b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb8rk papirveps\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8rk papirveps er utbredt i Europa, Nord-Afrika og Asia.  I Norge er den sjelden og er funnet bare p\xc3\xa5 s\xc3\xb8r- og \xc3\xb8stlandet.\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8rk papirveps varierer i st\xc3\xb8rrelsen og er mellom 14-16\xc2\xa0millimeter lang. Fargene er typiske for stikkvepser, gult og svart. Vingene er svakt brunlige. Bakkroppen er spindelformet, det f\xc3\xb8rste bakkroppsleddet er mye smalere enn ledd nummer to._NEWLINE_M\xc3\xb8rk papirveps har kjever med parallelle sider, hos de andre artene stikkveps i Norge er kjevene mer trekantet. De store fasett\xc3\xb8ynene har en kraftig innskj\xc3\xa6ring i fremkanten, slik at de f\xc3\xa5r en C-form. P\xc3\xa5 toppen av hodet, mellom fasett\xc3\xb8ynene, finnes tre punkt\xc3\xb8yne. _NEWLINE_Arbeiderne er sterile hunner som har eggleggningsr\xc3\xb8ret omdannet til en stikkebrodd. Brodden har noen sm\xc3\xa5 mothaker, men disse er for sm\xc3\xa5 til at brodden sitter igjen, derfor kan samme veps stikke flere ganger.  Brodden st\xc3\xa5r i forbindelse med giftkjertler. Normalt er giften ufarlig for mennesker, men enkelte kan f\xc3\xa5 allergiske reaksjoner.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8rk papirveps er rovdyr og lever av andre mindre dyr, ofte larver til insekt som lever i vegetasjonen. Dersom byttet har bein eller vinger, fjernes disse med de kraftige kjevene. Larvene blir matet med en blanding av byttedyr, nektar og spytt. _NEWLINE_M\xc3\xb8rk papirveps h\xc3\xb8rer til blant de sosiale insektene og danner svermer. Bolet er p\xc3\xa5 sitt st\xc3\xb8rste utp\xc3\xa5 sensommeren. Inntil da har larvene blitt utviklet til sterile arbeidere, men n\xc3\xa5 dannes hanner og kj\xc3\xb8nnsmodne hunner. Disse parrer seg. Hver h\xc3\xb8st (vinter) d\xc3\xb8r svermen ut og bare de befruktede hunnene, kalt dronningene overlever vinteren. Om v\xc3\xa5ren danner hver dronning en ny sverm.'