b'\n_START_ARTICLE_\nForholdet mellom USA og Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nForholdet mellom USA og Cuba har en historie som g\xc3\xa5r tilbake til tiden da USA \xc3\xb8nsket gjentatte ganger \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe av Cuba av Det spanske imperiet. Da den spanske innflytelsen i Karibia ebbet ut tok USA gradvis over posisjonen som den \xc3\xb8konomiske og politiske dominans over Cuba og med et stort flertall innenfor de utenlandske investeringene, kontrollen over det meste som ble importert og eksportert, og en sterk grep om Cubas indre politiske forhold._NEWLINE_Som en f\xc3\xb8lge av den kubanske revolusjonen i 1959 ble forholdene mellom de to statene sterkt forverret, og har siden blitt markert av spenning og konfrontasjon. USA betrakter Cuba som liggende i sin geografiske bakg\xc3\xa5rd og har derfor sterke interesser i utviklingen p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya. USA har ikke formelle diplomatiske forbindelser med Cuba og har oppretthold i kraft av sin posisjon som supermakt et handelsforbud (embargo) som gj\xc3\xb8r det ulovlig for amerikanske selskaper \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re forretninger med Cuba. Den amerikanske diplomatiske representasjonen p\xc3\xa5 Cuba blir h\xc3\xa5ndtert av Seksjonen for amerikanske interesser i Havanna og det er en tilsvarende Seksjon for kubanske interesser i Washington, D.C.. Begge er offisielt en del av de respektive ambassadene til Sveits. USA p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte handelsforbud etter revolusjonen grunnet den kubanske nasjonaliseringen. USAs regjering hevder grunnen til at de opprettholder blokaden av Cuba, er fordi den kubanske regjeringen nekter \xc3\xa5 bevege seg mot demokratisering og ikke respekterer menneskerettighetene. USA krever en tilbakevending til kapitalismen og et styresett p\xc3\xa5 Cuba de kan akseptere.\n_START_SECTION_\nHistorisk bakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nForholdet mellom den spanske kolonien Cuba og det nordamerikanske fastlandet gikk tidlig p\xc3\xa5 1700-tallet via illegale handelskontrakter med de europeiske koloniene i Den nye verden, handel som ble gjort for \xc3\xa5 omg\xc3\xa5 koloniskatter. Da b\xc3\xa5de den lovlige som den ulovlige handelen \xc3\xb8kte, ble Cuba en forholdsvis framgangsrik handelspartner i region, og var et senter for produksjon av tobakk og sukker. I l\xc3\xb8pet av denne perioden reiste kubanske handelsfolk stadig hyppigere til havnene i Nord-Amerika, og etablerte handelskontrakter som varte i mange \xc3\xa5r._NEWLINE_Den britiske okkupasjonen av Havanna i 1762 \xc3\xa5pnet opp handelen med de britiske koloniene i Nord-Amerika, og oppr\xc3\xb8ret til de tretten koloniene i 1776 \xc3\xa5pnet opp for ytterligere handelsmuligheter. Spania \xc3\xa5pnet offisielt opp de kubanske havnene for kommersiell drift for de nordamerikanske utbryterstatene i november 1776, og \xc3\xb8ya ble i \xc3\xb8kende grad avhengig av handelen med amerikanerne._NEWLINE_Etter at Cuba ble \xc3\xa5pnet for verdenshandelen i 1818 begynte de kubansk og amerikanske handelsavtalene \xc3\xa5 erstatte de tidligere spanske kommersielle forbindelsene. I 1820 mente Thomas Jefferson at Cuba kunne v\xc3\xa6re \xc2\xabdet mest interessante tillegget som noensinne kunne bli lagt til v\xc3\xa5rt system av stater,\xc2\xbb og fortalte den amerikanske krigsministeren, John C. Calhoun, at USA \xc2\xabburde ved f\xc3\xb8rste mulige anledning ta Cuba\xc2\xbb._NEWLINE_I et brev til den amerikanske ministeren i Spania, Hugh Nelson, beskrev statssekret\xc3\xa6r John Quincy Adams sannsynligheten for at USA \xc2\xabannekterte Cuba\xc2\xbb i l\xc3\xb8pet av det neste halve \xc3\xa5rhundre til tross for hindringer: \xc2\xabMen det er politiske lover foruten ogs\xc3\xa5 fysisk tyngdekraft, og om et eple rives l\xc3\xb8s av en storm fra sitt innf\xc3\xb8dte tre, har det ikke noe annet valg enn \xc3\xa5 falle mot bakken; Cuba, med makt l\xc3\xb8srevet fra dets unaturlige forbindelse med Spania, og ikke i stand til \xc3\xa5 underst\xc3\xb8tte seg selv, kan kun gravitere mot den nordamerikanske union som ved den samme naturlov ikke kan fjerne henne fra sitt bryst.\xc2\xbb I 1854 ble et hemmelig forslag kjent som Ostend-manifestet, oppkalt etter en havn i Belgia, uttenkt av amerikanske diplomater for \xc3\xa5 tilegne seg Cuba fra Spania for 130 millioner dollar. Manifestet ble avvist grunnet innvendinger fra antislaverikrefter da planene ble offentlig kjent._NEWLINE_I 1877 sto USA for 83 prosent av Cubas totale eksporthandel, og ved \xc3\xa5 ha bortimot kj\xc3\xb8permonopol var USA i stand til \xc3\xa5 kontrollere b\xc3\xa5de pris og produksjonsniv\xc3\xa5et tett. Det var i l\xc3\xb8pet av denne tiden at den engelske reisende Anthony Trollope observerte at \xc2\xabHandelen i landet faller i hendene p\xc3\xa5 utlendinger. Havanna vil snart v\xc3\xa6re like amerikansk som New Orleans\xc2\xbb. I \xc3\xb8kende grad begynte nordamerikanere \xc3\xa5 bosette seg p\xc3\xa5 Cuba, og en del distrikter langs kysten var det sagt minnet mer om en amerikansk enn av en spansk bosetning. Mellom 1878 og 1898 grep amerikanske investeringsfolk fordel av de stadig d\xc3\xa5rligere \xc3\xb8konomiske forholdene grunnet ti\xc3\xa5rskrigen ved \xc3\xa5 overta eiendommer som de tidligere uten hell hadde fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 skaffe seg, mens andre kunne kj\xc3\xb8pe eiendommer meget billig. Det viste blant annet at den kubanske \xc3\xb8konomien ble i \xc3\xb8kende grad integrert i den amerikanske, og den spanske tilknytningen stadig svakere. Ti\xc3\xa5rskrigen, p\xc3\xa5 spansk kalt for Guerra de los Diez A\xc3\xb1os, skjedde i tiden 1868\xe2\x80\x931878. Den hadde begynt i oktober 1868 da sukkereieren Carlos Manuel de C\xc3\xa9spedes utropte at Cuba var selvstendig og uavhengig av Spania. Dette var den f\xc3\xb8rste av tre frigj\xc3\xb8ringskriger som Cuba kjempet mot Spania.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomiske handelsrestriksjoner mot Cuba\n_START_PARAGRAPH_\nDe langvarige amerikanske handelsrestriksjonene mot Cuba ble forsterket i oktober 1992 ved den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabCubanske demokratiloven\xc2\xbb (\xc2\xabTorricelli-loven\xc2\xbb) og av \xc2\xabDen cubanske frihet og demokrati-solidaritetslov\xc2\xbb (\xc2\xabHelms-Burton-loven\xc2\xbb). Den f\xc3\xb8rstnevnte loven forb\xc3\xb8d utenlandskbaserte datterselskap av amerikanske selskaper fra \xc3\xa5 handle med Cuba, \xc3\xa5 reise til Cuba av amerikanske borgere, og familier av cubansk opphav i USA \xc3\xa5 bes\xc3\xb8ke Cuba. _NEWLINE_Sanksjonene kan ogs\xc3\xa5 gjelde ikke-amerikanske selskaper fra \xc3\xa5 handle med Cuba. Som et resultat av dette m\xc3\xa5 multinasjonale selskaper velge \xc3\xa5 handle mellom Cuba og USA, sistnevnte et langt st\xc3\xb8rre marked. Et viktig unntak er det tyskeide post- og leveranseselskapet DHL Express. Denne restriksjonen ang\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 maritim shipping da skip som g\xc3\xa5r i kubanske havner ikke kan g\xc3\xa5 til amerikanske havner f\xc3\xb8r etter seks m\xc3\xa5neder. _NEWLINE_Den 26. oktober 2006 annonserte USA opprettelsen av en arbeidsgruppe best\xc3\xa5ende av flere amerikanske byr\xc3\xa5er som vil forf\xc3\xb8lge mer aggressivt amerikanske overtredere av handelsrestriksjonene overfor Cuba og med strafferammer opp til 10 \xc3\xa5r i fengsel og flere hundretusener av dollar i b\xc3\xb8ter for overtredelser.\n_START_SECTION_\nForhold i nyere tid\n_START_PARAGRAPH_\nVed Forente nasjoner i september 2000 kom Fidel Castro og USAs president Bill Clinton i kortvarig samtale under et gruppefoto og tok hverandre i hendene. FNs generalsekret\xc3\xa6r Kofi Annan kommenterte etterp\xc3\xa5 at \xc2\xabFor en amerikansk president og en kubansk president til \xc3\xa5 h\xc3\xa5ndhilse for f\xc3\xb8rste gang p\xc3\xa5 over 40 \xc3\xa5r \xe2\x80\x94 jeg tror det er et betydelig symbolsk prestasjon.\xc2\xbb Mens Castro sa det var en gest av \xc2\xabverdighet og h\xc3\xb8flighet\xc2\xbb, benektet Det hvite hus at m\xc3\xb8tet hadde noen betydning. I november 2001 begynte amerikanske selskaper \xc3\xa5 selge mat til Cuba for f\xc3\xb8rste gang siden Washington startet handelsrestriksjoner etter den kubanske revolusjonen. I 2002 ble den tidligere president Jimmy Carter den f\xc3\xb8rste tidligere eller sittende amerikanske president som bes\xc3\xb8kte Cuba siden 1928._NEWLINE_Forholdene ble likevel verre igjen etter valget av George W. Bush som president i USA. I l\xc3\xb8pet av hans valgkampanje s\xc3\xb8kte Bush st\xc3\xb8tte fra kubansk-amerikanere ved \xc3\xa5 legge vekt p\xc3\xa5 hans motstand til styret til Castro og sin st\xc3\xb8tte for hardere handelsrestriksjoner. Kubansk-amerikanere, som vanligvis stemte republikansk, forventet mer aggressiv politikk og st\xc3\xb8rre deltagelse i USAs forhold til Cuba. Omtrent 3 m\xc3\xa5neder etter at Bush var blitt president, begynte Bush-administrasjonen \xc3\xa5 p\xc3\xa5legge reiserestriksjoner. Det amerikanske finansdepartementet ut\xc3\xb8vde st\xc3\xb8rre press for \xc3\xa5 hindre amerikanske borgere fra \xc3\xa5 reise ulovlig til \xc3\xb8ya. I et m\xc3\xb8te i 2004 mellom medlemmer av Kommisjonen for st\xc3\xb8tte til et fritt Cuba, uttalte president Bush: \xc2\xabVi venter ikke for dagen for kubansk frihet; vi arbeider for dagen med frihet p\xc3\xa5 Cuba.\xc2\xbb_NEWLINE_Presidenten bekreftet sitt l\xc3\xb8fte til kubansk-amerikanerne rett f\xc3\xb8r hans gjenvalg i 2004 om at han ville \xc2\xabarbeide\xc2\xbb framfor \xc3\xa5 \xc2\xabvente\xc2\xbb p\xc3\xa5 friheten i Cuba. Som f\xc3\xb8lge av hans gjenvalg i 2005 erkl\xc3\xa6rte Bush at Cuba var et av de f\xc3\xa5 \xc2\xabutpostene til tyranniet\xc2\xbb som var igjen i verden. Spenningen \xc3\xb8kte da ministeren for v\xc3\xa5penkontroll og internasjonale sikkerhetsaff\xc3\xa6rer, John R. Bolton, anklaget Cuba for \xc3\xa5 ha et biologisk v\xc3\xa5penprogram. Mange i USA, blant annet tidligere president Carter, uttrykte tvil om denne p\xc3\xa5standen. Senere ble Bolton kritisert for \xc3\xa5 undertrykke underordnete som stilte sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l ved kvaliteten av denne etterretningen. Bolton identifiserte Castro-regjeringen som en del av Amerikas \xc2\xabondskapens akse\xc2\xbb, og framhevet det faktum at de kubanske lederne bes\xc3\xb8kte flere av USAs fiender, blant annet Libya, Iran og Syria. Cuba ble ogs\xc3\xa5 identifisert som en \xc2\xabstatssponsor av terrorisme\xc2\xbb, et begrep benyttet av det amerikanske utenriksdepartement. De kubanske myndighetene nektet for disse p\xc3\xa5standene og anklaget isteden USA for \xc3\xa5 ut\xc3\xb8ve statsst\xc3\xb8ttet terrorisme mot Cuba. Cuba har i ettertid mange ganger krevd \xc3\xa5 bli fjernet fra terrorlisten, men ogs\xc3\xa5 til tross for at USA under president Barack Obamas reformer har vurdert skritt for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et bedre forhold til Cuba, har USA beholdt Cuba p\xc3\xa5 denne omstridtet terrorlisten._NEWLINE_I januar 2006 begynte USAs interesseseksjon i Havanna vise fram beskjeder p\xc3\xa5 et rullende elektronisk tavle i vinduene i bygningens \xc3\xb8verste etasje. Etter en protestmarsj mot den amerikanske provokasjonen ble det reist en rekke stolper med svarte flagg best\xc3\xa5ende av en hvit stjerne som gjorde visningen av de elektroniske beskjedene vanskelig \xc3\xa5 se. Den 8. september 2006 ble det avsl\xc3\xb8rt at minst ti journalister fra Florida hadde jevnlig mottatt betaling fra den amerikanske regjeringen for deres programmer p\xc3\xa5 Radio Mart\xc3\xad og TV Mart\xc3\xad, som \xc3\xb8nsker regimeskifte p\xc3\xa5 Cuba. Betalingene var blitt gitt i l\xc3\xb8pet av flere \xc3\xa5r og utgjorde flere tusener av dollar. _NEWLINE_Den 12. september 2006 annonserte USA at det hadde opprettet fem arbeidsgrupper for \xc3\xa5 overv\xc3\xa5ke Cuba. Gruppene ble opprettet etter meddelelse den 31. juli hvor den aldrende kubanske lederen Castro hadde midlertidig avgitt makten til en gruppe ledere som var ledet av hans bror Ra\xc3\xbal Castro. Amerikanske ledere uttalte at tre av de nyopprettede gruppene ble ledet av det amerikanske utenriksdepartementet for \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re diplomatiske handlinger, strategiske kommunikasjoner og fremme av demokratiet. En annen var koordinert humanit\xc3\xa6r hjelp til Cuba ledet av handelsdepartementet og den femte gruppen arbeidet med migrasjonssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, ledet sammen av det nasjonalt sikkerhetsr\xc3\xa5d og sikkerhetsdepartementet._NEWLINE_Amerikansk revisorer til kongressen i USA har anklaget utviklingsbyr\xc3\xa5et USAID til ikke \xc3\xa5 administrere sitt program for \xc3\xa5 promotere demokrati p\xc3\xa5 Cuba. Revisorene hevdet at USAID har kanalisert flere titalls millioner av dollar gjennom eksilkubanere i Miami hvor det ble holdt \xc3\xb8dsel sl\xc3\xb8seri eller tvilsomme regnskap. Rapporten sa at organisasjonene hadde sendt ting som sjokolade og kasjmirkofter til Cuba. Deres rapport konkluderte med at 30 prosent av eksilgruppene som hadde mottatt penger fra USAID viste tvilsomme utgifter._NEWLINE_I april 2009 begynte president Barack Obama \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re en mindre streng politikk overfor Cuba. Den amerikanske presidenten uttalte at han er \xc3\xa5pen for dialog med Cuba, men handelsrestriksjonene ville kun bli lettet om Cuba viste politisk endring. I mars 2009 signerte Obama en lov som lettet en del \xc3\xb8konomiske sanksjoner for Cuba og lettet reiserestriksjonene for kubansk-amerikanere (definert som personer med en slektning \xc2\xabsom ikke er mer enn tre generasjoner fjern fra den personen\xc2\xbb) til \xc3\xa5 reise til Cuba. En annen restriksjon som ble lettet i april var innenfor telekommunikasjoner, hvilket skulle det lettere og raskere \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilgang til Internett for Cuba. Ved det 5. toppm\xc3\xb8tet for Nord- og S\xc3\xb8r-Amerika i 2009 signaliserte president Obama \xc3\xa5pningen for en ny begynnelse med Cuba.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa5v\xc3\xa6rende handelsrestriksjoner\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Loven for reformer og forsterkning av handelsseksjonene av 2000 er eksport fra USA til Cuba innenfor matindustri og medisinprodukter tillatt ved beh\xc3\xb8rig lisens og tillatelser fra handelsdepartementet og finansdepartementet. Den amerikanske embargo for Cuba ville fortsette til tross for at Fidel Castro har g\xc3\xa5tt av som Cubas leder, slo viseutenriksminister John Negroponte fast den 19. februar 2008._NEWLINE_Obama-administrasjonen lettet bestemte reiserestriksjoner og andre restriksjoner overfor Cuba i januar 2011. Den 24. februar 2012 oppfordret en delegasjon fra den amerikanske kongressen den kubanske president Ra\xc3\xbal Castro om samtaler ang\xc3\xa5ende det tosidige forholdet mellom de to nasjonene.\n_START_SECTION_\nUSAs visjon for Cubas demokratisering\n_START_PARAGRAPH_\nI 2003 ble den amerikanske Kommisjonen for st\xc3\xb8tte til et fritt Cuba opprettet for \xc3\xa5 \xc2\xabutforske m\xc3\xa5ter USA kan hjelpe til framskynde og lette en demokratisk overgang i Cuba\xc2\xbb. Kommisjonen annonserte \xc3\xb8yeblikkelig en rekke grep som omfattet strengere reiserestriksjoner til \xc3\xb8ya, strengere kontroll over ulovlige pengeoverf\xc3\xb8ringer, og en mer robust informasjonskampanje rettet mot Cuba. Castro har insistert, til tross for opprettelsen av kommisjonen, at Cuba er i seg selv \xc2\xabi overgang: til sosialisme [og] til kommunisme\xc2\xbb og at det er \xc2\xabmeningsl\xc3\xb8st at USA truer Cuba n\xc3\xa5\xc2\xbb._NEWLINE_I april 2006 utpekte Bush-administrasjonen Caleb McCarry som \xc2\xabovergangskoordinator\xc2\xbb for Cuba, og fikk et budsjett p\xc3\xa5 59 millioner dollar og den oppgave \xc3\xa5 fremme et regjeringsskifte til demokrati etter Castros d\xc3\xb8d. Den offisielle kubanske nyhetstjenesten Granma hevder at disse overgangsplanene ble opprettet p\xc3\xa5 befaling fra kubanske eksilgrupper i Miami og at McCarry var ansvarlig for \xc3\xa5 ha st\xc3\xa5tt bak at Aristide-administrasjonen ble veltet p\xc3\xa5 Haiti._NEWLINE_I 2006 publiserte Kommisjonen for st\xc3\xb8tte til et fritt Cuba en rapport p\xc3\xa5 93 sider. Rapporten inkluderte en plan som foreslo at USA brukte 80 millioner dollar for \xc3\xa5 sikre at Cubas kommunistiske system ikke fortsatte etter Fidel Castro var d\xc3\xb8d. Planen omfattet ogs\xc3\xa5 et klassifisert tillegg som kubanske ledere hevdet kunne v\xc3\xa6re en sammensvergelse for \xc3\xa5 myrde Fidel Castro eller en amerikansk milit\xc3\xa6r invasjon p\xc3\xa5 Cuba, skj\xc3\xb8nt ettersom tillegget er klassifisert er dette kun spekulasjoner.\n_START_SECTION_\nCuba etter Fidel\n_START_PARAGRAPH_\nSom f\xc3\xb8lge av den midlertidige overf\xc3\xb8ringen av presidentpliktene i juli 2006 til Ra\xc3\xbal Castro, bror av Fidel Castro, har amerikanske regjeringspersoner kommet med en rekke uttalelser som har tatt opp igjen behovet for politiske endringer p\xc3\xa5 Cuba. Ra\xc3\xbal Castro har svart p\xc3\xa5 disse utsagnene ved \xc3\xa5 si at \xc2\xabDe burde v\xc3\xa6re meget klart at det er ikke mulig \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 noe p\xc3\xa5 Cuba med p\xc3\xa5legging og trusler. Tvert imot, vi har alltid v\xc3\xa6rt villig for \xc3\xa5 normalisere forholdene p\xc3\xa5 et likeverdig niv\xc3\xa5. Hva vi ikke aksepterer er en politikk av arroganse og innblanding som den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende administrasjon i det landet hyppig har p\xc3\xa5tatt seg.\xc2\xbb_NEWLINE_Den 19. februar 2008 annonserte Fidel Castro at han ikke ville ta gjenvalg som president ved det neste m\xc3\xb8te i Asamblea Nacional del Poder Popular, Den kubanske nasjonalforsamlingen. Isteden ble Ra\xc3\xbal Castro valgt til president av nasjonalforsamlingen den 24. februar 2008.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6rstasjonen p\xc3\xa5 Guantanamo\n_START_PARAGRAPH_\nUSA fortsetter \xc3\xa5 operere en marinebase ved Guant\xc3\xa1namobukta p\xc3\xa5 Cuba. Den er utleid til USA og kun en tosidig enighet eller at USA fjerner seg fra omr\xc3\xa5det kan oppheve leieforholdet. USA betaler Cuba en \xc3\xa5rlig leien basen, men siden den kubanske revolusjonen har Cuba kun akseptert den f\xc3\xb8rste utbetalingen, og avvist alle p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende. Den kubanske regjeringen har sterkt ford\xc3\xb8mt avtalen p\xc3\xa5 det grunnlag at den overtreder artikkel 52 i Wien-konvensjonen om traktatretten titulert Coercion of a State by the threat or use of force, \xc2\xabTvang fra en stat ved trusler eller bruk av makt\xc2\xbb. Imidlertid hevder artikkel 4, kalt for Non-retroactivity of the present Convention, \xc2\xabIkke-tilbakevirkende av herv\xc3\xa6rende konvensjon\xc2\xbb i det samme dokumentet at Wien-konvensjonen om traktatretten ikke skal ha tilbakevirkende kraft overfor noen avtaler som ble opprettet f\xc3\xb8r den selv._NEWLINE_Overtagelsen av Guant\xc3\xa1namobukta var en del av Platt-tillegget, betingelsene for tilbaketrekning av amerikanske soldater som er gjenv\xc3\xa6rende p\xc3\xa5 Cuba siden den spansk-amerikanske krigen.'