b'\n_START_ARTICLE_\nParker i Oslo\n_START_SECTION_\nParkene i landskapet\n_START_PARAGRAPH_\nOslos sentrale byomr\xc3\xa5de ligger i Oslogryta. Dette er omr\xc3\xa5det mellom \xc3\xa5ser (bevart som nesten uber\xc3\xb8rt natur): Holmenkollen / Voksenkollen / Vettakollen og Grefsen\xc3\xa5sen i nord og Hauk\xc3\xa5sen i \xc3\xb8st, alle mellom 350 og 500 meter over havet, og Ekeberg i syd\xc3\xb8st, knapt 150 moh. P\xc3\xa5 skr\xc3\xa5ningen ned fra \xc3\xa5sene nord i byen er det Holmenkoll\xc3\xa5sen, Grefsenkollen, Torshovdalen og Korsvollparken som gir det beste utsynet._NEWLINE_Ekebergskrenten har den beste plassering i hele Oslogryta, der man s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si ser tilbake ned i gryta, men dette er en ubrukt og delvis tapt mulighet. Den delen av Ekeberg\xc3\xa5sen som vender mot fjorden har parkskog med stier og utsikt. I skrenten mot byen finnes privatboliger, blokkbebyggelse og skog uten gode, \xc3\xa5pne utsiktspunkter._NEWLINE_P\xc3\xa5 utsiktspunktene i indre by finnes flere parker: Bl\xc3\xa5sen i Stensparken, St. Hanshaugen, og h\xc3\xb8ydedraget Ola Narr \xe2\x80\x93 T\xc3\xb8yenparken \xe2\x80\x93 Kampen park, alle tre mellom 80 og 90 meter over havet. Hasleparken bak T\xc3\xb8yenparken ligger noe h\xc3\xb8yere. P\xc3\xa5 Akerryggen (fra Akersneset med festningen, langs Akersgata til St. Hanshaugen) er Kontraskj\xc3\xa6ret og Egebergl\xc3\xb8kka brukt som parker, med utsikt over henholdsvis Pipervika og bydelene i indre \xc3\xb8st. _NEWLINE_Fra flaten ved Eidsvolds plass b\xc3\xb8lger terrenget mot vest, med tre h\xc3\xb8ydedrag: Bellevueh\xc3\xb8yden med Slottsparken, Uranienborgh\xc3\xb8yden med Uranienborgparken og T\xc3\xb8rtberg med Monolitten i Vigelandsanlegget. _NEWLINE_Akerselva har i l\xc3\xb8pet av 1900-tallet f\xc3\xa5tt en parkmessig behandling som ivaretar landskapet og industrihistorien p\xc3\xa5 en vellykket m\xc3\xa5te. Arbeidet med \xc3\xa5 utvikle de andre elvene som rekreasjons- og parkanlegg er startet. Alna har kommet lengst med sin milj\xc3\xb8park, mens Lysakerelva, Frognerelva, Hovinbekken og Ljanselva har kommet kortere._NEWLINE_Oslo har en lang strandlinje som har v\xc3\xa6rt stengt av havn og skipsverft mye av 1800- og 1900-tallet. Ved byens vestgrense mot B\xc3\xa6rum finnes V\xc3\xa6ker\xc3\xb8parken direkte ved fjorden. Parkmessig opparbeidede badeplasser er Huk p\xc3\xa5 Bygd\xc3\xb8y og, syd\xc3\xb8st i byen, Katten og Hvervenbukta (n\xc3\xa6r Ljanskollen med turvei langs sj\xc3\xb8en), og omr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 Malm\xc3\xb8ya og Ulv\xc3\xb8ya. Fjordbyplanene inneb\xc3\xa6rer at fjorden \xc3\xa5pnes for befolkningen med nye parker ved fjorden._NEWLINE_Blant by\xc3\xb8yene er Lang\xc3\xb8yene (ligger i Nesodden kommune), Hoved\xc3\xb8ya og Gressholmen lett tilgjengelige, alle tre med parkskog og badeplasser._NEWLINE_Vannspeilet i Middelalderparken i Gamlebyen gir et bilde av hvor middelalderbyens strandlinje gikk.\n_START_SECTION_\nGatebeplantning, forhager, lekeplasser, gr\xc3\xb8nne boligomr\xc3\xa5der m.m.\n_START_PARAGRAPH_\nParkvesenet fikk tilsyn og stell av gr\xc3\xb8ntanlegg ved nye kommunale boligprosjekter p\xc3\xa5 Ila, Torshov, Lindern, \xc3\x85sen, Rosenhoff, V\xc3\xb8yenvollen m.fl., og ved kommunale skoler, gamle- og pleiehjem._NEWLINE_Gatelengden med beplanting \xc3\xb8ket fra 6\xc2\xa0000 meter til cirka 20\xc2\xa0000 meter mellom 1916 og 1947. Kirkeveien ble i 1923 beplantet p\xc3\xa5 strekningen fra Majorstuen til Vestre Aker kirke. P\xc3\xa5 1930- og 40-tallet ble deler av Colletts gate, Uelands gate og Christian Michelsens gate anlagt som brede gater med tr\xc3\xa6r. _NEWLINE_Mange gater fikk anlagt eller oppgradert forhager, smale gr\xc3\xb8nne overgangssoner mellom den offentlige gaten og byg\xc3\xa5rden. Jacob Aalls gate p\xc3\xa5 Fagerborg og Majorstuen kan i dag sees som et godt eksempel p\xc3\xa5 gater som over lengre strekninger fikk sine forhager oppgradert som del av program Oslo Byes Vel og Parkvesenet sto for fra 1924. I 1930 kom krav til forhager inn i bygningsloven, noe som skapte atskillig oppmerksomhet ogs\xc3\xa5 utenlands. _NEWLINE_I alt 33 lekeplasser med kommunalt ansatte parktanter ble bygget ut fram til 1940. Mange av disse hadde sk\xc3\xb8yteis om vinteren. Krav om idrettsanlegg kom mye sterkere enn f\xc3\xb8r, til og med St. Hanshaugen ble foresl\xc3\xa5tt planert til idrettsbaner._NEWLINE_Konserter og teater i parkene i kommunal regi fortsatte.\n_START_SECTION_\nFrognerparken med Vigelandsanlegget\n_START_PARAGRAPH_\nFrognerparken best\xc3\xa5r av jordveien til den gamle Akerg\xc3\xa5rden Frogner Hovedg\xc3\xa5rd. Herreg\xc3\xa5rdsbygningene ligger i parkens s\xc3\xb8rlige del._NEWLINE_Under f\xc3\xb8rste verdenskrig ble Frogner, i regi av det nye Parkvesenet fra 1916, brukt til dyrking av mat, s\xc3\xa6rlig var potetavlingene store. I f\xc3\xb8rste del av mellomkrigstiden ble mye av Frognerparken opparbeidet. Fonteneanlegget var f\xc3\xb8rste del av Vigelandsanlegget, p\xc3\xa5begynt etter vedtak i 1924. Frem til begynnelsen av 1950-\xc3\xa5rene foregikk arbeidet p\xc3\xa5 den 850 meter lange, storsl\xc3\xa5tte skulpturparken med barokt preg. Gjennom 1920- og 30-\xc3\xa5rene var det sterke konflikter om utforming av Frognerparken og skulpturanlegget, blant annet om hovedaksen skulle g\xc3\xa5 \xc3\xb8st-vest eller nord-syd. Monolitten ble reist som en granittblokk i 1928 og tre steinhuggere arbeidet til 1942, da skulpturen p\xc3\xa5 200 tonn og 17 meters h\xc3\xb8yde ble avduket.\n_START_SECTION_\n1940\xe2\x80\x931945: Matauk og krigsanlegg i parkene\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16. april 1940 tok Parkvesenet initiativ til \xc3\xa5 bruke alle arealer kommunen eiet, som var ledige og egnet, til \xc3\xa5 dyrke poteter og k\xc3\xa5lrot. Snart var det organisert matdyrking p\xc3\xa5 dugnad i mange av byens parker, idrettsplasser, skoleg\xc3\xa5rder, hager ved kommunale boliger og institusjonshager. Allerede i 1940 var til sammen 35 dyrkingsfelt tatt i bruk. Det som fantes av arealer for private parseller ble delt ut. I l\xc3\xb8pet av krigen ble vaktholdet med gr\xc3\xb8den skjerpet, med d\xc3\xb8gnvakt noen steder._NEWLINE_Mange parker ble brukt av den tyske okkupasjonsmakten til brakker, oppstillingsplass for utstyr og verksteder, og dette gjorde stor skade. Da annen verdenskrig var slutt l\xc3\xa5 det store oppgaver med \xc3\xa5 sette parkene i stand. P\xc3\xa5 Sophus Bugges plass sto skytesk\xc3\xa5r i betong inntil 1953, og mellom bekken og Madserud all\xc3\xa9 i Frognerparken sto en SS-leir til langt uti 1950-\xc3\xa5rene. I tillegg var det en stor jobb \xc3\xa5 snu parkene tilbake fra matdyrking til park._NEWLINE_Under krigen p\xc3\xa5gikk et jevnt arbeid med Akerselvas bredder mellom Schultzehaugen og Beyerbrua.\n_START_SECTION_\n1945\xe2\x80\x931970: Gr\xc3\xb8nne drabantbyer og store, \xc3\xa5pne byparker\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste etterkrigstiden var preget av mer h\xc3\xa6rverk i parkene i parkene enn 1920- og 30-\xc3\xa5rene, og Parkvesenet hevdet at noe av parkkulturen var g\xc3\xa5tt tapt. Men kommunen hadde ressurser til gjenoppbygging og det ble drevet et stabilt vedlikehold. Vakthold og parktanteordning fortsatte og ble utvidet da Oslo og Aker kommuner ble sl\xc3\xa5tt sammen i 1948. Fra uti 1950-\xc3\xa5rene og i 1960-\xc3\xa5rene inneholder de \xc3\xa5rlige budsjettene store, runde summer til nye gr\xc3\xb8ntanlegg i drabantbyer og til turveier._NEWLINE_Myndighetene la vekt p\xc3\xa5 at gr\xc3\xb8ntanlegg skulle komme samtidig med ny bebyggelse. Drabantbyene fikk et sterkt gr\xc3\xb8nt preg med luftige, store plener og bevaring av skogholt og furumoer, mange steder tett inntil blokkene. De n\xc3\xa6re tr\xc3\xa6rne var popul\xc3\xa6re blant alle barna som befolket drabantbyene i den f\xc3\xb8rste generasjonen, Parkvesenet meldte i 1953 om stor slitasje p\xc3\xa5 disse naturparkene rundt nye boliger._NEWLINE_Vinteren 1960 fantes 60 kommunale sk\xc3\xb8ytebaner i byen, mange av dem p\xc3\xa5 lekeplassene i parkene._NEWLINE_R\xc3\xa5dhushagen (1947) var etterkrigstidens f\xc3\xb8rste nye park i den tette byen. Den er utformet i streng, symmetrisk stil og ligger som et representativt anlegg langs r\xc3\xa5dhusets vestvegg, som bindeledd mellom R\xc3\xa5dhusplassen og Pipervika, som p\xc3\xa5 denne tiden ble et attraktivt kontorstr\xc3\xb8k._NEWLINE_Iladalen park er byens fineste og best bevarte park i funksjonalistisk stil, med vekt p\xc3\xa5 lys, luft, kontakt mellom leilighet og natur, bruk av nordiske treslag, enkelhet og saklighet i utforming. Parken ble ferdig i 1948 som midtpunkt i et helhetlig planlagt boliganlegg i Iladalen, uten trafikkbarrierer mellom bolig og park, slik det senere ble gjort ogs\xc3\xa5 i drabantbyene. Trappene \xc3\xb8verst i parken har sikt mot fjorden og var tenkt som en akse mot V\xc3\xb8yenvolden, men denne er brutt av ring 2, og dessuten gjengrodd og forfallen. I parken ligger Iladalen kirke._NEWLINE_Torshovdalen p\xc3\xa5 hele 136 m\xc3\xa5l ble bygget ut fra 1939 til ut i 1950-\xc3\xa5rene, og ble en stor, gr\xc3\xb8nn korridor mellom Sinsen og Torshov, med lekeplass med basseng i nedre del, og mye brukt til arrangementer, aking og annet._NEWLINE_Dronningparken \xc3\xa5pnet igjen for publikum fra morgen til kveld i sommerhalv\xc3\xa5ret fra 1958, etter kong Olavs \xc3\xb8nske. Den hadde v\xc3\xa6rt stengt siden begynnelsen av annen verdenskrig._NEWLINE_Marienlystparken ble opparbeidet gjennom 1950-\xc3\xa5rene i to deler. Den \xc3\xb8stlige delen i skr\xc3\xa5ningen ved Nedre Blindern g\xc3\xa5rd (Leker\xe2\x80\x99n) ble mye brukt til skihopp og annen lek ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8r parkleggingen. Flaten mellom Kirkeveien og NRK var et jorde, ferdigstilt som park etter at det var bygget underjordisk garasjeanlegg i 1961._NEWLINE_Hydroparken ved Norsk Hydros nybygg ved Drammensveien og Bygd\xc3\xb8y all\xc3\xa9 sto ferdig i 1960, bygget av bedriften og fortsatt driftet av g\xc3\xa5rdeier. Parken med sine langstrakte murer med steinkunst, fonteneanlegg og tr\xc3\xa6r samspiller vellykket med den dominerende, 14 etasjer h\xc3\xb8ye bygningen, og er det beste eksemplet byen har p\xc3\xa5 parkstilen fra denne perioden. Hydroparken ligger p\xc3\xa5 tidligere Mogens Thorsens stiftelses grunn, der det l\xc3\xa5 en lang bygning mot Bygd\xc3\xb8y all\xc3\xa9 i en lite brukt, privat hage._NEWLINE_T\xc3\xb8yenparken ble til gjennom 1950- og 60-\xc3\xa5rene da staten overdro sine eiendommer til kommunen p\xc3\xa5 betingelse av at det meste ble lagt ut som park. Parken ligger i skr\xc3\xa5ningen ned fra h\xc3\xb8ydedraget som g\xc3\xa5r fra Ola Narr og sydover og er den store parken for det tettbygde T\xc3\xb8yen. I parken ligger l\xc3\xb8kkebygningen Bellevue, og T\xc3\xb8yenbadet fra 1975. Caltexl\xc3\xb8kka syd i parken ble rustet opp som ballbane 1999\xe2\x80\x932004._NEWLINE_Sofienbergparken p\xc3\xa5 70 m\xc3\xa5l ble skapt p\xc3\xa5 en nedlagt kirkeg\xc3\xa5rd, etter fredningstiden p\xc3\xa5 40 \xc3\xa5r. Parken vest for kirken ble \xc3\xa5pnet i 1962, \xc3\xb8st for parken i 1972. Den ble et viktig tilskudd i et sv\xc3\xa6rt tettbygget omr\xc3\xa5de mellom Birkelunden og Botanisk hage._NEWLINE_Gr\xc3\xbcnerhagen, den gamle hage i skr\xc3\xa5ningen p\xc3\xa5 Nedre Foss, fikk i 1950 en enkel parkmessig opparbeidelse._NEWLINE_Kristparken p\xc3\xa5 Hammersborg ble \xc3\xa5pnet i 1964 etter at Krist kirkeg\xc3\xa5rd fra 1654 ble nedlagt i 1924. Parken ligger i \xc3\xb8stskr\xc3\xa5ningen ned fra Akerryggen og ble parken for Hausmannskvartalene med tette kvartaler og d\xc3\xa5rlig bostandard, og Hammersborg der den gamle trebebyggelsen ble erstattet av institusjoner og kontorer fra 1930-\xc3\xa5rene til 60-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Myral\xc3\xb8kka p\xc3\xa5 Sagene, popul\xc3\xa6rt lekeomr\xc3\xa5de langt tilbake, ble opparbeidet som park i 1960-\xc3\xa5rene._NEWLINE_\xc3\x98stensj\xc3\xb8vannet, som l\xc3\xa5 i et jordbrukslandskap frem til 1950-\xc3\xa5rene, ble etablert som naturpark da drabantbyene kom rundt vannet.  Folks tilgang til vannet gjennom gangstier ble begrenset slik at det fortsatt er et rikt fugleliv der hele \xc3\xa5ret, og i dager det fortsatt opp til 140 arter som hekker og raster rundt vannet, det er sett 440 plantearter og 1835 insektarter. \xc3\x98stensj\xc3\xb8vannet naturreservat ble opprettet i 1992 og dekker vannspeilet og v\xc3\xa5tmarka omkring. _NEWLINE_Kommunen arrangerte konserter og teater med stor deltakelse i perioden, opp til 20\xc2\xa0000 i Torshovdalen. Stockholm, K\xc3\xb8benhavn og Oslo hadde fra 1952 til 1966 en utvekslingsavtale for parkteaterforesillinger, blant annet gjestet Oslo Stockholm med forestillingen \xc2\xabCabaret Karl Johan\xc2\xbb i 1952. Radioprogrammet \xc2\xabHovedstadssommer p\xc3\xa5 St. Hanshaugen\xc2\xbb med Rolf Kirkvaag kringkastet denne delen av Oslos parkkultur til hele landet. I 1947 ble det produsert en parkfilm for \xc2\xab\xc3\xa5 vekke interesse, forst\xc3\xa5else og \xc3\xb8ket parkkultur\xc2\xbb. Filmen ble sammen med andre filmer fra 1947\xe2\x80\x931966 gitt ut p\xc3\xa5 nytt i 2006.\n_START_SECTION_\n1970\xe2\x80\x931989: Oslo utmerker seg ikke lenger ved kommunal rikdom - milj\xc3\xb8problemer, gatetun\n_START_PARAGRAPH_\nByfornyelsen, som startet p\xc3\xa5 Gr\xc3\xbcnerl\xc3\xb8kka cirka 1980 og omfattet mye av indre \xc3\xb8st, ble en impuls til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re de tette kvartalene med leieg\xc3\xa5rder luftigere og gr\xc3\xb8nnere. Milj\xc3\xb8problemene som bilbruken skapte og interessen for naturverdier trakk i samme retning. Ett av tiltakene var \xc3\xa5 rive bakg\xc3\xa5rdene og gjerdene som delte g\xc3\xa5rdsrommene, og s\xc3\xa5 opparbeide g\xc3\xa5rdsrommene som hage. Et annet tiltak var gatetun: stort sett bilfrie, hellelagte gater med tr\xc3\xa6r i kasser. Det f\xc3\xb8rste gatetunet ble \xc3\xa5pnet i Lassons gate p\xc3\xa5 Rusel\xc3\xb8kka i 1975, og i 1986 var det bygget 16 gatetun. Hagene i g\xc3\xa5rdsrom ble en suksess og utviklet videre, mens f\xc3\xa5 gatetun ble de popul\xc3\xa6re oppholdsrommene de var tenkt \xc3\xa5 bli. _NEWLINE_Oslo kommune ble relativt sett fattigere gjennom 1970- og 80-\xc3\xa5rene, i takt med at innbyggernes inntekt ikke lenger l\xc3\xa5 langt over landsgjennomsnittet. I budsjettforslag til Bystyret for 1984 melder r\xc3\xa5dmannen at \xc2\xabMange\xc3\xa5rig etterslep i vedlikeholdet av en rekke anlegg har gitt kritiske tilstander\xc2\xbb. Idrettsanlegg i elendig forfatning ble gitt prioritet innen Park- og idrettsvesenets budsjett, og parkene fikk lite vedlikehold._NEWLINE_Kontraskj\xc3\xa6ret ved kanten av Akerryggen inntil festningen ble lagt ut til park i 1970 da restaurant Skansen og en bensinstasjon ble revet. Den gir et fint utsyn over Pipervika og er en gr\xc3\xb8nn inngang til byens storstue, R\xc3\xa5dhusplassen._NEWLINE_Hall\xc3\xa9nhaven med gamle l\xc3\xb8kkebygninger p\xc3\xa5 D\xc3\xa6lenenga ble sikret som offentlig park i 1975._NEWLINE_Grev Wedels plass hadde lenge v\xc3\xa6rt parkeringsplass da den ble gjenskapt som park i 1984. P\xc3\xa5 Oslo Byes Vels initiativ ble Milit\xc3\xa6rhospitalet, som var demontert fra sin opprinnelige tomt der Regjeringsbygget i dag ligger, satt opp i parken. Syd\xc3\xb8st for festningsmuren ved Akershus festning ble Munkedammen gjenskapt i 1965._NEWLINE_Urtehagen p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland ble ferdig i 1984, en liten park der man har gjort maksimalt ut av en \xc3\xa5pning i tett bebyggelse. Litt \xc3\xb8st for denne, i det bratte terrenget opp mot Enerhaugen, ble Gartnerl\xc3\xb8kka anlagt i 1985._NEWLINE_Noen parker ble rehabilitert: Birkelunden i 1984\xe2\x80\x9386, Ankerhagen p\xc3\xa5 Rusel\xc3\xb8kka i 1984. _NEWLINE_Nye drabantbyer kom i 1970- og 80-\xc3\xa5rene p\xc3\xa5 Stovner, Roms\xc3\xa5s, langs Furusetbanen og i bydel S\xc3\xb8ndre Nordstrand. Fortsatt tok kommunen ansvar for \xc3\xa5 anlegge store, \xc3\xa5pne gr\xc3\xb8ntanlegg, men i f\xc3\xa5 tilfeller noe som kan kalles tradisjonelle byparker._NEWLINE_Vannet i Akerselva ble stadig mindre forurenset, og i begynnelsen av 1980-tallet kom laks og \xc3\xb8rret tilbake til elva. Prosjektet Akerselva milj\xc3\xb8park kom i 1986 og omfattet 2660 m\xc3\xa5l, og det kom fart i byggingen av sammenhengende turvei langs elva. Kommunedelplan for Akerselva fra 1990 la et varig grunnlag for vern av elvebreddene._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste turveikartet, som dekket Groruddalen, ble delt ut til husstandene i 1988.\n_START_SECTION_\nKunnskap om parkene og bruken av dem\n_START_PARAGRAPH_\nKunnskap om bruk av parkene finnes fra en unders\xc3\xb8kelse Friluftsetaten gjorde i 2004. De siste 12 m\xc3\xa5nedene hadde 76\xc2\xa0% av de spurte brukt byens parker, i bydelene i indre by varierte andelen fra 91 til 100%. Unge voksne var flittigere brukere enn andre aldersgrupper, og bruken var st\xc3\xb8rst om sommeren (60\xc2\xa0% ukentlige brukere, av disse 17% daglig). Utenom denne unders\xc3\xb8kelsen finnes bare spredte tellinger av bruk av enkeltparker._NEWLINE_Status for parkdekning m\xc3\xa5les og andre m\xc3\xa5lestokker f\xc3\xb8lges opp gjennom statusrapporter til bystyret. I 2007 er det 94,3\xc2\xa0% av byens befolkningen som har et gr\xc3\xb8nt omr\xc3\xa5de innen 300 meter fra boligen. I utkastet til gr\xc3\xb8ntplan 2009 finnes en mer avansert dekningsanalyse._NEWLINE_I 2004 var bare 6\xc2\xa0% av de spurte i en brukerunders\xc3\xb8kelse misforn\xc3\xb8yd med \xc2\xabParker og uteomr\xc3\xa5der helhetlig sett\xc2\xbb. Andelen som oppga misn\xc3\xb8ye p\xc3\xa5 enkeltomr\xc3\xa5dene vedlikehold, muligheter for \xc3\xa5 sitte og forskj\xc3\xb8nning (beplantning, fontener, kunst) var h\xc3\xb8yere. Dette tyder p\xc3\xa5 at parkene har en h\xc3\xb8y stjerne i folks bevissthet. I en k\xc3\xa5ring av 100 grunner til \xc3\xa5 elske Oslo i 2014 kom byens parker p\xc3\xa5 fjerdeplass._NEWLINE_I en doktoravhandling i 2010 som bygger p\xc3\xa5 unders\xc3\xb8kelser blant annet av Oslofolks holdninger var resultatet at folk aller helst ha tr\xc3\xa6r og gress i parkene. Dernest kom blomster, fontener/vann og busker. Dette gjaldt b\xc3\xa5de store og sm\xc3\xa5 parker. I en unders\xc3\xb8kelse av brukernes synspunkter p\xc3\xa5 parkene i Oslo og fire andre nordiske byer i 2012 kom det frem at toaletter var det tema folk anser som viktig og der tilfredsheten er lavest, med renhold p\xc3\xa5 annen plass. Renhold ble ansett som viktigst uavhengig av tilfredshet, dernest busker, blomster og tr\xc3\xa6r. Tilfredsheten med skilting er lav.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kt parkbruk \xe2\x80\x93 diskusjon om truslene mot gr\xc3\xb8nne lunger\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1990-\xc3\xa5rene blir unge voksne med \xc3\xb8konomi til \xc3\xa5 velge i \xc3\xb8kende utstrekning boende i indre by, s\xc3\xa6rlig viser endringene seg i enkelte str\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkanten. Fortettingen gir \xc3\xb8kt befolkning, og barnetallet \xc3\xb8ker sterkere enn befolkningen samlet. Trenden er \xc3\xa5 leve en st\xc3\xb8rre del av livet i de offentlige rom enn det som var vanlig f\xc3\xb8r. Alt dette har bidratt til \xc3\xa5 \xc3\xb8ke bruken av parkene og oppmerksomhet om parker. Kombinasjon av at det \xc3\xa5 leve livet i de offentlige rom har f\xc3\xa5tt en h\xc3\xb8yere status, og at befolkningen i indre by n\xc3\xa5 har en sv\xc3\xa6rt h\xc3\xb8y andel mellom 20 og 30 \xc3\xa5r, f\xc3\xb8rer til at de mest brukte parkene er overfylte av unge mennesker p\xc3\xa5 kveldene fra mai og ut sommeren. Naboer til Sofienbergparken, som brukes intenst p\xc3\xa5 forsommeren, beskrev i 2008 sommeren som \xc3\xa5 leve p\xc3\xa5 festival alle godv\xc3\xa6rsdager, og det skaper st\xc3\xb8y, s\xc3\xb8ppel, urinering i g\xc3\xa5rdsrom og en stemning som holder noen godt voksne parkbrukere borte. Grillingen i Sofienbergparken skaper like mye svevest\xc3\xb8v som i Kirkeveien i rushtiden og luften kan v\xc3\xa6re helseskadelig, m\xc3\xa5lte Helse- og velferdsetaten i 2008. Men det er mindre vold og utrygghet enn i 1970- og 80-\xc3\xa5rene: Da klaget folk over at fyllikene styrte og parkene, s\xc3\xa6rlig i indre \xc3\xb8st, ikke kunne brukes._NEWLINE_P\xc3\xa5 2000-tallet er det frisk debatt om hvor stort tapet av byens gr\xc3\xb8nne omr\xc3\xa5der er, s\xc3\xa6rlig ved \xc3\xb8kt boligbygging. Forskere som har gjort satelittm\xc3\xa5linger av alle gr\xc3\xb8nne arealer uansett regulering p\xc3\xa5 den ene siden, og kommunen med oversikt over areal regulert til friomr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 den annen, gir hvert sitt bilde. Utbyggere av st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der m\xc3\xa5 legge inn parker i planene og betale for opparbeiding, som betyr at kj\xc3\xb8pere av nye leiligheter betaler anlegg av parkene, slik det skjer p\xc3\xa5 Ensj\xc3\xb8. Utbyggere av enkeltbygg og mindre boligkomplekser fortetter byen uten at det enkelte boligprosjekt betaler for offentlige goder som parker (slik det ogs\xc3\xa5 skjedde under byveksten p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet). Men \xc3\xa5pne omr\xc3\xa5der og tomter, noen med vegetasjon, tettes igjen med nye bolig- og n\xc3\xa6ringsbygg, og mange kvartaler lukkes med porter og gjerder. Dette skjer p\xc3\xa5 bekostning s\xc3\xa6rlig av de halvstore barna som trenger en variasjon av offentlig tilgjengelige steder \xc3\xa5 v\xc3\xa6re. Slik kan det bli mindre spennende \xc3\xa5 vokse opp i indre by, og mulighetene til fysisk aktivitet blir d\xc3\xa5rligere. Det er ikke politisk mulig \xc3\xa5 nedlegge parker, og forslag om \xc3\xa5 ta parkareal til andre form\xc3\xa5l kommer stort sett fra bydeler p\xc3\xa5 jakt etter plass til nye barnehager (noen barnehager blir ogs\xc3\xa5 bygget i parker, tross stor lokal motstand).\n_START_SECTION_\nUniversell tilgjengelighet, matproduksjon, \xc3\xb8kologi, musikkliv og s\xc3\xb8ppel\n_START_PARAGRAPH_\nFolks interesse for alt som har med parker og tr\xc3\xa6r i byen \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re er sterk p\xc3\xa5 2000-tallet, og trender i samfunnet synes i utforming av parker og bruken av dem. Kommunen har vedtatt by\xc3\xb8kologisk program og vedtatt \xc3\xa5 plante minst ett nytt tre for hvert som felles. Felling av tr\xc3\xa6r som har n\xc3\xa5dd sin naturlige alder m\xc3\xb8ter kraftige protester. Men i Oslo har den \xc3\xb8kende graveaktiviteten, veisalting, ulovlig felling f\xc3\xb8rt til at et stort antall store tr\xc3\xa6r faller ned hvert \xc3\xa5r. _NEWLINE_Nye boliganlegg navngis med \xe2\x80\x99hage\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x99park\xe2\x80\x99 \xe2\x80\x93 av de kjente er Pilestredet park og Waldemars hage \xe2\x80\x93 noen uten at finnes noen rimelig dekning for navnet. _NEWLINE_Internasjonalt har det v\xc3\xa6rt en trend et par ti\xc3\xa5r \xc3\xa5 ta i bruk alle byens muligheter for matproduksjon. Herligheten i Bj\xc3\xb8rvika, et tre\xc3\xa5rs prosjekt p\xc3\xa5 5000 kvadratmeter, lyste ut 50 parseller og fikk 3790 s\xc3\xb8kere i 2012. De etablerte parsellhagene har opp til ti \xc3\xa5rs ventetid. I mai 2014 \xc3\xa5pner big\xc3\xa5rd i Stensparken. _NEWLINE_Tilrettelegging for orienterings-, syns- og bevegelseshemmede tas hensyn til ved utforming av parker. I 2007 startet et arbeid med \xc3\xa5 sikre stille omr\xc3\xa5der i byen (av dem mange parker og elvel\xc3\xb8p), der kommunen skal ta et ekstra ansvar blant annet for \xc3\xa5 hindre nye st\xc3\xb8ykilder i n\xc3\xa6rheten. Fysisk aktivitet som tidligere var knyttet til faste anlegg og organisering i foreninger, har flyttet seg til \xc3\xa5pne, lett tigjengelige anlegg og organiserer aktivitetene selv. Kommunen har tilrettelagt for en del av denne nye bruken av gr\xc3\xb8ntomr\xc3\xa5dene, mens annen aktivitet ikke trenger kommunal bistand, som \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 slak line mellom tr\xc3\xa6r i en park._NEWLINE_De voldsomme s\xc3\xb8ppelmengdene som f\xc3\xb8lger av hurtigmaten og den \xc3\xb8kte parkbruken f\xc3\xb8rte i 2006 til ekstrainnsats i rydding av parkene etter press gjennom offentlig debatt, og senere har parks\xc3\xb8ppel st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 den offentlige dagsordenen. P\xc3\xa5 en varm sommerdag i 2015 ligger det over 3000 engangsgriller igjen i de parkene som Bymilj\xc3\xb8etaten drifter. I 2014 hentet etaten 413 tonn publikumsavfall fra de samme parkene. Men \xc3\xb8deleggelsestrangen ser ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mindre enn i den f\xc3\xb8rste etterkrigstiden og p\xc3\xa5 1800-tallet._NEWLINE_Store konserter og festivaler er viktige innslag i bruken av parkene p\xc3\xa5 2000-tallet. Norsk Hydros hundre\xc3\xa5rsjubileum i Frognerparken i 2005 er et h\xc3\xb8ydepunkt, gratiskonserten ble toppet av a-ha med cirka 120 000 til stede. Andre store arrangementer er den \xc3\xa5rlige Musikkfest Oslo (i flere parker) og \xc3\x98yafestivalen i Middelalderparken (fra 2014 i T\xc3\xb8yenparken). I parkene Bymilj\xc3\xb8etaten forvalter ble det gitt tillatelse til mange hundre arrangementer i 2006.\n_START_SECTION_\nRevisjon av gr\xc3\xb8ntplanen fra 1993 \xe2\x80\x93 en langvarig prosess\n_START_PARAGRAPH_\nGjeldende gr\xc3\xb8ntplan for Oslo (kommunedelplan etter plan- og bygningsloven) er fra 1993. Plan- og bygningsetaten og dav\xc3\xa6rende Frluftsetaten gjorde i \xc3\xa5rene fra 2006 registreringer av alle parker og gr\xc3\xb8ntomr\xc3\xa5der i byggesonen. Utkast til revidert gr\xc3\xb8ntplan for Oslo ble lagt frem i juni 2009. og planutkastet ligger fortsatt  til behandling i Byr\xc3\xa5det i september 2014. Utkastet bygger p\xc3\xa5 ny analyse av parkdekning, og foresl\xc3\xa5r \xc3\xa5 sikre reguleringsmessig mange gr\xc3\xb8nne omr\xc3\xa5der, noe som vil forebygge konflikter med utbyggingsinteresser. _NEWLINE_I utkast til kommunedelplan for torg og m\xc3\xb8teplasser (2009) gj\xc3\xb8res en gjennomgang av alle offentlige parker og andre plasser.'