b"\n_START_ARTICLE_\nLeiv Flydal\n_START_SECTION_\nSlekt\n_START_PARAGRAPH_\nLeiv Flydal var s\xc3\xb8nn av lensmann John Larsson Flydahl (1862\xe2\x80\x931948) og Signille Olufine Alv\xc3\xa6r (1876\xe2\x80\x931936). I 1940 ble han gift med Kamilla Neumann (1914\xe2\x80\x932012).\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nFlydal var en av de f\xc3\xb8rste unge nordmenn som ble elev ved Lyc\xc3\xa9e Corneille i Rouen, Frankrike, da 1. verdenskrig var over i 1918. Elevplassene var blant fredstiltakene etter krigen, for \xc3\xa5 skape forst\xc3\xa5else og nettverk p\xc3\xa5 tvers av grenser og kulturer i Europa, og kom til \xc3\xa5 forme b\xc3\xa5de Leiv Flydals og mange andres livsbaner._NEWLINE_Leiv Flydal tok baccalaur\xc3\xa9at, det vil si fransk artium, ved Lyc\xc3\xa9e Corneille i 1922. Fram til sin filosofiske embetseksamen 1933 arbeidet han ved en rekke skoler: Han var l\xc3\xa6rer ved Voss landsgymnas 1923\xe2\x80\x931924, ved B\xc3\xb8 landsgymnas 1925\xe2\x80\x931927, ved Grimelands skole i Oslo 1930\xe2\x80\x931933. og var adjunkt og senere lektor ved Kongsvinger kommunale h\xc3\xb8yere almenskole 1933\xe2\x80\x931936. Flydal ble cand. philol. fra Universitetet i Oslo i 1933 med fransk hovedfag og latin og engelsk bifag, og ble s\xc3\xa5 adjunkt og senere lektor ved Kongsvinger kommunale h\xc3\xb8yere almenskole 1933\xe2\x80\x931936. Han var flere ganger p\xc3\xa5 studieopphold i romanske land: i 1934 og 1938 i Italia, 1947\xe2\x80\x931948 i Paris, i Spania og Portugal 1957\xe2\x80\x9358, og i Romania i 1966-67. I 1936 ble han ansatt som lektor ved Norges Handelsh\xc3\xb8yskole, der han ble dosent i 1947 og s\xc3\xa5 professor i fransk filologi i 1954. 1963\xe2\x80\x931971 var han professor i romansk filologi ved Universitetet i Oslo. Flydal var i en \xc3\xa5rrekke ogs\xc3\xa5 sensor ved translat\xc3\xb8reksamen (offentlig eksamen for edsvorne translat\xc3\xb8rer)._NEWLINE_Flydals politiske og kulturelle interesser f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til innsats p\xc3\xa5 andre felter. S\xc3\xa5ledes var han med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 grunnlegge Sosialistisk skolelag i Kongsvinger, hvor han var formann i 1933-36. Han var viseformann i Alliance fran\xc3\xa7aise i Bergen og medlem av styret for Den Nationale Scene. For sin vitenskapelige innsats for fransk spr\xc3\xa5k og kultur er Leiv Flydal blant annet tildelt den franske \xc3\x86reslegionen. Han var ogs\xc3\xa5 medlem av flere vitenskapsselskaper, blant annet Det Norske Videnskapsakademi i Oslo. Flydal var ogs\xc3\xa5 med i Norges nasjonale UNESCO-komit\xc3\xa9 fra 1946.\n_START_SECTION_\nForfatterskap\n_START_PARAGRAPH_\nLeiv Flydals forfatterskap omfatter 106 publiserte titler (en rekke mindre bidrag, s\xc3\xa5 som i Norsk Alkunnebok (1948\xe2\x80\x9366) og i Asbj\xc3\xb8rn Aarnes' Litter\xc3\xa6rt leksikon (1977) ikke medregnet). I tillegg etterlot han seg 187 upubliserte manuskripter (deponerte i H\xc3\xa5ndskriftsamlingen ved Universitetsbiblioteket i Oslo og ved dialektarkivet ved Nordisk Institutt, Univ. i Bergen)._NEWLINE_Et utvalg av Flydals artikler er oversatt til norsk og publisert i Leiv Flydal: Spr\xc3\xa5ket \xe2\x80\x93 struktur og samfunn I \xe2\x80\x93 II, Novus, 1989. (redaksjon: Arne Halvorsen og Geirr Wiggen). Inndelingen gir et inntrykk av allsidigheten i hans forfatterskap:_NEWLINE_1) Om allmenne og romanske spr\xc3\xa5ksp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, herunder: Vitenskapelige bidrag til allmenn- og sosiolingvistikken, samt Popul\xc3\xa6rvitenskapelige bidrag_NEWLINE_2) Om norsk spr\xc3\xa5k, som b\xc3\xa5de omfatter norsk spr\xc3\xa5kvitenskapelig og spr\xc3\xa5kpolitisk stoff, og detaljerte dialektstudier, for eksempel av \xc2\xabmanns tale til \xc3\xb8ykj\xc2\xbb._NEWLINE_3) Om skj\xc3\xb8nnlitteratur og dikterspr\xc3\xa5k (stilistikk)_NEWLINE_Samme kilde har ogs\xc3\xa5 en detaljert bibliografi._NEWLINE_Flydal tilh\xc3\xb8rte den glossematiske skolen (etter Louis Hjelmslev) og var sterkt interessert i semiotikk. Se for eksempel den originale studien Kartet og virkeligheten. Et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 klassifisering av det geografiske karts beskrivningsinventar ut fra glossematiske synspunkter. Som spr\xc3\xa5kpolitisk bidragsyter sto han for mange provokativt langt til venstre, noe som illustreres av tittelen La arbeidsfolks spr\xc3\xa5k bli einaste riksm\xc3\xa5l i landet - s\xc3\xa5 blir det norsk!_NEWLINE_Det spr\xc3\xa5ksosiologiske perspektivet \xe2\x80\x93 med sin innebygde politiske dimensjon \xe2\x80\x93 var et sentralt element i mye av Flydals forfatterskap, ogs\xc3\xa5 for eksempel om stilistikk: Hans utvidelse av dimensjonene fra Saussures syn- og diakroni (tidsaksen) via syn- og diatopi (stedsaksen) til syn- og diastrati (sosial lagdeling) var terminologiske nyskapninger som blant annet kunne brukes til \xc3\xa5 se hvordan \xc2\xabkonnotasjonslek\xc2\xbb er et stilistisk virkemiddel som ut\xc3\xb8ves langs en rekke dimensjoner. Dette ble plukket opp av Eugenio Coseriu og andre romanister innen strukturalistisk spr\xc3\xa5kvitenskap. Blant hans litteraturvitenskapelige bidrag kan ogs\xc3\xa5 nevnes tre studier om henholdsvis Jules Romains, Paul Val\xc3\xa9ry, og Roger Martin du Gard._NEWLINE_I saken om norsk medlemskap i EU i 1972 forfattet Flydal (alene og sammen med blant annet de \xc3\xb8vrige norske sensorer til fransk translat\xc3\xb8reksamen) en rekke artikler og enkelte foredrag der han dokumenterte at regjeringen Bratteli og norsk UD gjennom \xc3\xa5 bruke en feiloversettelse av landbruksprotokollen markedsf\xc3\xb8rte et resultat fra medlemskapsforhandlingene som ikke kunne v\xc3\xa6re oppn\xc3\xa5dd, ettersom deres tolkning var uttrykkelig utelukket i alle andre spr\xc3\xa5kversjoner av protokollen. Juridiske betenkninger, ogs\xc3\xa5 interne regjeringsnotater, hadde samme budskap. Saken ble meget stor (>500 avisartikler), og p\xc3\xa5virket den politiske dagsorden og folkeavstemningen vesentlig, ettersom konsekvensen av en korrekt oversettelse ville v\xc3\xa6re at forhandlingsresultatet ikke tilfredsstilte de minimumskrav som var satt av Stortinget om \xc2\xabvarige unntak for norsk landbruk\xc2\xbb. (\xc2\xabMelkefilologenes\xc2\xbb dokumenter er deponert i Riksarkivet.)"