b'\n_START_ARTICLE_\nEduard Dietl\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nHan  var s\xc3\xb8nn av finansmannen Eduard Dietl og hans kone Lina. Etter Abitur tr\xc3\xa5dte han inn i det 5. bayerske infanteriregiment, Gro\xc3\x9fherzog Ernst Ludwig von Hessen. Etter studier ved krigsskolen i M\xc3\xbcnchen ble han i 1911 utnevnt til l\xc3\xb8ytnant. Da f\xc3\xb8rste verdenskrig br\xc3\xb8t ut i 1914 var han troppssjef i et maskingev\xc3\xa6rkompani, og mot slutten av krigen ble han forfremmet til kaptein og overtok som kompanisjef. Han ble s\xc3\xa5ret tre ganger og dekorert for sin innsats._NEWLINE_I 1919 gikk han inn i et av de h\xc3\xb8yreorienterte frikorpsene, som kjempet mot kommunistene, ledet av Franz Ritter von Epp. Han sluttet seg samme \xc3\xa5r til det lille partiet Deutsche Arbeiterpartei, det senere NSDAP._NEWLINE_Eduard Dietl var en god skil\xc3\xb8per og deltok i mange nasjonale og internasjonale konkurranser. Under de olympiske vinterleker i 1936 var han leder for den tyske skitroppen. Han giftet seg med Gerda-Luise Haenicke i 1926 og de fikk fire barn. Hun var datter av general Siegfried Haenicke.\n_START_SECTION_\nMellomkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for reduksjonen av h\xc3\xa6rstyrkene som f\xc3\xb8lge av Versaillestraktaten, ble Dietl overf\xc3\xb8rt til det nye Reichswehr. Her ble han kompanisjef for den 3. bergjegerbataljonen i det 19. bayerske infanteriregiment. Han meldte seg ut av NSDAP i 1921 p\xc3\xa5 grunn av forbudet for offiserer mot \xc3\xa5 v\xc3\xa6re medlem av politiske partier. Han beholdt imidlertid kontakter til partiet. Den 9. november 1923 sto han klar med sine soldater for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte kuppfors\xc3\xb8ket i M\xc3\xbcnchen, men da dette mislyktes, begynte han som taktikkl\xc3\xa6rer ved infanteriskolen i M\xc3\xbcnchen._NEWLINE_Han fikk igjen kommandoen over sin gamle bergjegerbataljon i 1928, og ble i 1930 forfremmet til major. I 1933 ble han oberstl\xc3\xb8ytnant. Som oberst overtok han i 1935 kommandoen over bergjegerregimentet i F\xc3\xbcssen. Etter innmarsjen i \xc3\x98sterrike 12. mars 1938 ble han som generalmajor sjef for 3. bergjegerdivisjon i Graz.\n_START_SECTION_\nHoldninger\n_START_PARAGRAPH_\nEksempel p\xc3\xa5 Dietls rasistiske holdning er hans meget alvorlige \xc2\xabformaning til ledere av alle tjenestegrader\xc2\xbb, hvor han kort f\xc3\xb8r julaften 1942 innskjerper de generelt gjeldende bestemmelsene om ekteskap mellom tyske soldater og nordiske kvinner. Han avviste kategorisk ekteskap mellom tyske soldater og norske kvinner, fordi det for det f\xc3\xb8rste \xc2\xabbare dreide seg om mindreverdige representanter av nabofolket\xc2\xbb og \xc2\xabrasemessig drivgods\xc2\xbb, og for det andre fordi det hjemme i Tyskland ventet \xc2\xabhundretusener friske tyske jenter og ogs\xc3\xa5 dessverre tallrike unge krigsenker p\xc3\xa5 hjemvendende soldater\xc2\xbb._NEWLINE_Dietl var kjent som veldig folkelig, og det gode forholdet han hadde til sine unders\xc3\xa5tter ble sterkt fremhevet i propagandaen, og derfor ble han en av de mest popul\xc3\xa6re tyske h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rerne og en virkelig \xc2\xabNS-m\xc3\xb8nstergeneral\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nKrigsforbrytelser\n_START_PARAGRAPH_\nI to tilfeller er Dietl blitt anklaget for deltagelse i krigsforbrytelser:_NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste gjelder formidlingen av den s\xc3\xa5kalte Kommisar-ordren som i juni 1941 var blitt utarbeidet p\xc3\xa5 initiativ fra h\xc3\xa6rledelsen. Hitler hadde i en tale den 30. mars 1941 krevd en krigsforbrytersk framgangsm\xc3\xa5te mot USSR, hvori han erkl\xc3\xa6rte at h\xc3\xa6ren, ved dette slaget mellom to verdensanskuelser, m\xc3\xa5tte distansere seg fra den vanlige holdningen om soldatmessig kameratskap. Via Gebirgskorps Norwegen og generaloberst Nikolaus von Falkenhorst ble denne befalingen ogs\xc3\xa5 formidlet til Dietl av ham kunngjort. Ogs\xc3\xa5 i befalingsomr\xc3\xa5det til Dietls 20. Gebirgsarmee ble krigsfanger gitt videre til den beryktede Sicherheitsdienst (SD) for henrettelse._NEWLINE_Den andre anklagen gjelder feltfangeleirene i Finland og Nord-Norge, de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabKonzentrationslager f\xc3\xbcr die Wehrmacht\xc2\xbb._NEWLINE_I Nord-Norge ble flere tilbaketrekningsveger bygd eller forbedret p\xc3\xa5 befaling fra Dietl. Til disse ble ogs\xc3\xa5 enheter av straffanger tilh\xc3\xb8rende organisasjon Todt benyttet, s\xc3\xa5kalte \xc2\xabMyrsoldater\xc2\xbb. Andre enheter ble ogs\xc3\xa5 satt opp i Zinna/Torgau; det dreide seg om arbeidsslaver fra feltstraffeleirene I og II i Finland og Norge, hvilke Dietl var troppsmessig ansvarlig for. Disse feltstraffeleirene var milit\xc3\xa6re varianter av tilsvarende tilintetgj\xc3\xb8relsesleire for sivile og krigsfanger. Til dette straffesysemet h\xc3\xb8rte f.eks. fotmarsjen fra Rovaniemi til Petsamo, hvor for svake straffesoldater stadig vekk ble drept med nakkeskudd. Ogs\xc3\xa5 etter sommeren 1942 ble det utf\xc3\xb8rt vilk\xc3\xa5rlige avrettinger eller sadistisk mishandling av tyske straffesoldater, av Wehrmacht-vaktpersonell. Dietl hadde den 16. juni 1942 utilsl\xc3\xb8rt truet straffesoldater med skyting hvis de ikke var i stand til \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re marsjen.'