b'\n_START_ARTICLE_\nFolkem\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nFolkem\xc3\xa5l brukes i norsk sammenheng delvis om det talte spr\xc3\xa5ket til vanlige folk i bygder og byer, delvis om et tenkt framtidig skriftspr\xc3\xa5k, basert p\xc3\xa5 det man ser p\xc3\xa5 som flertallstalem\xc3\xa5let i landet. Begrepet folkem\xc3\xa5l er politisk lada, b\xc3\xa5de av historiske grunner og p\xc3\xa5 grunn av premissene som ligger bak._NEWLINE_Et sentralt premiss i folkem\xc3\xa5lstenkningas vektlegging av talem\xc3\xa5l, er at skriftspr\xc3\xa5ket er udemokratisk, fordi det er basert p\xc3\xa5 den kulturelle makta til en elite. I hvilken grad man ser p\xc3\xa5 folks spr\xc3\xa5kvalg som frie eller styrt av maktforholdene i samfunnet, er i stor grad et politisk sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Et annet premiss i folkem\xc3\xa5lstenkninga \xe2\x80\x93 n\xc3\xa5r den sikter til et tenkt framtidig skriftspr\xc3\xa5k \xe2\x80\x93 er at det b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re mest mulig likt talem\xc3\xa5let. Dette er ikke noe alle er enige i, og med de mange ulike talem\xc3\xa5lene i Norge, er klart at det m\xc3\xa5 bli en viss avstand til skriftspr\xc3\xa5ket for en del.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHistorisk er begrepet folkem\xc3\xa5l blitt benytta b\xc3\xa5de med nasjonalistiske og sosialistiske motivasjoner. Den f\xc3\xb8rste som benytta ordet, var trolig Henrik Wergeland i 1832. Han brukte det synonymt med \xc2\xabfolkets talesprog\xc2\xbb og \xc2\xabalmuesproget\xc2\xbb. Rettskrivningsreformene i 1917 og 1938 kan begge sies \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt b\xc3\xa5de nasjonalistisk og sosialistisk motivert. Folkem\xc3\xa5l blei forklart som en motsetning til danskbaserte riksm\xc3\xa5let (mens nynorsk var basert p\xc3\xa5 folkem\xc3\xa5l). I 1938-reformen spilte Arbeiderpartiet en aktiv rolle, og et viktig motiv for dette engasjementet, var det sosialistiske. De s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 arbeidet for folkem\xc3\xa5l som en del av klassekampen. Arbeiderpartiets spr\xc3\xa5k- og kulturkomit\xc3\xa9 av 1929, som la grunnlaget for partiets spr\xc3\xa5kpolitikk, uttalte dette p\xc3\xa5 landsm\xc3\xb8tet i 1930: \xc2\xab[...]ein gong skal [vi] n\xc3\xa5 fram til \xc3\xa5 ha berre eitt bok- og riksm\xc3\xa5l her i lande, eit m\xc3\xa5l som i sanning kann heite norsk folkem\xc3\xa5l, og som svarar til maktsvilk\xc3\xa5ra i samfunde n\xc3\xa5r arbeiderklassa har vunne\xc2\xbb_NEWLINE_Ved den neste rettskrivningsreformen i 1959, blei folkem\xc3\xa5l forklart p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten: \xc2\xab[...]det vanlege talem\xc3\xa5let i by og bygd til skilnad fr\xc3\xa5 skriftm\xc3\xa5l og normaltalem\xc3\xa5l som er n\xc3\xa6r knytt til det (\xc2\xabh\xc3\xb8gre talem\xc3\xa5l\xc2\xbb, \xc2\xabdannet talem\xc3\xa5l\xc2\xbb, \xc2\xabrikstalem\xc3\xa5l\xc2\xbb)\xc2\xbb'