b'\n_START_ARTICLE_\nAmmunisjon\n_START_PARAGRAPH_\nAmmunisjon (fra latin munire, \xc3\xa5 forsyne og fra fransk munition) er eksplosiver og prosjektiler til v\xc3\xa5pen og v\xc3\xa5pensystemer. Patroner, missiler, granater og piler (til bue) er eksempler p\xc3\xa5 ammunisjon, men idag brukes stort sett kun i relasjon til skytev\xc3\xa5pen og artilleri.\n_START_SECTION_\nAmmunisjon til skytev\xc3\xa5pen\n_START_PARAGRAPH_\nI begynnelsen var ammunisjonen sm\xc3\xa5stein hvor man hadde svartkrutt bak som ble manuelt satt fyr p\xc3\xa5. Etter hvert gikk man over til \xc3\xa5 bruke ett st\xc3\xb8rre prosjektil. Man begynte s\xc3\xa5 \xc3\xa5 bruke blykuler som prosjektiler, og allerede p\xc3\xa5 1500-tallet utviklet man rifling for bedre presisjon, noe som gjorde at prosjektilet ble vridd rundt av riller i l\xc3\xb8pet n\xc3\xa5r det gikk igjennom. Dette satte prosjektilet i spinn. Man utviklet et tenningsystem hvor man via en avtrekker brukte flint som slo mot metall for \xc3\xa5 antenne en liten mengde krutt, som igjen antente kruttet bak prosjektilet (snappl\xc3\xa5s). Flintl\xc3\xa5sen tok s\xc3\xa5 over, og ble brukt frem til perkusjonsl\xc3\xa5sen kom p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste del av 1800-tallet. Da brukte man en tennhette istedenfor krutt til \xc3\xa5 antenne kruttet bak prosjektilet. Dette gjorde ladingen lettere, og muligheten for \xc3\xa5 kunne skyte fortere. P\xc3\xa5 1500-tallet oppfant man papirladningen, der man hadde ferdigpakket krutt og kule i en papirpakke, som gjorde at ladingen gikk fortere. Man bet av tuppen p\xc3\xa5 pakningen, helte det ferdig m\xc3\xa5lte kruttet i l\xc3\xb8pet, og satte kula i l\xc3\xb8pet, istedenfor \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte m\xc3\xa5le opp kruttmengden manuelt for hvert skudd. I 1847 oppfant Claude-\xc3\x89tienne Mini\xc3\xa9 Mini\xc3\xa9-kula, en sylinderformet kule som var hul i bakkant. Innhulingen gjorde at kanten bak p\xc3\xa5 kula ekspanderte n\xc3\xa5r kruttet brant, og kula fikk bedre grep i rillene, og tettet bedre mot kruttgassene slik at de ikke gikk forbi kula. Dermed fikk man bedre hastighet og presisjon p\xc3\xa5 kula._NEWLINE_P\xc3\xa5 midten av 1800-tallet kom patronen, hvor man hadde b\xc3\xa5de prosjektil, krutt og tennladning i en enhet, samlet i en hylse. Dette gjorde n\xc3\xa5 til at man kunne skyte enda fortere, og med repetergev\xc3\xa6r kunne man skyte opptil ni skudd i minuttet effektivt. Ved overgang fra svartkrutt til r\xc3\xb8ksvakt krutt p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet har ammunisjonen til skytev\xc3\xa5pen forandret seg lite. I dag bruker alle vanlige, moderne skytev\xc3\xa5pen patroner.'