvitt st\xc3\xb8pejern foreligger karbonet som cementitt som gir et meget hardt og slitesterkt materiale. I gr\xc3\xa5tt st\xc3\xb8pejern foreligger karbonet som utskilt grafitt. Grunnen til denne forskjellen er \xc3\xa5 finne i at legeringer av jern og karbon har to ulike fasediagrammer, det metastabile Fe-Fe\xe2\x82\x83C og det stabile Fe-C. Enkelt sagt vil en ved rask st\xc3\xb8rkning f\xc3\xb8lge det metastabile systemet, mens det stabile er foretrukket ved noe senere st\xc3\xb8rkning. Det er ogs\xc3\xa5 vanlig \xc3\xa5 tilsette ympemiddel til smelten f\xc3\xb8r st\xc3\xb8ping for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 dannelse av hvitt st\xc3\xb8pejern._NEWLINE_Gr\xc3\xa5tt st\xc3\xb8pejern har igjen flere varianter, etter hvordan den utskilte grafitten opptrer. De to viktigste er flakgrafitt, omtalt som gr\xc3\xa5tt st\xc3\xb8pejern, og kulegrafitt som omtales som seigjern. De mekaniske egenskapene til disse to er ganske forskjellige, ettersom flakgrafitt gir h\xc3\xb8y varmelednings- og dempningsevne, egnet for motorblokker, mens kulegrafitt gir h\xc3\xb8y motstand mot plastisk deformasjon. Enkelt sagt kan en skille mellom disse ved at gr\xc3\xa5tt st\xc3\xb8pejern kan sl\xc3\xa5s i stykker med en slegge, mens sl\xc3\xa5r en p\xc3\xa5 seigjern vil en knekke skaftet p\xc3\xa5 slegga f\xc3\xb8r st\xc3\xb8pejernet gir seg. Seigjern lages ved tilsetting av behandlingslegering til smelten f\xc3\xb8r st\xc3\xb8ping._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 mulig \xc3\xa5 varmebehandle st\xc3\xb8pejern etter st\xc3\xb8ping for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 andre mekaniske egenskaper._NEWLINE_Tonnasjemessig er gr\xc3\xa5tt st\xc3\xb8pejern fortsatt st\xc3\xb8rst, mens seigjern \xc3\xb8ker mest og har f\xc3\xa5tt betydelig anvendelse. Eksempler er komponenter i vindm\xc3\xb8ller og annet maskingods som avl\xc3\xb8ser langt dyrere l\xc3\xb8sninger med sveiste konstruksjoner.'