b'\n_START_ARTICLE_\nDesi Bouterse\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nBouterse vokste opp i den nederlandske kolonien Surinam. Fra 1968 til 1975 bodde han i Nederland, der han giftet seg Ingrid Figueira i 1970. De ble senere skilt, etter \xc3\xa5 ha f\xc3\xa5tt to barn._NEWLINE_Bouterse fikk milit\xc3\xa6r utdannelse i Nederland.\n_START_SECTION_\nLeder for milit\xc3\xa6rstyret\n_START_PARAGRAPH_\nHan tjenestegjorde i h\xc3\xa6ren etter Surinams uavhengighet og grep makten i landet ved et milit\xc3\xa6rkupp i 1980. Han ble landets sterke mann, selv kontrollerte de som ble innsatt i formelle posisjoner. Bouterse har erkjent politisk ansvar for desemberdrapene i 1982, da milit\xc3\xa6rregimet drepte 15 opposisjonelle, men benektet at han selv var direkte involvert. En rettssak om ansvaret for drapene, der Bouterse er en av 25 tiltalte, har g\xc3\xa5tt for retten siden 2007. Fra 1986 ledet Bouterse den milit\xc3\xa6re kampen mot oppr\xc3\xb8rere, ledet av hans egen tidligere livvakt, Ronnie Brunswijk, i jungelen._NEWLINE_I 1987 tillot Bouterse at det ble holdt valg og at en ny regjering ble dannet, men han fortsatte som sjef for h\xc3\xa6ren og avsatte i 1990 igjen regjeringen. Maktovertagelsen i 1990 er kalt \xc2\xabtelefonkuppet\xc2\xbb, fordi den ble gjennomf\xc3\xb8rt ved at Bouterse ringte presidenten for \xc3\xa5 meddele at han var avsatt. I 1991 vendte Surinam igjen tilbake til sivilt styre og Bouterses makt avtok. _NEWLINE_Bouterse ble i 1999 av en nederlandsk domstol d\xc3\xb8mt til 11 \xc3\xa5rs fengsel for narkotikasmugling. Han ble deretter etters\xc3\xb8kt av Interpol.\n_START_SECTION_\nPresident\n_START_PARAGRAPH_\nBouterse leder Nationale Democratische Partij. Ved valget i 2010 organiserte han koalisjonen De Mega Combinatie, som vant 23 av 51 mandater i parlamentet. Etter \xc3\xa5 ha sikret seg st\xc3\xb8tte fra tidligere motstandere, blant dem Ronnie Brunswijk, skaffet han seg flertall for sitt presidentkandidatur i nasjonalforsamlingen. _NEWLINE_Umiddelbare internasjonale reaksjoner og fra menneskerettighetshold uttrykte bekymring for at Bouterse igjen kom til makten, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grunn av hans fortid som milit\xc3\xa6rdiktator og fordi Bouterse har gitt sin kone offentlige oppdrag og utnevnt sin narkotikad\xc3\xb8mte s\xc3\xb8nn til en stilling i ledelsen for Surinams antiterrorenhet._NEWLINE_Mens forholdet til Nederland ble d\xc3\xa5rligere ved Bouterses tiltreden, har han som president f\xc3\xb8rt Surinam i n\xc3\xa6rmere samarbeid med Venezuela og Cuba. Forholdet til USA har v\xc3\xa6rt avhengig av Surinams innsats i bekjempelse av narkotikasmugling, en innsats som har fortsatt under Bouterse. I hans presidentperiode er forholdet til Frankrike, som Surinam deler grense med ved departementet Fransk Guyana, styrket.'