b'\n_START_ARTICLE_\nTielman Susato\n_START_SECTION_\nLiv og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nLite er kjent om Susatos tidlige liv. Navnet \xc2\xabSusato\xc2\xbb antyder at han kom fra Soest i  Westfalen. Farens var muligens Tielman der blynde som finnes i dokumenter fra K\xc3\xb6ln 1508. Et dokument fra 1565 omtaler Tielman Susato som \xc2\xabout omtrent L jaeren\xc2\xbb (\xc2\xabomtrent femti \xc3\xa5r\xc2\xbb), alts\xc3\xa5 ble han sannsynligvis f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 1510-tallet._NEWLINE_Rundt 1530 dukker han opp i arkiver i Antwerpen oppf\xc3\xb8rt som kalligraf, trompetist og fl\xc3\xb8ytist. Fra 1543 til sin d\xc3\xb8d arbeidet han som musikkforlegger og dannet det f\xc3\xb8rste musikkforlaget i Nederland. Fram til da hadde trykking av musikk stort sett blitt gjort i Italia, Frankrike og Tyskland. Kort tid etter Susato grunnla Pierre Phal\xc3\xa8se, Jan Bellerus, Christoffel Plantin og Jan de Laet musikkforlag i Antwerpen, og Nederlandene ble snart et regionalt senter for publisering av musikk._NEWLINE_Susato drev sannsynligvis ogs\xc3\xa5 med salg av musikkinstrumenter. Han fors\xc3\xb8kte uten hell \xc3\xa5 danne partnerskap med andre forlag og i 1561 overlot han forlaget  til s\xc3\xb8nnen Jacob Susato som imidlertid d\xc3\xb8de allerede i 1564. Tielman Susato flyttet f\xc3\xb8rst til Alkmaar, muligens fordi han h\xc3\xa5pet p\xc3\xa5 mer toleranse for sin kalvinistiske tro. I 1564 opprettet han et felles testamente med hustruen  Elisabeth Peltz, men hun d\xc3\xb8de samme \xc3\xa5r. Fra 1565 involverte svigers\xc3\xb8nnen Arnold Rosenberger ham i diplomatiske oppdrag som f\xc3\xb8rte ham til Sverige. Svenske dokumenter viser at Susato fungerte som tysk skriver i Stockholm i 1570, deretter forsvinner han sporl\xc3\xb8st ut av historien.\n_START_SECTION_\nMusikk\n_START_PARAGRAPH_\nSusato var en dyktig komponist.  Han skrev og publiserte flere b\xc3\xb8ker med messer og motetter i en tidstypisk imiterende polyfon stil. Han skrev ogs\xc3\xa5 to b\xc3\xb8ker med chansons for to og tre stemmer som kan synges av unge, uerfarne sangere. De viktigste utgivelsene var kanskje Souterliedekens av Clemens non Papa, salmemelodier, og den eneste form for musikk akseptert av den kalvinistiske kirken. Disse sangene var sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6re i Nederlandene p\xc3\xa5 1500-tallet. Til forskjell fra de fleste av tidens komposisjoner var de tiltenkt bruk i hjemmene._NEWLINE_Susato produserte i 1551 en bok med dansemusikk som fremdeles framf\xc3\xb8res, Het derde musyck boexken ... alderhande danserye, ofte bare kalt \xc2\xabDanserye\xc2\xbb. De fleste av disse stykkene er folkemusikkinspirerte, enkle og holdt i en homofon sats._NEWLINE_Ved siden av sine egne komposisjoner publiserte Susato verk av andre komponister, deriblant av Benedictus Appenzeller, Josquin Baston, Antoine Barbe, Jacobus Clemens non Papa, Gheerkin de Hondt, Lupus Hellinck, Nicolas Liegeois, Carolus Souliaert, Johannes Ghiselin og Joris Vinders.'