b'\n_START_ARTICLE_\nNonneseter kloster (Bergen)\n_START_PARAGRAPH_\nNonneseter kloster var et kloster i Bergen i middelalderen. Det finnes fremdeles to rester av klosteret mellom Lille og Store Lungeg\xc3\xa5rdsvann. T\xc3\xa5rnfoten og s\xc3\xb8ndre korkapell ligger gjemt mellom flere nyere bygg langs Kaigaten.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet ble lenge antatt at Nonneseter kloster ble opprettet som et cistercienserkloster omkring 1150. Nyere forskning har derimot vist at Nonneseter var et benediktinerkloster for kvinner. Det ble sannsynligvis opprettet p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste halvdel av 1100-tallet, muligens p\xc3\xa5 1120-tallet, i siste del av Sigurd Jorsalfares regjeringstid._NEWLINE_Opplysningen om at kvinneklosteret i Bergen skulle ha v\xc3\xa6rt et cistercienserkloster g\xc3\xa5r tilbake til Christian C.A. Langes ellers s\xc3\xa5 imponerende De norske Klostres Historie i Middelalderen (1847 og 1856). Et dokument fra 1494 om et ektepar som ville tilbringe alderdommen i cistercienserklosteret Lyse s\xc3\xb8r for Bergen, ogs\xc3\xa5 et Mariakloster, ble tolket til \xc3\xa5 gjelde Nonneseter. Dette skjedde til tross for at dokumentet klart viser til \xc2\xababbed\xc2\xbb og \xc2\xabbr\xc3\xb8dre\xc2\xbb, ikke abbedisse og nonner. Dermed oppsto en sv\xc3\xa6rt gjenstridig misforst\xc3\xa5else om Nonneseters ordenstilknytning som har holdt stand i 150 \xc3\xa5r._NEWLINE_Nonneseter blir f\xc3\xb8rste gang nevnt i sagalitteraturen. Snorre Sturlason refererer til Nonneseter i soga om kong Magnus Blinde i forbindelse med kampene i Bergen som endte med blindingen av Magnus i 1135. Hos Snorre st\xc3\xa5r det at Magnus\xe2\x80\x99 menn flyktet, \xe2\x80\x9cnokre opp i fjellet og nokre opp om Nonneseter og nokre inn i kyrkjene eller g\xc3\xb8ymde seg andre stader\xe2\x80\x9d.  Fordi det var antatt at Nonneseter var et kvinnelig cistercienserkloster og cistercienserne f\xc3\xb8rst kom til landet i 1146 (med Lyse kloster), har oppfatningen til n\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt at Snorre brukte Nonneseter kun som et anakronistisk stedsnavn. I og med at Nonneseter kan ha eksistert i 1135, er det ikke lenger sikkert._NEWLINE_Hvem som gav grunnen og det \xc3\xb8konomiske fundamentet for opprettelsen av Nonneseter, er ikke kjent. I det kongelige gavebrevet ved overf\xc3\xb8ringen av Nonnesetergodset til Vincens Lunge i 1528, st\xc3\xa5r det om klosteret at det var \xe2\x80\x9c... stiftet af fremfarne Konger og Dronninger,\xe2\x80\x9d men dette dokumentet er langt fra en sikker kilde. Det er likevel sannsynlig at kongehus eller overklasse var involvert i opprettelsen av klosteret, siden dette var vanlig p\xc3\xa5 begynnelsen av 1100-tallet. Ordericus Vitalis skriver i sin kirkehistorie fra 1142 at kong Sigurd grunnla bisped\xc3\xb8mmer og klostre etter at broren, kong \xc3\x98ystein, var d\xc3\xb8d. Bisped\xc3\xb8mmet Stavanger ble grunnlagt under kong Sigurd, og flere norske klostre med ukjente grunnleggere, b\xc3\xa5de manns-og kvinneklostre, kan g\xc3\xa5 tilbake til hans tid. Det er ikke utenkelig at kong Sigurd ogs\xc3\xa5 kan ha hatt en h\xc3\xa5nd med i opprettelsen av Nonneseter._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1300-tallet hadde Nonneseter 35 nonner, en opplysning som fremkommer i dokumenter som omhandler abbedissevalget i 1320. 35 nonner er et h\xc3\xb8yt tall ogs\xc3\xa5 internasjonalt. Bare sju prosent av engelske kvinneklostre hadde p\xc3\xa5viselig over 30 nonner, og de var gjerne eldre kloster grunnlagt av kvinner i kongefamilien. Ved abbedisse-valget i 1320 klarte ikke nonnene f\xc3\xa5 to tredjedels flertall for noen kandidat, og biskopen m\xc3\xa5tte forkaste valget og selv utpeke abbedissen. I et brev datert 16. desember 1320 utpeker biskopen Joron Constantia til ny abbedisse i Nonneseter. Joron fikk ikke s\xc3\xa5 mange \xc3\xa5r i abbedissestolen, for allerede i 1326 var det valg p\xc3\xa5 nytt, denne gang med bedre resultat. Et dokument sl\xc3\xa5r fast at Ingeborg Cecilia, som var tretti \xc3\xa5r, ektef\xc3\xb8dt, jomfruelig og smykket med andre av Guds gaver, ble valgt til overhode av nonneklosteret i Bergen med to tredjedels flertall._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Harald Bj\xc3\xb8rkvik som har sammenlignet inntektsgrunnlaget for alle kloster i Norge, hadde Nonneseter i Bergen (godset) f\xc3\xb8r svartedauden en inntekt p\xc3\xa5 1700 lauper.  Med en inntekt p\xc3\xa5 1700 lauper var Nonneseter i Bergen klart det rikeste og st\xc3\xb8rste kvinneklosteret, og rikere enn flere av mannsklostrene (om enn det st\xc3\xb8rste mannsklosteret i landet, Munkeliv, tok inn 2500 lauper f\xc3\xb8r svartedauden). Ved reformasjonen hadde inntektene ved Nonneseter sunket til 400 lauper, og b\xc3\xa5de Nonneseter i Oslo og Bakke i Trondheim tok inn st\xc3\xb8rre verdier enn Nonneseter i Bergen. Til tross for at Nonneseter hadde f\xc3\xa5tt en omfattende knekk, tok Nonneseter-godset i Bergen omkring reformasjonen (da styrt av Vincens Lunge) likevel inn mer enn de fleste mannskloster p\xc3\xa5 den tiden._NEWLINE_Fra svartedauden fram mot slutten av 1400-tallet gikk det bratt nedover for Nonneseter. Et dokument fra 1509 forklarer at \xc2\xabet visst kloster kalt Nonneseter ved Bergen by, av den hellige Benedikts orden\xc2\xbb ble oppl\xc3\xb8st av Kong Kristian I (reg. 1450\xe2\x80\x931481) og eiendommene overf\xc3\xb8rt til Munkeliv kloster, som da var gjort om til et birgittinerkloster. Bakgrunnen for beslutningen var de dramatiske hendelsene i Munkeliv i 1455, da Torleiv Olavsson, biskop av Bergen, ble drept foran h\xc3\xb8yalteret i Munkelivs klosterkirke. Etter drapet satte drapsmennene fyr p\xc3\xa5 klosteret slik at det brant ned til grunnen. Kong Kristian I vedtok da at Nonneseter kloster, som p\xc3\xa5 det tidspunktet var \xe2\x80\x9cmer eller mindre fraflyttet\xe2\x80\x9d og alle inntekter og all eiendom som h\xc3\xb8rte til, skulle legges inn under Munkeliv for \xc3\xa5 skaffe birgittinerne livsopphold og hjelpe til under oppbyggingen. Nonneseter klosterkirke fikk beholde noe av inventaret, og i tillegg ble det avsatt en \xc3\xa5rlig sum til vedlikehold. Nonnene i Nonneseter skulle flytte til andre kloster av samme orden, og dette ble ogs\xc3\xa5 gjort. Formuleringen \xe2\x80\x9cordinis sancti Benedicti\xe2\x80\x9d (av den hellige Benedikts orden) viser i klartekst at Nonneseter var et benediktinerkloster da det ble oppl\xc3\xb8st under kong Kristian. Den triste situasjonen i Nonneseter etter 1481 viser ogs\xc3\xa5 langt p\xc3\xa5 vei at dokumentet fra 1494 som Lange brukte til \xc3\xa5 ordensbestemme Nonneseter som cistercienserkloster, ikke kan gjelde Nonneseter: Nonneseter sto i 1494 mest sannsynlig tomt, og det ville ikke v\xc3\xa6re et fristende sted \xc3\xa5 tilbringe alderdommen. Desto mindre etter 1497, da biskop Hans av Bergen gav den flate enga ved Nonneseter som skytebane til h\xc3\xa5ndverkerne i byen. _NEWLINE_I 1507 ble klosteret overtatt av Antoniusbr\xc3\xb8drene, som drev med sykepleie og herbergsvirksomhet. Br\xc3\xb8drenes historie i klosteret ble kort, for allerede i 1528 skjenket kong Frederik I klosteret med tilh\xc3\xb8rende eiendommer til riksr\xc3\xa5d Vincens Lunge. Klosteret var da sterkt forfallent, og Lunge bygget det om til privat residens, derav navnet Lungeg\xc3\xa5rden. Lungeg\xc3\xa5rden markerte seg som et dominerende anlegg s\xc3\xb8r\xc3\xb8st for byen. _NEWLINE_Etter brannen i 1891 ble Lungeg\xc3\xa5rds-anlegget s\xc3\xa5 godt som fjernet. T\xc3\xa5rnfoten og kapellet, som trolig stammer fra en utvidelse av kirken rundt \xc3\xa5r 1250, ble reddet av Fortidsminneforeningen, som kj\xc3\xb8pte bygningene i 1891.'