b'\n_START_ARTICLE_\nTorsv\xc3\xa5g\n_START_PARAGRAPH_\nTorsv\xc3\xa5g er en grend som ligger p\xc3\xa5 70 grader nord, lengst nordvest p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya Vanna i Karls\xc3\xb8y kommune. N\xc3\xa6rmeste by er Troms\xc3\xb8, som er ca. 9 mil s\xc3\xb8r for Torsv\xc3\xa5g. Fiskev\xc3\xa6ret Torsv\xc3\xa5g har eksistert i mange hundre \xc3\xa5r og i flere hundre \xc3\xa5r var dette ogs\xc3\xa5 et viktig kirkested. I dag danner moloer p\xc3\xa5 begge sider av holmen K\xc3\xa5ja en lun havn midt i havgapet. P\xc3\xa5 K\xc3\xa5ja ligger et av Vannas fiskebruk, \xc2\xabTorsv\xc3\xa5gbruket\xc2\xbb, og p\xc3\xa5 toppen av K\xc3\xa5ja er Torsv\xc3\xa5g fyr. I dag har Torsv\xc3\xa5g bare mellom 10 og 20 innbyggere, men igjennom historien har mange satt sin fot i dette fiskev\xc3\xa6ret._NEWLINE_Det er funnet gravr\xc3\xb8yser og steinaldertufter i og rundt Torsv\xc3\xa5g, som tyder p\xc3\xa5 at det har v\xc3\xa6rt folk her i ganske lang tid. If\xc3\xb8lge et gammelt sagn som er gjengitt i Magdalene Thoresens \xc2\xabBilleder fra Midnatsolens Land\xc2\xbb (1886), fikk plassen sitt navn da Tore Hund fra Bjark\xc3\xb8ys fire br\xc3\xb8dre, Tor, Grim, Bur og Getmund kom til Vanna og bosatte seg p\xc3\xa5 hvert sitt sted. Disse stedene fikk s\xc3\xa5 navnene Torsv\xc3\xa5g, Grimsholmen, Bur\xc3\xb8y(sund) og Jetnes.\n_START_SECTION_\nEt blomstrende fiskev\xc3\xa6r helt fra middelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Kirkesand har det st\xc3\xa5tt et fiskev\xc3\xa6rskapell, trolig fra 1400-tallet til sent p\xc3\xa5 1600-tallet. Presten i Helg\xc3\xb8y sogn var i en periode bosatt her, og erkebispen i Trondheim har ogs\xc3\xa5 hatt sin mann i Torsv\xc3\xa5g for \xc3\xa5 forvalte sine interesser._NEWLINE_Fra middelalderen og fram til litt ut p\xc3\xa5 1600-tallet blomstret fisket i Torsv\xc3\xa5g, det var stort sett gode \xc3\xb8konomiske tider b\xc3\xa5de for fastboende og tilreisende sesongfiskere. De mest langveisfarende skal ha kommet helt fra Salten. Det kom ogs\xc3\xa5 folk fra andre land og bosatte seg i Torsv\xc3\xa5g. Fiskehandelen vokste fram og Torsv\xc3\xa5g var b\xc3\xa5de fiskev\xc3\xa6r, rorv\xc3\xa6r og handelsstasjon. Det var god handel og hyppig jektefart b\xc3\xa5de til Trondheim og verdensbyen Bergen. Nyheter fra inn- og utland, handelsvarer og moter var ferske da de ankom Torsv\xc3\xa5g, spesielt om sommeren. Men nedgangstidene p\xc3\xa5 1600-tallet rammet ogs\xc3\xa5 Torsv\xc3\xa5g, det ble befolkningsnedgang og kirken forsvant._NEWLINE_Folketallet tok seg opp igjen utover 1700-tallet, men f\xc3\xb8rst et stykke ut p\xc3\xa5 1800-tallet startet en ny tid, da Troms\xc3\xb8 tok over Bergens rolle som handelsby. P\xc3\xa5 midten av 1800-tallet kunne det v\xc3\xa6re opp til 130\xe2\x80\x93140 b\xc3\xa5ter med n\xc3\xa6rt 400 mann p\xc3\xa5 sommerfiske i Torsv\xc3\xa5g. P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet fikk Torsv\xc3\xa5g viktige funksjoner som handel, post og anl\xc3\xb8p av dampskip. Nabobygden Vannareid var avhengig av fiskev\xc3\xa6ret, b\xc3\xa5de for disse bygdefunksjonene og for \xc3\xa5 drive fiske. I denne tiden var Torsv\xc3\xa5g, som mange andre bygder p\xc3\xa5 Vanna, preget av samisk bosetning. Det samiske spr\xc3\xa5ket forsvant etter hvert. Her m\xc3\xa5 nevnes at en av de rikeste beboerne i kommunen bodde i Torsv\xc3\xa5g og brukte kofte til s\xc3\xb8ndagsbruk til sin d\xc3\xb8d i 1917. Han eide ogs\xc3\xa5 rein._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av hele \xc3\xa5ret i 1905 var n\xc3\xa6rmere 1000 fiskere innom Torsv\xc3\xa5g p\xc3\xa5 fiske. P\xc3\xa5 denne tiden var Torsv\xc3\xa5g et av fylkets st\xc3\xb8rste fiskev\xc3\xa6r. Telefonen kom hit i 1910, det var 4\xe2\x80\x935 trandamperier her, rorbuer, tollstasjon, losstasjon og oppkj\xc3\xb8psfart\xc3\xb8y. Det var to handelsmenn i Torsv\xc3\xa5g og det skal til og med ha v\xc3\xa6rt et bakeri.\n_START_SECTION_\nPomorhandel og nessekonger\n_START_PARAGRAPH_\nRussehandelen, eller pomorhandelen, p\xc3\xa5gikk fra starten av 1800-tallet og fram til 1919, med topp i ti\xc3\xa5rene rundt 1900. I 1909 var det 18 russeskuter i Torsv\xc3\xa5g, de fleste fra Arkhangelsk. T\xc3\xb8rrfisk, r\xc3\xa5fisk og skinn ble bytta i mel, gryn og tauverk fra Kvitsj\xc3\xb8en. I pomortiden utviklet det seg et eget spr\xc3\xa5k for handelen som p\xc3\xa5gikk; russenorsk._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet utviklet nessekongesystemet seg, og i 1892 etablerte \xc2\xabHelg\xc3\xb8ykongen\xc2\xbb sin handelsfilial i Torsv\xc3\xa5g. Chr. Figenschou var da den mektigste handelsmannen i kommunen, han drev flere fiskebruk, kreditt- og handelsvirksomhet. S\xc3\xb8nnen Dimitri overtok filialen i 1910 og fra 1920-tallet startet han direkte eksport av fisk til England og Tyskland. Hans s\xc3\xb8nn, Kristian Fredrik, overtok handelen i 1943._NEWLINE_Fiskebruket ble overtatt av Troms\xc3\xb8 Fryseri og kj\xc3\xb8leanlegg i 1960._NEWLINE_Det har v\xc3\xa6rt flere som har drevet handel i Torsv\xc3\xa5g. Johan Figenschou etablerte handel i Torsv\xc3\xa5g i 1890. Rundt 1917 overtok svigers\xc3\xb8nnen Harald M. Solberg, som drev handelen til ca. 1932. Andre handelshus var Waldemar Figenschous filial (rundt \xc3\xa5rhundreskiftet), Walderhaugs fiskebruk i J\xc3\xb8rnhollet (1920-tallet) og Bergstad fiskeforretning (rundt 1930).\n_START_SECTION_\nHavneutbygging\n_START_PARAGRAPH_\nRussehandelen, de mange tilreisende fiskerne og ishavsfarta fra Troms\xc3\xb8 gjorde at Torsv\xc3\xa5g ble prioritert som storhavn og utbygging av havna ble igangsatt. Mellom 1919 og 1929 bygde Havnevesenet en molo fra K\xc3\xa5ja mot Vanna i s\xc3\xb8r, og en i nord med en \xc3\xa5pning for at b\xc3\xa5tene kunne passere. K\xc3\xa5ja ble ikke landfast f\xc3\xb8r i 1962, da f\xc3\xb8rst ble \xc3\xa5pningen i den nordre moloen fylt. Fram mot 1972 ble moloen i s\xc3\xb8r forlenget, og en ny molo ble bygd ut fra Vannasida._NEWLINE_I 1904 ble det satt opp en fyrlykt p\xc3\xa5 K\xc3\xa5ja, for \xc3\xa5 trygge innseilingen fra havet. I 1916 ble lykten erstattet av et fyrt\xc3\xa5rn p\xc3\xa5 9,6 meter. Torsv\xc3\xa5g fyr ble det f\xc3\xb8rste fyret i kommunen. Fyret var en familiestasjon fram til 1980-tallet, og det var betjent fram til 2007, da det ble avfolket og automatisert, som det siste av alle fyr i Norge. Torsv\xc3\xa5g fyr fungerer i dag som meteorologisk m\xc3\xa5lestasjon og stasjon for DGPS satellittnavigasjon._NEWLINE_Under annen verdenskrig inntok tyskerne Torsv\xc3\xa5g straks etter okkupasjonen. De opprettet en vaktstasjon og peilestasjon p\xc3\xa5 fyret med 7\xe2\x80\x938 mann. En bev\xc3\xa6pnet vaktb\xc3\xa5t var ogs\xc3\xa5 stasjonert her under hele krigen.\n_START_SECTION_\nFiskebruket \xe2\x80\x93 en god arbeidsplass ogs\xc3\xa5 i dag\n_START_PARAGRAPH_\nI tiden etter krigen har fiskebruket i Torsv\xc3\xa5g v\xc3\xa6rt hovedarbeidsplass for mange mennesker, b\xc3\xa5de fra ytre Vanna og tilreisende. Linefisket har spesielt samlet mye folk her, b\xc3\xa5de i egnerbuene og p\xc3\xa5 b\xc3\xa5tene. Fiskebruket har i denne tiden hatt forskjellige eiere, og ogs\xc3\xa5 forskjellige funksjoner, b.la foredling av lodde, reker og filetfabrikk. I dag er det ingenting igjen av de opprinnelige bygningene p\xc3\xa5 bruket, noen bygg er blitt revet og andre har v\xc3\xa6rt rammet av brann._NEWLINE_Fra midten av 1990-tallet har Torsv\xc3\xa5gbruket AS drevet fiskebruket. De er en del av Norfra-konsernet og er et middels stort anlegg med 40-50 ansatte. Fiskebruket produserer saltfisk, t\xc3\xb8rrfisk og klippfisk og omsetter for 60-70 millioner i \xc3\xa5ret . Den lokale fl\xc3\xa5ten som er knyttet til fiskebruket best\xc3\xa5r av rundt 35-40 fart\xc3\xb8y, flere av dem driver med linefiske og bruker egnerbuene p\xc3\xa5 bruket . N\xc3\xa5r vinterfisket er p\xc3\xa5 sitt beste sysselsetter fiskebruket rundt 150 mennesker p\xc3\xa5 bruket, i egnerbuer og b\xc3\xa5ter .'