b'\n_START_ARTICLE_\nErrata\n_START_PARAGRAPH_\nErrata (latin, entall:erratum) betyr feil. Ordet er fortsatt i bruk i forbindelse med utgivelser av bokverk der presisjon og etterrettelighet er s\xc3\xa6rlig viktig og feil er blitt oppdaget etter at det ble for sent \xc3\xa5 rette p\xc3\xa5 manuskriptet. Da blir det lagt inn et ark med fortegnelse over sidenummer, linjetall og hva som skal v\xc3\xa6re rett._NEWLINE_I dagligspr\xc3\xa5k og avisspr\xc3\xa5k snakker vi om skrivefeil, trykkfeil og inkurier. Leksika gj\xc3\xb8r det ikke, det gir et d\xc3\xa5rlig image. Der kommer man med sidene \xc2\xabRettinger og hendelser kommet til etter at boken kom i trykken.\xc2\xbb_NEWLINE_Skrivefeil dekker alt fra slurv til misoppfatninger. Disse f\xc3\xb8res videre til \xc3\xa5 bli trykkfeil._NEWLINE_Inkurie (lat. incuria, skj\xc3\xb8desl\xc3\xb8shet), forglemmelse, uoppmerksomhet, brukes slik: \xc2\xabVed en inkurie ble billedteksten feil. Her viser vi bildet med riktig tekst.\xc2\xbb_NEWLINE_Trykkfeil var mer alvorlig den gang tekst ble satt opp med st\xc3\xb8pte typer. Da kunne det lett oppst\xc3\xa5 linjefeil og andre rariteter. For \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 dette hadde man korrekturlesere som leste teksten speilvendt \xc2\xabi sats\xc2\xbb og plukket og redigerte til det ble rett._NEWLINE_I dag vil skrivefeil lett oppst\xc3\xa5 ved redigering av tekst p\xc3\xa5 to forskjellige skriveprogrammer, eller ved at skribent og medium har forskjellig sideoppsett og ikke f\xc3\xa5r linjedeling eller orddeling p\xc3\xa5 riktig plass. Wikipedia bruker et skriveprogram som unng\xc3\xa5r de sistnevnte problemene. I tillegg kommer skriveprogrammenes ordforst\xc3\xa5else og ordforr\xc3\xa5d._NEWLINE_Psykoanalysen tar opp en type feil som hevdes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re motivert av det underbevisste. Sigmund Freud holdt i en forelesningsserie fram at mange fenomener som p\xc3\xa5 tysk hadde forstavelsen \xc2\xabVer\xc2\xbb:_NEWLINE_vergessen, verlegen, verschieben, verschreiben, versprechen osv. kunne forst\xc3\xa5es ved at det ikke- bevisste hadde kraft til \xc3\xa5 endre en persons adferd utenom hva personen bevisst \xc3\xb8nsket og ville. Et klassisk eksempel fra keisertidens Tyskland slik det framst\xc3\xa5r i norsk spr\xc3\xa5kdrakt: En  avis skulle referere en begivenhet der kronprinsen var til stede. Dagen etter sto det at kronpirsen hadde kastet glans over tilstelningen, nummeret etter skulle man rette og unnskylde og det ble til: kornprisen, og neste fors\xc3\xb8k ga knorpnirsen \xe2\x80\x93 den ga opp. Avisen var republikansk. Forestillingen om motiverte feil finnes i engelsk uttrykt som \xc2\xabA Freudian Slip\xc2\xbb.'