b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa5rnseiler\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnseileren blir rundt 16\xe2\x80\x9318 cm lang og veier typisk 31\xe2\x80\x9352 g. Vingespennet utgj\xc3\xb8r cirka p\xc3\xa5 40\xe2\x80\x9350 cm. Arten ble tidligere kalt t\xc3\xa5rnsvale, men siden den ikke er i slekt med svalene fikk den nytt navn. I motsetning til svalene er t\xc3\xa5rnseileren m\xc3\xb8rk i buken. Den brunsvarte fargen brer seg over hele fuglens fj\xc3\xa6rdrakt, bortsett fra p\xc3\xa5 strupen, der den har en lys flekk, og undersiden av vingene og stjerten, som er lysere. Stjerten som s\xc3\xa5dan er kl\xc3\xb8ftet._NEWLINE_De sigdformede vingene er sv\xc3\xa6rt lange og spisse, og de undre ekstremitetene sv\xc3\xa6rt korte. Det gj\xc3\xb8r at fuglene ikke kan ta av fra flater, og derfor aldri lander i flatt terreng. N\xc3\xa5r den lander er det som regel p\xc3\xa5 en grein, kraftledninger og andre steder der den kan gripe fast med de korte lemmene, uten at vingene n\xc3\xa5r ned i underlaget. T\xc3\xa5rnseilerne er raske flygere som kaster seg fram og tilbake p\xc3\xa5 insektjakt, eller p\xc3\xa5 flytur med artsfrender. Lyden er et karakteristisk skrikende og gjentatt "sriii".\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnseileren lever av sm\xc3\xa5 flygende insekter og edderkopper, s\xc3\xa5kalt luftplankton. I hekketiden samler de opp insektene i sm\xc3\xa5 baller p\xc3\xa5 ca. 1 gram som de mater ungene med. Disse ballene som oppbevares i strupen kan enkeltvis inneholde mer enn 1000 insekter og edderkopper._NEWLINE_Det er kun i hekketiden t\xc3\xa5rnseilerne jevnlig lander for \xc3\xa5 hvile, ruge eller mate ungene. Ellers er de normalt p\xc3\xa5 vingene. De kan sove mens de flyr, ofte i h\xc3\xb8yder p\xc3\xa5 opp til 3 000 moh. A. a. pekinensis i Himalaya oppholder seg typisk i h\xc3\xb8yder p\xc3\xa5 1 500\xe2\x80\x933 300 moh og de jakter f\xc3\xb8de helt opp mot 4 000 moh. I Ladakh er underarten observert helt opp til 5 700 moh, under trekk._NEWLINE_T\xc3\xa5rnseilere kan hekke enkeltvis eller i kolonier. Reirplassen legger den til hulrom i bygninger, under takpanner, i fuglekasser og hakkespetthull som passer, samt i klippevegger. Reiret lages med gresstr\xc3\xa5, blader, riskvister, ull, knoppskall, fr\xc3\xb8, tr\xc3\xa5der, h\xc3\xa5r, fj\xc3\xa6r, tekstil- og papirfiber og lignende. Reiret danner en rotete, flat sk\xc3\xa5l med en fordypning midt p\xc3\xa5, og bindes sammen med klissete spytt, som raskt herder til en armering. Reiret festes til murer, t\xc3\xa5rn, gamle bygninger, klipper eller hull i tr\xc3\xa6r. Et reir gjenbrukes vanligvis i mange hekkeperioder etter hverandre, de bygges ut og forsterkes med mer materiale og spytt. Gjennomsnittlig diameter for et slikt reir kan \xc3\xb8ke fra 9 til 15 cm. Ofte best\xc3\xa5r reiret av andre fuglers gamle reir, eksisterende reir fra f.eks. st\xc3\xa6r, gr\xc3\xa5spurv eller svartr\xc3\xb8dstjert overtas ibland med vold og bygges om, iblant ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5r reiret allerede inneholder egg eller unger._NEWLINE_T\xc3\xa5rnseilerne kan alts\xc3\xa5 iblant hekke i fuglekasser og er lite sky. Fuglekassene b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re omtrent 30\xc3\x9720 cm og 15 cm h\xc3\xb8ye. 2-3 hvite egg ruges i tre uker f\xc3\xb8r ungene klekker. _NEWLINE_Ungenes reirtid er p\xc3\xa5 5 til 8 uker, avhengig av v\xc3\xa6rforhold og tilgjengelige byttedyr eller luftplankton. Ungene kan ligge i reiret i flere dager uten \xc3\xa5 f\xc3\xa5 mat. Vektreduksjonen kan v\xc3\xa6re enorm, noen ganger p\xc3\xa5 n\xc3\xa6rmere 60%, noe som er en fysiologisk tilpasning til varierende n\xc3\xa6ringstilgang. Ungen er forlatt av foreldrene etter at de forlater reiret.'