b'\n_START_ARTICLE_\nSpanskesyken\n_START_PARAGRAPH_\nSpanskesyken var en verdensomspennende influensapandemi som herjet fra 1918 til 1920.\n_START_SECTION_\nTre b\xc3\xb8lger\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste utbrudd oppsto sannsynligvis i en milit\xc3\xa6rleir i delstaten Kansas i USA v\xc3\xa5ren 1918. Amerikanske soldater spredte epidemien til Frankrike og Europa p\xc3\xa5 forsommeren, og i l\xc3\xb8pet av juli var alle kontinentene rammet. Dette f\xc3\xb8rste utbruddet av sykdom var relativt mildt, men i slutten av august samme \xc3\xa5r blusset epidemien opp igjen med ny styrke utover h\xc3\xb8sten. En tredje sykdomsb\xc3\xb8lge inntraff vinteren 1919, og en mindre influensab\xc3\xb8lge vinteren 1920 regnes ogs\xc3\xa5 for \xc3\xa5 h\xc3\xb8re innunder spanskesyken._NEWLINE_Totalt ble en tredel av verdens dav\xc3\xa6rende befolkning p\xc3\xa5 1,8 milliarder smittet. Det har blitt ansl\xc3\xa5tt at pandemien tok livet av mellom fem og ti ganger s\xc3\xa5 mange mennesker som f\xc3\xb8rste verdenskrig, som var i sin sluttfase da spanskesyken br\xc3\xb8t ut. To tredeler av alle spanskesykens d\xc3\xb8dsfall inntr\xc3\xa5dte fra oktober til desember 1918.\n_START_SECTION_\nSykdomstype\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 2005 ble det offentliggjort resultater som tyder p\xc3\xa5 at spanskesyken var en fugleinfluensa som smittet direkte mellom mennesker. Forskerne rekonstruerte viruset fra frosne og godt bevarte lik fra Alaska. Det var derfor forskere var redde for at fugleinfluensaen som herjet rundt i verden i 2006, skulle kunne smitte mellom mennesker.\n_START_SECTION_\nSykdommens navn\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnen til at sykdommen er blitt kalt spanskesyken, er at den fikk unormalt mye mer presseomtale i Spania enn i resten av verden. Spania var nemlig ikke med i f\xc3\xb8rste verdenskrig og hadde derfor ingen pressesensur. I Spania ble sykdommen kalt \xc2\xabfranskesyken\xc2\xbb. Landet hadde noen av de verste tidlige utbruddene av sykdommen med omkring 8 millioner smittede i mai 1918. Selv om det var allment kjent at sykdommen ikke stammet fra Spania, ble navnet fortsatt brukt.\n_START_SECTION_\nAntall d\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nSpanskesyken tok 40 millioner menneskeliv verden over, selv om det har blitt ansl\xc3\xa5tt at s\xc3\xa5 mange som 100 millioner mennesker kan ha omkommet. Hvis disse tallene stemmer, var spanskesyken trolig mer omfattende enn b\xc3\xa5de svarted\xc3\xb8den og den justinianske byllepesten. I Europa var folk i tillegg svekket av f\xc3\xb8rste verdenskrig: I Frankrike hadde barned\xc3\xb8deligheten steget med en femtedel, og tallet p\xc3\xa5 tuberkulosesyke i England hadde \xc3\xb8kt med en fjerdedel. I Tyskland var matrasjoneringen p\xc3\xa5 2\xc2\xa0000 daglige kalorier halvert til bare 1\xc2\xa0000. Globalt sett hadde spanskesyken en d\xc3\xb8delighet p\xc3\xa5 3-5\xc2\xa0%, i Norge 1\xc2\xa0%. Rapporterte tilfeller i Norge: 374\xc2\xa0288, derav d\xc3\xb8de 7\xc2\xa0308.  _NEWLINE_Spanskesyken rammet yngre personer fremfor eldre, i motsetning til de aller fleste influensaer som dreper gamle mennesker. En grunn til det kan v\xc3\xa6re at eldre personer da allerede hadde immunstoffer mot mindre farlige, men lignende virus. I den samiske befolkningen var d\xc3\xb8deligheten h\xc3\xb8yere enn i befolkningen ellers._NEWLINE_Pasteur-instituttet i Paris fremstilte en vaksine sammensatt av bakterier man fant hos de syke, men d\xc3\xb8deligheten var etter vaksinering fortsatt hele fire prosent (mot seks prosent hos uvaksinerte). _NEWLINE_Et annet fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 lage en vaksine ble utf\xc3\xb8rt i et milit\xc3\xa6rfengsel p\xc3\xa5 Deer Island ved Boston i USA. De innsatte ble lovet ben\xc3\xa5dning hvis de stod det over. F\xc3\xb8rst fikk de injisert lungevev fra d\xc3\xb8de, deretter ble de sprayet i \xc3\xb8yne, nese og munn med infisert aerosol. Var de fremdeles ikke smittet, ble svelget smurt med kroppsv\xc3\xa6ske fra syke og d\xc3\xb8ende. Endelig ble de bedt om \xc3\xa5 sitte med \xc3\xa5pen munn mens en alvorlig syk pasient hostet inn i ansiktet p\xc3\xa5 dem. 62 ble plukket ut av de 300 som meldte seg frivillig til testene \xe2\x80\x93 ikke en av dem ble smittet. Den eneste som faktisk ble syk, var avdelingslegen, og han d\xc3\xb8de fort. Trolig var de frivillige blitt immune, siden epidemien allerede hadde herjet blant fangene._NEWLINE_Mysteriet er hvordan sykdommen kunne bryte ut samme uke p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 fjerntliggende steder som Madrid, Bombay og Philadelphia. Virus kan ikke overleve mer enn noen f\xc3\xa5 timer utenfor en vertskropp, s\xc3\xa5 spanskesyken ble trolig spredt av mennesker som selv bare hadde svake symptomer. Ogs\xc3\xa5 ved vanlige influensautbrudd er ti prosent av befolkningen smittet uten \xc3\xa5 merke noe til det. I virkeligheten er det de som er de store smittesprederne, siden de beveger seg rundt. Dette forklarer likevel ikke hvordan sykdommen holdt seg ubemerket i m\xc3\xa5nedsvis f\xc3\xb8r den br\xc3\xb8t s\xc3\xa5 heftig ut samtidig n\xc3\xa6rmest overalt \xe2\x80\x93 eller hvorfor d\xc3\xb8deligheten var h\xc3\xb8yest blant folk i sin beste alder.  Eldre kan ha opparbeidet immunitet gjennom tidligere kontakt med samme virus-stamme; men spanskesyken sparte langt p\xc3\xa5 vei ogs\xc3\xa5 de yngste.\n_START_SECTION_\nSpanskesyken i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDet er blitt estimert at 1,2 millioner nordmenn ble smittet. Av disse antas det at ca. 15\xc2\xa0000 d\xc3\xb8de. D\xc3\xb8deligheten var h\xc3\xb8yest blant samer, trolig p\xc3\xa5 grunn av manglende opparbeidelse av immunitet fra tidligere pandemier. Spanskesyken opptr\xc3\xa5dte i tre b\xc3\xb8lger; sommeren 1918, h\xc3\xb8sten 1918 og vinteren 1918/1919._NEWLINE_Det er noe uenighet om hvordan spanskesyken kom til Norge, og om hvilken del av landet som f\xc3\xb8rst ble rammet. B\xc3\xa5de Kristiania og Bergen har v\xc3\xa6rt utpekt som utgangspunkt. Sannsynligvis var det Kristiania som var utgangspunktet for spredningen av spanskesyken i Norge. De f\xc3\xb8rste sykdomstilfellene oppstod i Kristiania 15. juni 1918, trolig etter smitteimport fra Skottland, mens det i Bergen og Arendal ikke ble rapportert om tilfeller f\xc3\xb8r i slutten av juni. Dette ble starten p\xc3\xa5 "sommerepidemien", et relativt mildt angrep. Den andre sykdomsb\xc3\xb8lgen, "h\xc3\xb8stepidemien", startet i september-oktober og kulminerte i november-desember. Dette var det mest alvorlige angrepet med h\xc3\xb8yest d\xc3\xb8delighet. En ny b\xc3\xb8lge; "vinterepidemien" avl\xc3\xb8ste h\xc3\xb8stepidemien i desember og varte utover v\xc3\xa5ren 1919. _NEWLINE_Spanskesyken ble spredt utover hele landet med kommunikasjonsmidler som jernbane og b\xc3\xa5ttrafikk. I S\xc3\xb8r-Norge var jernbanen sentral for smittespredning, mens Hurtigruten var en viktig spredningsagent i Nord-Norge. I hovedsak var det slik at byer og st\xc3\xb8rre tettsteder fikk sykdommen f\xc3\xb8rst, fordi kommunikasjonsmidler gjorde disse mest eksponert for smitte. Epidemien ble derifra spredt til mindre steder.\n_START_SECTION_\nSpanskesyken i Bergen\n_START_PARAGRAPH_\nI Bergen kom de f\xc3\xb8rste tilfellene i begynnelsen av juli 1918, etter at Bergens Tidende 26. juni hadde meldt at det var brutt ut influensa blant tyske tropper p\xc3\xa5 Vestfronten. H\xc3\xb8sten 1918 meldte avisen at det var mangel p\xc3\xa5 likkister i Trondheim, og at butikkene i Kristiansund slapp opp for liksv\xc3\xb8p.  Mot slutten av september 1918 var spanskesyken tilbake i Bergen. Spaltevis med d\xc3\xb8dsannonser gjorde det n\xc3\xb8dvendig for Sundhetsvesenet \xc3\xa5 anmode folk om ikke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 panikk. _NEWLINE_Der alle samlingsplasser ble stengt andre steder i Europa for \xc3\xa5 hindre smitte, mente norske helsemyndigheter at spanskesyken ikke lot seg forebygge. Tvert om ans\xc3\xa5 man at slike tiltak kunne forskyve epidemien til en kaldere \xc3\xa5rstid med st\xc3\xb8rre risiko for komplikasjoner og d\xc3\xb8d, og n\xc3\xa5r skolene ble stengt i perioder, skyldtes det rett og slett at l\xc3\xa6rerne l\xc3\xa5 syke. I stedet satset man p\xc3\xa5 forbedret renhold p\xc3\xa5 skoler, spisesteder og andre lokaliteter. P\xc3\xa5 trikkene ble egne kontroll\xc3\xb8rer satt til \xc3\xa5 hindre spytting. En plakat bekjentgjorde at \xc2\xabDen, som spytter overalt, staar paa samme stadium som hunden, som farer bortom hver v\xc3\xa6g.\xc2\xbb  At nordmenn dengang var mer vant med smittsomme, d\xc3\xb8delige sykdommer enn i dag, fremg\xc3\xa5r av at Bergens Tidende ikke engang nevnte spanskesyken i sine \xc3\xa5rskavalkader for 1918 og 1919. Dr Birger \xc3\x98verland fortalte rystet at han selv i epidemiens siste m\xc3\xa5neder noks\xc3\xa5 ofte ble spurt om sykdommen egentlig var smittsom. _NEWLINE_Tredje runde fulgte i \xc3\xa5rsskiftet 1918/19. N\xc3\xa5 ble Loddefjord-omr\xc3\xa5det vest i Bergen hardest rammet. De overfylte sykehusene fryktet denne gang at de kunne bli tvunget til \xc3\xa5 avvise syke.  Den siste og fjerde runden kom ut p\xc3\xa5 ny\xc3\xa5ret og var mye svakere.  Bergens Tidende brakte r\xc3\xa5d fra tidens medisinske ekspertise: Renslighet ble anbefalt, samt \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 menneskemengder, ikke minst datidens melkek\xc3\xb8er og k\xc3\xb8er ved rasjoneringskontorene. Man lurte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 om telefonr\xc3\xb8r kunne formidle smitte, og om kvikks\xc3\xb8lvholdig salve i neseborene kunne beskytte.  Tj\xc3\xa6re ble anbefalt til inn\xc3\xa5nding; man kunne stikke en gl\xc3\xb8dende strikkepinne i en kopp tj\xc3\xa6re og deretter puste inn r\xc3\xb8yken. _NEWLINE_Dette var i forbudstiden, og noen mistenkte at den h\xc3\xb8ye d\xc3\xb8deligheten rett og slett skyldtes bruk av alkohol som medisin. Andre understreket hvor viktig det var med en behandling pasientene hadde tiltro til \xe2\x80\x93 og det hadde de til alkohol. Dr. Falkenberg skrev ut intet mindre enn 8\xc2\xa0895 resepter p\xc3\xa5 konjakk og ble stilt for retten for dette. (Han ble frikjent.) Dr C. Engelbreth mente at sykdommen smittet via loppestikk, mens andre mistenkte at alle gassene som hadde v\xc3\xa6rt brukt under verdenskrigen, hadde forgiftet luften ogs\xc3\xa5 i Norge som l\xc3\xa5 langt unna fronten, og nedsatt lungenes motstandsdyktighet.\n_START_SECTION_\nSpanskesyken i Sverige\n_START_PARAGRAPH_\nI Sverige, hvis befolkning den gang var p\xc3\xa5 knappe seks millioner, d\xc3\xb8de 37\xc2\xa0573 personer av influensa i \xc3\xa5rene 1918\xe2\x80\x931920 if\xc3\xb8lge offisiell statistikk. Men det kan sikkert tillegges et tusentall der denne influensaen ogs\xc3\xa5 var den riktige d\xc3\xb8ds\xc3\xa5rsak. Da den svenske epidemien kulminerte i oktober og november 1918, hadde det m\xc3\xa5nedsvise d\xc3\xb8dstallet (omregnet til \xc3\xa5rsbasis) steget fra det normale p\xc3\xa5 omlag 15 per 1.000 innbyggere til 35 per 1.000. Spanskesyken drepte omlag 2\xc2\xa0% av de diagnostierte tilfeller i Sverige. Hardest rammet var Norrland, fremst innlandet, der for eksempel J\xc3\xa4mtlands l\xc3\xa4n var det l\xc3\xa4n som hadde h\xc3\xb8yest andel d\xc3\xb8de og Arjeplogs kommun hadde den st\xc3\xb8rste andelen d\xc3\xb8de i Sverige med ca 3 prosent av kommunens innbyggere.\n_START_SECTION_\nProminente ofre\n_START_PARAGRAPH_\nOfrene er listet opp etter d\xc3\xb8dsdag.'