b"\n_START_ARTICLE_\nTyskland\n_START_SECTION_\nTopografi og geologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet tyske landskapet deler seg i tre omr\xc3\xa5der. Den nordlige delen er et flatt sletteland som sjelden stiger til over 150 moh. Fra en linje mellom Dresden og Hannover g\xc3\xa5r slettelandet over i Mittelgebirge med st\xc3\xb8rre h\xc3\xb8yder. I Bayern og til en viss grad i Baden-W\xc3\xbcrttemberg g\xc3\xa5r landskapet over i det mer fjellrike Alpeforlandet og lengst i s\xc3\xb8r i selve Alpene._NEWLINE_Tyskland er geologisk sv\xc3\xa6rt sammensatt. Det nordtyske slettelandet er dekket av mektige l\xc3\xb8ssavsetninger fra kvart\xc3\xa6r. De eldste bergartene finnes i Mittelgebirge. Her finnes for eksempel i Schwarzwald metamorfe bergarter fra jordas urtid. I Rheinland-Pfalz finnes skiferbergarter fra silur og devon. Nord for disse finnes formasjoner fra karbon med blant annet lag av steinkull som har gitt opphav til tungindustrien i Ruhr-omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Det s\xc3\xb8rlige Tyskland har bergarter vesentlig fra jordas mellomalder. Pfalz, Th\xc3\xbcringen, deler av Bayern og Sachsen har sandsteiner fra trias, mens Schw\xc3\xa4bische og Fr\xc3\xa4nkische Alb best\xc3\xa5r av kalksteiner fra jura og tilh\xc3\xb8rer samme formasjon som Jurafjellene i Sveits/Frankrike._NEWLINE_Tyskland ligger godt inne p\xc3\xa5 den eurasiske litosf\xc3\xa6replata, og har ikke aktive vulkaner. Imidlertid finnes vulkanske bergarter av eldre dato, for eksempel i Eifel og Vogelsberg i Hessen. En karakteristisk landformasjon er den mektige Rheingraben, som ble dannet under tektonisk aktivitet i perm.\n_START_SECTION_\nVann og vassdrag\n_START_PARAGRAPH_\nNesten hele Tyskland ligger innenfor nedb\xc3\xb8rfeltet til en av de seks store elvene Rhinen, Donau, Elben, Oder, Weser og Ems. Donau er med sine 2845\xc2\xa0km fra kilden i Donaueschingen til utl\xc3\xb8pet i Svartehavet Europas nest lengste elv (etter Volga). De fem andre renner ut enten i Nordsj\xc3\xb8en eller i \xc3\x98stersj\xc3\xb8en; alts\xc3\xa5 g\xc3\xa5r hovedvannskillet i Europa gjennom Tyskland. Dette vannskillet g\xc3\xa5r fra \xc3\xb8st for Oberrheingraben over Schwarzwald og de schwabiske og frankiske alpene._NEWLINE_Av de nordlige elvene er Rhinen den lengste med sine 1320\xc2\xa0km, hvorav 865\xc2\xa0km gjennom Tyskland. Rhinen har spilt en stor rolle for dannelsen av tysk identitet, og det knytter seg en lang rekke myter og sagn til denne elven. Elbens kilder ligger i Riesengebirge p\xc3\xa5 grensa mot Tsjekkia og Polen, og munner ut ved Cuxhaven p\xc3\xa5 nordsj\xc3\xb8kysten etter et l\xc3\xb8p p\xc3\xa5 1165\xc2\xa0km, hvorav 725\xc2\xa0km i Tyskland. Oder kommer fra de tsjekkiske Beskidene, og renner f\xc3\xb8rst gjennom Polen. Nedre del av Oder danner grense mellom Tyskland og Polen, mens utl\xc3\xb8pet ligger ved Szczecin p\xc3\xa5 den polske \xc3\xb8stersj\xc3\xb8kysten. Weser dannes ved at elvene Werra og Fulda l\xc3\xb8per sammen ved Hann. M\xc3\xbcnden, og drenerer de sentrale delene av landet. Weser renner ut i Tyskebukta ved Bremerhaven. Ems renner gjennom det flate slettelandet i nordvestlige Tyskland, og renner ut i Nordsj\xc3\xb8en ved Emden._NEWLINE_De s\xc3\xb8rtyske innsj\xc3\xb8ene er et resultat av erosjon under istidene. De er smale og dype, og ligger i iseroderte dalbekkener. Den st\xc3\xb8rste av dem er Bodensj\xc3\xb8en. P\xc3\xa5 slettelandet i Nord-Tyskland finnes et nett av grunne sj\xc3\xb8er, blant annet Det mecklenburgske sj\xc3\xb8plat\xc3\xa5et. Den st\xc3\xb8rste av disse innsj\xc3\xb8ene er M\xc3\xbcritz i Mecklenburg-Vorpommern.\n_START_SECTION_\nFjell\n_START_PARAGRAPH_\nI den tyske delen av Alpene ligger Tysklands h\xc3\xb8yeste fjell, Zugspitze, med sine 2962 moh. Den h\xc3\xb8yeste toppen i Mittelgebirge er Feldberg i Schwarzwald som rager 1493 moh. Ogs\xc3\xa5 i Bayerischer Wald, i Erzgebirge, Fichtelgebirge, Schwabiske alper og i Harz finnes topper p\xc3\xa5 over 1000 m. Det h\xc3\xb8yeste punktet p\xc3\xa5 den nordtyske sletta er Hagelberg i Fl\xc3\xa4ming med 200 m._NEWLINE_Tysklands laveste punkt ligger 3,5 m under havniv\xc3\xa5, ved Neuendorf-Sachsenbande i Wilstermarsken i Schleswig-Holstein.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlimaet er temperert, bortsett fra at de h\xc3\xb8yeste fjellene har alpint klima. Tyskland ligger (som Norge) i vestavindsbeltet, slik at v\xc3\xa6ret domineres av vandrende lavtrykk fra hovedsakelig vestlig kant, med h\xc3\xb8ytrykk eller h\xc3\xb8ytrykksrygger mellom. Av og til kan imidlertid et h\xc3\xb8ytrykk forsterke seg, bli liggende og gi t\xc3\xb8rt, rolig og ofte pent v\xc3\xa6r i mange dager._NEWLINE_Forskjellen nord\xe2\x80\x93s\xc3\xb8r er mindre enn breddegradene skulle tilsi fordi landet gjennomg\xc3\xa5ende hever seg mot s\xc3\xb8r. De varmeste omr\xc3\xa5dene finner vi i s\xc3\xb8rvest. Nord-Tyskland, s\xc3\xa6rlig nordsj\xc3\xb8kysten, har et utpreget kystklima, dog ikke s\xc3\xa5 utpreget som for eksempel p\xc3\xa5 ytre str\xc3\xb8k av Vestlandet. \xc3\x98stover blir klimaet mer kontinentalt, men temperaturforskjellene mellom lavlandsstr\xc3\xb8kene i \xc3\xb8st og vest er like fullt moderate. _NEWLINE_Hamburg har en middeltemperatur i den kaldeste m\xc3\xa5neden (januar) p\xc3\xa5 0,4 \xc2\xb0C og i den varmeste (juli) p\xc3\xa5 16,6 \xc2\xb0C. De tilsvarende temperaturer i M\xc3\xbcnchen er henholdsvis -1,7 \xc2\xb0C og 17,3 \xc2\xb0C, G\xc3\xb6rlitz helt i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st har -1,5 \xc2\xb0C og 17,3 \xc2\xb0C, og Geisenheim ved Frankfurt am Main +1,2 og 18,6 oC. Som i mye av Europa for \xc3\xb8vrig kan fremst\xc3\xb8t av meget kald luft fra \xc3\xb8st, s\xc3\xa6rlig Russland, gi kuldeb\xc3\xb8lger i hele Tyskland._NEWLINE_Gjennomsnittlig \xc3\xa5rsnedb\xc3\xb8r i Hamburg er 744 mm, i M\xc3\xbcnchen 948 mm, og i de tyske Alpene betydelig mer. Men ingen steder i lavlandet har tiln\xc3\xa6rmet slike nedb\xc3\xb8rmengder som visse steder p\xc3\xa5 Vestlandet kan oppvise. Om sommeren kommer mye av nedb\xc3\xb8ren, s\xc3\xa6rlig i innlandet, som kraftige byger, ofte med torden, av og til ogs\xc3\xa5 med tornadoer. De siste er gjerne sv\xc3\xa6rt lokale, og generelt er klimaet mest vindfullt om vinteren fordi lavtrykkene gjerne blir sterkere da. Den tyske nordsj\xc3\xb8kysten er nesten like forbl\xc3\xa5st som kysten p\xc3\xa5 Vestlandet._NEWLINE_Bygenedb\xc3\xb8r gir store lokale variasjoner, avhengig av blant annet vindretning i forhold til \xc3\xa5ser og fjell. Bygene kommer ofte med kj\xc3\xb8lig og ustabil luft fra nord eller nordvest p\xc3\xa5 baksiden av et lavtrykk (baksidev\xc3\xa6r), dvs. etter kaldfrontpassasjen \xe2\x80\x93 og n\xc3\xa5r denne luften presses opp mot Alpene, forsterkes bygetendensen, s\xc3\xa5 nordsiden av Alpene kan f\xc3\xa5 flere dager med kraftig nedb\xc3\xb8r. Til gjengjeld gir s\xc3\xb8nnavind p\xc3\xa5 de kanter t\xc3\xb8rt og varmt v\xc3\xa6r, ofte med f\xc3\xb8n. Tyskland f\xc3\xa5r nedb\xc3\xb8r hele \xc3\xa5ret, mest om sommeren de fleste steder. M\xc3\xbcnchen f\xc3\xa5r s\xc3\xa5ledes ca. 140 mm nedb\xc3\xb8r i juli, og 50-60 mm m\xc3\xa5nedlig i desember\xe2\x80\x93mars. Berlin f\xc3\xa5r ca. 70 mm i juli og ca. 30 mm i mars. Global oppvarming har bidratt til at middeltemperaturene ogs\xc3\xa5 i Tyskland har steget de siste ti\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland har en befolkning p\xc3\xa5 82 979 100 innbyggere. Spr\xc3\xa5klig og kulturelt stammer tyskerne fra de gamle germanske stammer. Friserne er i nordvest, nedersakserne s\xc3\xb8rvest for Elben og frankerne, alemannerne og bayerne i s\xc3\xb8rlige deler av Tyskland, men ogs\xc3\xa5 ikke-germanske folk har blitt assimilert i den tyske kulturen. Allerede tidlig kom gallere inn i de vestlige og s\xc3\xb8rlige deler av dagens Tyskland, og gjennom \xc3\xb8stekspansjonen fra middelalderen ble stadig flere slavere assimilert. I nyere tid har det kommet mange innvandrere fra \xc3\x98st-Europa, s\xc3\xa6rlig det tidligere Jugoslavia, fra Russland, og fra Tyrkia. Det bor mer 3 millioner tyrkere i Tyskland, men alle har ikke statsborgerskap. I 2012 var Tyskland den nasjonen i verden etter USA som mottok flest innvandrere, med ca. 400\xc2\xa0000 som bosatte seg fast i landet. _NEWLINE_I 1990 bodde omtrent 62 millioner i de elleve gamle delstatene i den vestlige del av Tyskland, og omtrent 18 millioner i de fem nye i den delen som tidligere utgjorde DDR. Der er dog betydelige regionale forskjeller i befolkningstettheten. St\xc3\xb8rre befolkningskonsentrasjoner finnes i Nordrhein-Westfalen, Rhein-Main-omr\xc3\xa5det omkring Frankfurt, i den nordlige og sentrale del av Baden-W\xc3\xbcrttemberg og i Sachsen.\n_START_SECTION_\nSpr\xc3\xa5k\n_START_PARAGRAPH_\nDet offisielle spr\xc3\xa5ket er tysk. Minoritetsspr\xc3\xa5k som nedertysk (plattysk), frisisk, dansk og sorbisk er offisielt anerkjent, men ikke sidestilt med det nasjonale spr\xc3\xa5ket.\n_START_SECTION_\nGermanerne\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundre etter Kristus begynte germanerne \xc3\xa5 trekke vest- og s\xc3\xb8rover fra det s\xc3\xb8rlige Skandinavia og det nordlige Tyskland. Man vet relativt lite om germanernes tidlige historie, og kunnskapen man har stammer i hovedsak fra romerske kilder og arkeologiske utgravninger._NEWLINE_I keiser Augustus regjeringstid gikk romerne under ledelse av Publius Quinctilius Varus til angrep p\xc3\xa5 Germania. I \xc3\xa5r 9 etter Kristus ble romerne sl\xc3\xa5tt tilbake i slaget ved Teutoburgerskogen, da cheruskere under Arminius tilintetgjorde tre romerske legioner. Dette gjorde at romerne m\xc3\xa5tte gi opp \xc3\xa5 utvide riket \xc3\xb8st for Rhinen, slik at mesteparten av det moderne Tyskland falt utenfor Romerriket. Rundt \xc3\xa5r 100 e.Kr. ble Tacituss verk Germania nedtegnet. P\xc3\xa5 denne tiden var germanerne n\xc3\xa5dd helt bort til Rhinen og til Donau, slik at de bebodde mesteparten av det moderne Tyskland. I l\xc3\xb8pet av det tredje \xc3\xa5rhundre ble de store vestgermanske stammene (slik som alemannerne, frankerne, chatterne, sakserne, friserne, sugambrerne og th\xc3\xbcringerne) stadig sterkere, og fra ca. 260 trakk germanerne over de romerske grensene og inn i selve Romerriket.\n_START_SECTION_\nDet tysk-romerske rike\n_START_PARAGRAPH_\nDen 25. desember 800 grunnla Karl den store Frankerriket, men allerede ved Traktaten i Verdun i 843 ble riket delt. Den \xc3\xb8stlige delen av Frankerriket utviklet seg til \xc3\xa5 bli Det tysk-romerske rike, et rike som kom til \xc3\xa5 eksistere i forskjellige former frem til 1806. Riket strakte seg opprinnelig fra Eider i nord til Middelhavet i s\xc3\xb8r, men fikk fra h\xc3\xb8ymiddelalderen grenser som i st\xc3\xb8rre grad sammenfalt med det moderne Tyskland, \xc3\x98sterrike og Tsjekkia._NEWLINE_Under Hohenstaufen-keiserne (1138\xe2\x80\x931254) ekspanderte de tyske fyrstene \xc3\xb8stover, og i prosessen kjent som Ostsiedlung koloniserte tyske nybyggere store deler av dagens Polen og Baltikum. I Nord-Tyskland oppstod det mektige Hansaforbundet omtrent p\xc3\xa5 samme tid. Det gikk imidlertid nedover med riket under Den store hungersn\xc3\xb8den 1315\xe2\x80\x931317 og senere Svarted\xc3\xb8den 1348\xe2\x80\x9350, da folketallet i Tyskland gikk drastisk ned._NEWLINE_Med Den gyldne bulle i 1356 ble den grunnleggende statsstrukturen i riket fastlagt. Keiserverdigheten skulle heretter ikke g\xc3\xa5 i arv, men skulle derimot utpekes av et valgkollegium av syv kurfyrster fra de mektigste fyrsted\xc3\xb8mmene og erkebisped\xc3\xb8mmene. Fra og med 1400-tallet og frem til rikets oppl\xc3\xb8sning kom praktisk talt alle keisere fra de \xc3\xb8sterrikske habsburgerne._NEWLINE_Martin Luthers 95 teser i 1517 skulle bli startskuddet til den lutherske reformasjonen. Fra 1530 gikk mange tyske fyrster over til protestantismen, og religi\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l ble \xc3\xa5rsaken til mange kriger i tiden som fulgte. Den st\xc3\xb8rste av disse var tredve\xc3\xa5rskrigen (1618\xe2\x80\x931648), da store deler av Tyskland ble lagt i ruiner. Med freden i Westfalen i 1648 tok urolighetene slutt, samtidig som riket i praksis ble splittet opp i en mengde mer eller mindre uavhengige fyrsted\xc3\xb8mmer. Fra inngangen til 1700-tallet begynte det nye konged\xc3\xb8mmet Preussen \xc3\xa5 utfordre \xc3\x98sterrikes tradisjonelt dominerende stilling i Tyskland, og tiden frem til oppl\xc3\xb8sningen av Det tysk-romerske rike i 1806 var preget av rivaliseringen mellom pr\xc3\xb8ysserne og \xc3\xb8sterrikerne.\n_START_SECTION_\nTysklands samling\n_START_PARAGRAPH_\nEtter Napol\xc3\xa9on Bonapartes fall i 1814 kom Wienerkongressen sammen for \xc3\xa5 gjenopprette status quo. Napoleon hadde oppl\xc3\xb8st Det tysk-romerske rike, og i dets sted opprettet kongressen Det tyske forbund, en l\xc3\xb8s konf\xc3\xb8derasjon av 39 uavhengige stater. I \xc3\xa5rene som fulgte oppstod den politiske liberalismen i Tyskland, en bevegelse som arbeidet for frihet og nasjonal samling. De nasjonale og liberale bevegelsene ble imidlertid hardt bekjempet av den sv\xc3\xa6rt konservative fyrst Metternich. Trenden gikk imidlertid mot et tettere tysk samarbeid, blant annet gjennom en tollunion. Mange tyskere var ogs\xc3\xa5 blitt inspirert av den franske revolusjon, og det var p\xc3\xa5 denne tiden r\xc3\xb8dt, svart og gull ble de tyske nasjonale fargene._NEWLINE_Februarrevolusjonen i Frankrike ble startskuddet til Revolusjonene i 1848. Gjennom Frankfurtparlamentet ble det fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 skape en tysk grunnlov og en samlet tysk nasjonalstat, men da kong Fredrik Vilhelm IV av Preussen nektet \xc3\xa5 la seg utrope til keiser gikk luften ut av bevegelsen. I 1862 ble den erkekonservative Otto von Bismarck pr\xc3\xb8yssisk statsminister. Etter den andre slesvigske krig og den \xc3\xb8sterriksk-pr\xc3\xb8yssiske krig fikk pr\xc3\xb8ysserne dannet Det nordtyske forbund, noe som satte \xc3\x98sterrike p\xc3\xa5 sidelinjen og etablerte Preussen som den klart dominerende tyske stormakten._NEWLINE_Tysklands samling ble et faktum etter den tysk-franske krig i 1870-71. Det nye tyske keiserriket ble ledet av de pr\xc3\xb8yssiske Hohenzollern-keiserne, med Berlin som hovedstad. Perioden som fulgte ble kjent som Gr\xc3\xbcnderzeit, og var preget av en kraftig industrialisering av Tyskland. Under Vilhelm I ble Tyskland en av Europas sterkeste stormakter, og skaffet seg ogs\xc3\xa5 flere kolonier andre steder i verden. Gjennom Berlinkonferansen i 1884 delte de europeiske maktene Afrika seg imellom, og Tyskland fikk her kontrollen over Tysk \xc3\x98stafrika, Tysk Sydvest-Afrika, Kamerun og Togo. Internt ble Tyskland preget av den s\xc3\xa5kalte Kulturkampf, der de protestantiske pr\xc3\xb8ysserne aktivt bekjempet den katolske kirkes innflytelse p\xc3\xa5 samfunnsutviklingen.\n_START_SECTION_\nWeimarrepublikken og det tredje rike\n_START_PARAGRAPH_\nSkuddene i Sarajevo i 1914 utl\xc3\xb8ste f\xc3\xb8rste verdenskrig. Krigen endte i tysk nederlag, og h\xc3\xb8sten 1918 m\xc3\xa5tte keiser Wilhelm II g\xc3\xa5 av. Versaillestraktaten i 1919 p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte Tyskland store \xc3\xb8konomiske problemer, og den nye, demokratiske Weimarrepublikken (etablert august 1919) fikk en vanskelig start. Tyskland ble i mellomkrigstiden preget av hyperinflasjon, ustabile regjeringer og et h\xc3\xb8yt politisk konfliktniv\xc3\xa5. Mange tyskere trodde p\xc3\xa5 den s\xc3\xa5kalte dolkest\xc3\xb8tlegenden, der \xc2\xabforr\xc3\xa6dere\xc2\xbb som kapitalister og j\xc3\xb8der skal ha \xc2\xabdolket\xc2\xbb Tyskland i ryggen._NEWLINE_Weimarrepublikken kom under press fra begge sider av det politiske spekteret. Etableringen av Sovjetunionen gav det tyske kommunistpartiet vind i seilene, samtidig som ulike h\xc3\xb8yreradikale grupper \xe2\x80\x93 deriblant Adolf Hitlers nasjonalsosialistiske tyske arbeiderparti \xe2\x80\x93 angrep de mer moderate og sosialdemokratiske makthaverne._NEWLINE_Hitler hadde allerede i \xc3\xb8lkjellerkuppet i 1923 fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 gripe makten, men etter det mislykkede kuppfors\xc3\xb8ket var nazistene blitt marginalisert p\xc3\xa5 slutten av 20-tallet. Den store depresjonen ved inngangen til 1930-tallet gjorde imidlertid at det politiske landskapet snudde, og i 1930 var det nasjonalsosialistiske tyske arbeiderparti blitt landets nest st\xc3\xb8rste. I l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5rene som fulgte var det sv\xc3\xa6rt problematisk \xc3\xa5 danne en handlekraftig tysk regjering, og i januar 1933 valgte president Paul von Hindenburg \xc3\xa5 utpekte Hitler til rikskansler._NEWLINE_Kort tid etter Hitlers maktovertagelse gikk Riksdagen opp i flammer. Gjennom riksdagsbrannforordningen satte nazistene sentrale borgerrettigheter til side, og Hitler greide p\xc3\xa5 kort tid \xc3\xa5 omdanne Tyskland fra en demokratisk republikk til en totalit\xc3\xa6r stat med ettpartistyre. I \xc3\xa5rene som fulgte rustet Hitler opp det tyske forsvaret, og i 1936 gjenokkuperte tyskerne Rhinland. V\xc3\xa5ren 1938 ble \xc3\x98sterrike annektert og innlemmet i Tyskland, og med M\xc3\xbcnchenavtalen i september tvang Hitler til seg viktige deler av Tsjekkoslovakia._NEWLINE_Sensommeren 1939 kom Hitler med lignende krav overfor Polen, men denne gangen gikk ikke de vestallierte med p\xc3\xa5 de tyske kravene. Andre verdenskrig begynte med invasjonen av Polen den 1. september, og i l\xc3\xb8pet av de f\xc3\xb8rste par krigs\xc3\xa5rene opplevde Tyskland en enorm suksess. Frankrike ble nedkjempet i l\xc3\xb8pet av seks uker v\xc3\xa5ren 1940, og sommeren 1941 var praktisk talt hele kontinentaleuropa p\xc3\xa5 tyske eller tyskallierte hender. Angrepet p\xc3\xa5 Sovjetunionen i 1941 f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 med seg stor tysk fremgang de f\xc3\xb8rste par \xc3\xa5rene, men fra og med 1943 ble Tyskland gradvis sl\xc3\xa5tt tilbake p\xc3\xa5 alle fronter. Sovjetunionen i \xc3\xb8st og USA og Storbritannia i vest ble til slutt for sterke, og v\xc3\xa5ren 1945 begikk Hitler selvmord da krigen var tapt._NEWLINE_Gjennom det som senere ble kjent som Holocaust satte Hitler og nazistene i gang en industriell utrydding av j\xc3\xb8der, sig\xc3\xb8ynere, homofile og andre \xc2\xabu\xc3\xb8nskede\xc2\xbb. Omtrent seks millioner j\xc3\xb8der fra hele Europa d\xc3\xb8de i nazistenes d\xc3\xb8dsleirer, og alt i alt gikk flere titalls millioner menneskeliv tapt under andre verdenskrig.\n_START_SECTION_\nEtterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland l\xc3\xa5 i ruiner etter krigens slutt, samtidig som ti millioner tyske soldater og sivile var blitt drept. Samtidig mistet landet store landomr\xc3\xa5der i \xc3\xb8st, med det resultat at 15 millioner tyskere ble fordrevet. De resterende tyske omr\xc3\xa5dene ble delt i fire allierte okkupasjonssoner. _NEWLINE_Den nye tyske grunnloven, kalt Grundgesetz ble vedtatt av Det parlamentariske r\xc3\xa5d og kunngjort 23. mai 1949. Den nye staten kalt Forbundsrepublikken Tyskland, omfattet de franske, amerikanske og britiske okkupasjonssonene, i dagligtale gjerne kalt Vest-Tyskland. Landets handlingsrom var fortsatt sterkt begrenset av okkupasjonsstatuttet, vedtatt av de allierte. Landets f\xc3\xb8rste kansler Konrad Adenauer, arbeidet for lemping av vilk\xc3\xa5rene i statuttet, og den f\xc3\xb8rste oppmykningen kom allerede med Petersbergavtalen i november 1949. I oktober samme \xc3\xa5r fulgte den sovjetiske sonen etter, og ble basisen for Den tyske demokratiske republikk (DDR, \xc3\x98st-Tyskland). Den tidligere tyske hovedstaden Berlin ble delt, mens \xc3\x98st-Berlin ble gjort til hovedstad i DDR ble Vest-Berlin liggende som en eksklave langt fra resten av Forbundsrepublikken. Ny hovedstad i vest ble Bonn. Okkupasjonsmaktene godtok ikke at Berlin fullt ut ble gjort til en del av Vest-Tyskland. Mens lover vedtatt av Forbundsdagen i Bonn automatisk ble bindende for delstatene, m\xc3\xa5tte Berlins parlament gj\xc3\xb8re egne vedtak for at disse lovene skulle bli gjeldende i Berlin. Bonn ble i Vest-Tyskland bare ansett som en provisorisk hovedstad inntil Berlin igjen kunne bli landets hovedstad. Da Forbundsforsamlingen i 1969 avholdt sitt m\xc3\xb8te i Vest-Berlin i stedet for i Bonn protesterte DDR og Sovjetunionen. Myndighetene i Bonn fors\xc3\xb8kte flere ganger p\xc3\xa5 1950-tallet \xc3\xa5 plassere f\xc3\xb8derale institusjoner i Vest-Berlin, blant annet ble Forbundsforsamlingens m\xc3\xb8te (valg av forbundspresident) avholdt i Berlin fra 1954._NEWLINE_Vest-Tyskland ble en demokratisk, vestorientert stat med sterke b\xc3\xa5nd til USA, Storbritannia og Frankrike. Landet fikk en blandings\xc3\xb8konomi, og s\xc3\xa5 sterk \xc3\xb8konomisk vekst i etterkrigstiden at denne veksten fikk et eget navn, nemlig Wirtschaftswunder. I 1955 ble okkupasjonsstatuttet opphevet og Forbundsrepublikken Tyskland gjenvant dermed det vesentlige av sin selvstendighet. Landet ble med i NATO, og i 1957 var det en av grunnleggerne av det som senere ble Den europeiske union._NEWLINE_\xc3\x98st-Tyskland ble i praksis en sovjetisk satellittstat, der sovjet-russerne gjennom Warszawapakten hadde full politisk og milit\xc3\xa6r kontroll over landet og de andre \xc3\xb8steuropeiske kommuniststatene. P\xc3\xa5 papiret var DDR en demokratisk stat, men i praksis ble alle avgj\xc3\xb8relser tatt i lukkede rom i det sosialistiske enhetspartiet. Samtidig hadde regimet gjennom det hemmelige politiet Stasi full kontroll over landets innbyggere. Et problem i DDR var \xc2\xabrepublikkflukt\xc2\xbb, alts\xc3\xa5 at velutdannede innbyggere flyktet til vest. I 1961 satte regimet opp Berlinmuren for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 problemet._NEWLINE_Forholdet mellom de to tyske statene ble noe bedret i 1970-\xc3\xa5rene gjennom Willy Brandts Ostpolitik. Utover i 1980-\xc3\xa5rene begynte problemene \xc3\xa5 t\xc3\xa5rne seg opp i \xc3\x98st-Tyskland, og da Ungarn sommeren 1989 valgte \xc3\xa5 \xc3\xa5pne grensene mot vest dro \xc3\xb8sttyskere i store mengder over grensen. Massedemonstrasjoner fulgte i flere byer i DDR, og den 9. november valgte regimet \xc3\xa5 \xc3\xa5pne grensene. Store menneskemengder begav seg over den forhatte Berlinmuren, og i l\xc3\xb8pet av kort tid kollapset DDR-regimet. Den 3. oktober 1990 ble Tyskland igjen samlet, da de \xc3\xb8sttyske omr\xc3\xa5dene ble tatt opp i Forbundsrepublikken._NEWLINE_I 1994 ble Berlin gjort til hovedstad i det forente Tyskland. De nye forbundsstatene i \xc3\xb8st slet imidlertid med store problemer etter gjenforeningen, med blant annet massearbeidsledighet, industrid\xc3\xb8d og en b\xc3\xb8lge av fremmedhat. _NEWLINE_Helmut Kohl (CDU) ble den f\xc3\xb8rste felles forbundskansleren i Tyskland. I 1998 overtok imidlertid sosialdemokraten Gerhard Schr\xc3\xb6der makten, f\xc3\xb8r h\xc3\xb8yresiden igjen tok over med Angela Merkel fra 2005. Tyskland har etter gjenforeningen ogs\xc3\xa5 begynt \xc3\xa5 spille en mer aktiv rolle i internasjonal politikk, blant annet med milit\xc3\xa6r deltagelse i Kosovokrigen og i krigen i Afghanistan._NEWLINE_Per 2019 hadde USA 35 000 soldater og 17 000 amerikanske sivilt ansatte p\xc3\xa5 sine milit\xc3\xa6rbaser i Tyskland.\n_START_SECTION_\nPolitikk og administrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nValg til det f\xc3\xb8derale parlamentet Forbundsdagen finner sted hvert fjerde \xc3\xa5r. Det parlamentariske grunnlaget for landets regjering har siden 2013 v\xc3\xa6rt en storkoalisjon som best\xc3\xa5r av partiene Christlich Demokratische Union/Christlich Soziale Union (CDU/CSU) og det sosialdemokratiske SPD. Den konservative Angela Merkel (CDU) har v\xc3\xa6rt forbundskansler (tysk: Bundeskanzlerin) siden 2005, og etablerte i 2013 sin tredje regjering (Merkel III)._NEWLINE_Landets statsoverhode er forbundspresidenten, som velges av Forbundsforsamlingen for en periode p\xc3\xa5 5 \xc3\xa5r. Den tyske presidentens rolle er hovedsakelig av ikke-politisk og seremoniell art. Det er forbundskansleren som er sjef for regjeringen, og som har den viktigste politiske posisjonen. Presidenten har makt til \xc3\xa5 oppl\xc3\xb8se parlamentet f\xc3\xb8r utl\xc3\xb8pet av valgperioden. For \xc3\xa5 felle en tysk regjering kreves det \xc2\xabkonstruktiv mistillit\xc2\xbb, det vil si at en ny kandidat m\xc3\xa5 foresl\xc3\xa5s f\xc3\xb8r regjeringen kan g\xc3\xa5 av. _NEWLINE_Bundesverfassungsgericht, forfatningsdomstolen i Karlsruhe, skal ivareta individets rettigheter etter grunnloven, den megler mellom statsorganene og mellom delstats- og forbundsniv\xc3\xa5et, den vurderer om et partis politikk er forenlig med demokratiske prinsipper og om den kontrollerer den f\xc3\xb8derale lovgivningen.\n_START_SECTION_\nAdministrativ inndeling\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland er en f\xc3\xb8derasjon av 16 delstater (\xc2\xabBundesl\xc3\xa4nder\xc2\xbb) med utstrakt selvstyre og dette inneb\xc3\xa6rer en tilsiktet maktfordeling mellom sentralmakten og delstatene. Denne maktfordelingen kommer i tillegg til maktfordelingen mellom politiske myndigheter og rettsvesen som begrenser vilk\xc3\xa5rlig maktut\xc3\xb8velse. Hver delstat fungerer som en selvstendig med den samme delingen av makten som p\xc3\xa5 f\xc3\xb8deralt niv\xc3\xa5: delstatsparlament, delstatsregjering og delstatsforfatning. Delstatsforfatningene er underlagt prinsippene i Forbundsrepublikkens grunnlov av 1949. Delstatenes parlamenter har ett kammer som velges hvert fjerde \xc3\xa5r. Delstatsregjeringen utpeker utsendinger til Forbundsr\xc3\xa5det og antallet utsender avhenger av folketall i delstaten._NEWLINE_Forbundslandene er inndelt i kommuner (\xc2\xabLandkreise\xc2\xbb) og selvstendige byer (\xc2\xabKreisfreie St\xc3\xa4dte\xc2\xbb). Enkelte delstater har amt som regional enhet mellom landkrets og kommune. Berlin og Hamburg er spesielle ved at de kun best\xc3\xa5r av \xc3\xa9n kommune (\xc2\xabStadtstaaten\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nForholdet til Norge\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske interessen og sympatien for Norge g\xc3\xa5r langt tilbake i tid, og Tyskland og de nordiske landene har alltid (med unntak av andre verdenskrig og et par kriger under Bismarck) hatt n\xc3\xa6re og tette b\xc3\xa5nd. Allerede i middelalderen var det stor handel mellom Tyskland og Norge, blant annet med det mektige Hansaforbundet. Reformasjonen spilte ogs\xc3\xa5 en viktig rolle i den tysk-norske kulturutvekslingen, da tyske salmer og religi\xc3\xb8st litteratur kom til Norge via oversettelse til dansk. Tyskere var ogs\xc3\xa5 viktige som offiserer i den dansk-norske h\xc3\xa6ren og som spesialister innenfor bergverk og byggekunst. P\xc3\xa5 1700-tallet gikk det norske fokuset noe bort fra Tyskland og i retning Storbritannia p\xc3\xa5 grunn av felles sj\xc3\xb8fartsinteresser, men fra andre halvdel av 1800-tallet fikk igjen Tyskland stor prestisje etter den tyske samlingen. B\xc3\xa5de den voksende arbeiderklassen og den borgerlige siden s\xc3\xa5 til Tyskland for inspirasjon, og mot slutten av \xc3\xa5rhundret var spesielt akademiske milj\xc3\xb8er i Norge sv\xc3\xa6rt rettet mot Tyskland._NEWLINE_Norske forfattere og komponister som Ibsen, Bj\xc3\xb8rnson, Kielland, Garborg og Grieg fikk alle et stort publikum i Tyskland ved inngangen til 1900-tallet. Den tyske kulturen var samtidig sv\xc3\xa6rt rettet mot Tyskland, og den norske utenriksministeren J\xc3\xb8rgen L\xc3\xb8vland skrev i 1906 at \xc2\xabv\xc3\xa5re jurister, filosofer, teologer og teknikere er nesten alle tysk oppdragne. [\xe2\x80\xa6] Den tyske innflytelse er videre forgrenet og dypere i v\xc3\xa5rt land enn noen annen\xc2\xbb. Den norske h\xc3\xb8yere skolen la samtidig stor vekt p\xc3\xa5 undervisning i det tyske spr\xc3\xa5ket. F\xc3\xb8rste verdenskrig f\xc3\xb8rte Norge mer i retning av Storbritannia, men p\xc3\xa5 1930-tallet ble Tyskland igjen forbildet for mange norske reaksjon\xc3\xa6re. Andre verdenskrig ble likevel et definitivt vendepunkt for Norges utenrikspolitiske og kulturelle tilknytning, og etter 1945 overtok engelsk som det ledende fremmedspr\xc3\xa5ket i skolen._NEWLINE_Etter krigen deltok Norge i den allierte okkupasjonen av Tyskland med Tysklandsbrigaden, og det var ikke f\xc3\xb8r 12. januar 1952 at Kong Haakon erkl\xc3\xa6rte at krigstilstanden mellom Norge og Tyskland var opphevet. \xc3\x85ret f\xc3\xb8r hadde Norge opprettet diplomatiske forbindelser med Vest-Tyskland. P\xc3\xa5 denne tiden var imidlertid holdningene til Tyskland fortsatt sv\xc3\xa6rt lunkne i Norge, og under OL i Oslo i 1952 var det uaktuelt for de norske arrang\xc3\xb8rene \xc3\xa5 spille Deutschlandlied for de tyske medaljevinnerne. I 1957 demonstrerte 1500 personer mot den tyske NATO-generalen Hans Speidel under et bes\xc3\xb8k i Oslo, og i mange bedrifter ble det gjennomf\xc3\xb8rt 15 minutters politisk streik. Statsminister Einar Gerhardsen hadde sitt f\xc3\xb8rste offisielle bes\xc3\xb8k i Tyskland i 1965, og med Willy Brandts bes\xc3\xb8k i Norge i 1970 ble det tysk-norske forholdet endelig normalisert. Senere har Forbundsrepublikken og Norge v\xc3\xa6rt viktige samarbeidspartnere, noe som blant annet kom til uttrykk i at Kong Harald og Dronning Sonja la sitt f\xc3\xb8rste offisielle utenlandsbes\xc3\xb8k utenfor Norden til Tyskland._NEWLINE_Tyskland er en av Norges viktigste handelspartnere, og samhandelen mellom Norge og Tyskland var i 2006 p\xc3\xa5 omtrent 150 milliarder norske kroner. Norge eksporterte det \xc3\xa5ret varer og tjenester til Tyskland for 94 milliarder kroner, mens importen til samme tid var p\xc3\xa5 55 milliarder kroner. Olje og gass utgj\xc3\xb8r 69\xc2\xa0% av den totale norske eksporten til Tyskland, mens Norge i hovedsak importerer kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y, maskiner og utstyr, metaller og kjemiske produkter fra Tyskland._NEWLINE_Tyskland var et av de f\xc3\xb8rste landene som opprettet diplomatiske forbindelser med Norge etter unionsoppl\xc3\xb8sningen i 1905, og hadde opprinnelig ambassade i Drammensveien 74 i bygningen som n\xc3\xa5 huser Russlands ambassade. Den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende tyske ambassaden ligger i Oscars gate 45. Den norske ambassaden i Berlin holder hus i et felles anlegg sammen med de andre nordiske ambassadene. De to lands konsulatavdelinger befinner seg p\xc3\xa5 de samme adresser som ambassadene.\n_START_SECTION_\nSamferdsel\n_START_PARAGRAPH_\nDet store folketallet og den h\xc3\xb8ye befolkningstettheten stiller store krav til samferdselen, b\xc3\xa5de organiseringen av de store trafikkmengdene og hensyn til helse og milj\xc3\xb8. Periodevis har Tyskland v\xc3\xa6rt pionerer innen deler av samferdselssektoren.\n_START_SECTION_\nJernbaner\n_START_PARAGRAPH_\nTysklands jernbaner (inkl. S-baner, men ikke tunnelbaner) utf\xc3\xb8rer \xc3\xa5rlig et transportarbeid p\xc3\xa5 ca. 75 milliarder passasjerkilometer, dvs. at hver tysker gjennomsnittlig kj\xc3\xb8rer ca. 900 km \xc3\xa5rlig med tog. Markedsandelen var 7,7\xc2\xa0% i 2006. Det er i overkant av gjennomsnittet i Vest-Europa, men lavere enn i blant annet Sveits, Frankrike, Danmark og Sverige._NEWLINE_Lokaltrafikken med tog (S-baner, av tysk S-Bahn, Stadtschnellbahn) er stort sett godt utbygd rundt de st\xc3\xb8rste byene. Dette gjelder s\xc3\xa6rlig forbindelsene til og fra sentrum, mens tverrforbindelser ofte mangler selv i de st\xc3\xb8rste byene. S-togene fungerer i praksis mest som pendlertog og utgj\xc3\xb8r en viktig del av det tyskerne kaller \xc3\x96ffentlich Personennahverkehr (\xc3\x96PNV), dvs. kollektiv n\xc3\xa6rtrafikk._NEWLINE_Tidlig p\xc3\xa5 1900-tallet var tyskerne pionerer innen datidens h\xc3\xb8yhastighetstog, b\xc3\xa5de med verdensrekorder for fors\xc3\xb8kstog og raske tog i vanlig trafikk (for eksempel Fliegender Hamburger). Slik er det ikke i dag, hvor blant annet Frankrike, Japan og Kina ligger foran i sporet. Disse landene har lange h\xc3\xb8yhastighetsbaner med hastigheter p\xc3\xa5 300-350 km/t, mens de tilsvarende i Tyskland forel\xc3\xb8pig er korte og f\xc3\xa5tallige. Tysklands jernbanene ble fors\xc3\xb8mt i nazitiden (1933\xe2\x80\x9345) og i \xc3\xb8st ogs\xc3\xa5 i DDR-tiden (1945\xe2\x80\x9390) \xe2\x80\x93 i tillegg til at de viktigste trafikkstr\xc3\xb8mmene i Vest-Tyskland etter delingen i 1945 ble omstilt fra \xc3\xb8st\xe2\x80\x93vest (for eksempel Hamburg\xe2\x80\x93Berlin) til nord\xe2\x80\x93s\xc3\xb8r; etter Tyskland samling fikk s\xc3\xa5 igjen \xc3\xb8st\xe2\x80\x93vest-forbindelse stor betydning. Mye av jernbaneinvesteringene m\xc3\xa5tte derfor brukes p\xc3\xa5 gjenoppbygging og elektrifisering; for eksempel tok det over 60 \xc3\xa5r \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kj\xc3\xb8retiden Hamburg\xe2\x80\x93Berlin under det Fliegender Hamburger presterte tidlig i 1930-\xc3\xa5rene._NEWLINE_Siemens' h\xc3\xb8yhastighetstog ICE 3 er mye brukt p\xc3\xa5 tyske hovedlinjer og internasjonale forbindelser, i tillegg til at varianter av dette toget brukes blant annet i Spania, Russland og Kina.\n_START_SECTION_\nSporveier og tunnelbaner\n_START_PARAGRAPH_\nI ti\xc3\xa5rene etter 1945 beholdt tyske byer (b\xc3\xa5de i \xc3\x98st- og Vest-) sporveissystemene i st\xc3\xb8rre grad enn i for eksempel Frankrike og Storbritannia. Det var tyskerne som i 1970-\xc3\xa5rene lanserte den forbedrede trikk, den moderne bybane (ordet \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99bybane\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 er et l\xc3\xa5n fra tysk \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Stadtbahn\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99). Tyskerne har ogs\xc3\xa5 eksportert bybanevogner, bybaneteknologi og \xe2\x80\x93ideologi. De eldre leddtrikkene i Oslo (SL-79) er s\xc3\xa5ledes produsert av Siemens/D\xc3\xbcwag, likes\xc3\xa5 trikkene i for eksempel San Diego. Ogs\xc3\xa5 Tram-Train-konseptet, dvs. trikker som har flere str\xc3\xb8msystemer s\xc3\xa5 de ogs\xc3\xa5 kan g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ordin\xc3\xa6re jernbaner, stammer fra Tyskland og finnes blant annet i Karlsruhe og Kassel. Det var ogs\xc3\xa5 tyskerne som gjenopptok utviklingen av lavgulv (tysk Niederflur) i 1980-\xc3\xa5rene (jf. universell utforming)._NEWLINE_Tunnelbaner (tysk U-Bahn) finnes bare i de st\xc3\xb8rste byene, da de er temmelig kostbare \xc3\xa5 bygge; de har til gjengjeld h\xc3\xb8y kapasitet. De har gjerne kortere stasjonsavstander og lavere fart enn S-banene, og de g\xc3\xa5r i mindre grad ut i forstedene slik at S-baner og tunnelbaner utfyller hverandre. Berlin og M\xc3\xbcnchen har de mest trafikkerte S-bane og tunnelbanesystemene.\n_START_SECTION_\nBusser\n_START_PARAGRAPH_\nBussen er et viktig transportmiddel i alle europeiske land, og Tyskland er intet unntak. Medlemmene av Verband Deutsche Verkehrsunternehmen (VDV), som st\xc3\xa5r for 95\xc2\xa0% av landets kollektive n\xc3\xa6rtrafikk, transporterer p\xc3\xa5 en vanlig arbeidsdag 28 mill. passasjerer i busser og 9,8 mill. i skinneg\xc3\xa5ende transportmidler; i 2009 disponerte selskapene 37 000 busser, 7300 sporvogner og T-banevogner, og 19 000 jernbanevogner._NEWLINE_Karl Benz fremstilte den f\xc3\xb8rste (motor)bussen i 1895, og hans selskap gikk senere inn i det som etter ytterligere oppkj\xc3\xb8p og fusjoner er blitt til MAN SE. En annen betydelig bussprodusent er Daimler AG. I bytrafikken brukes busser s\xc3\xa6rlig til de mindre trafikkstr\xc3\xb8mmene, for eksempel i de mindre byene, og tverrforbindelser mellom S-banelinjene i st\xc3\xb8rre byer. I tillegg er mange av jernbanens sidelinjer erstattet med busser. Bussene brukes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en del lengre strekninger._NEWLINE_De fleste bussene er dieseldrevne, men noen f\xc3\xa5 byer har ogs\xc3\xa5 trolleybusser, batteridrevne busser og/eller gassdrevne busser.\n_START_SECTION_\nBiltrafikk\n_START_PARAGRAPH_\nMer enn andre europeiske land omtales Tyskland som \xc2\xabbillandet\xc2\xbb. Biltettheten i Tyskland er da ogs\xc3\xa5 h\xc3\xb8y (556 biler pr. 1000 innbyggere i 2006, 450 i Norge), noe som sammen med den store befolkningstettheten gj\xc3\xb8r trafikkavviklingen ytterst krevende. Tyskland var tidlig ute med \xc3\xa5 produsere biler, og folk som Gottlieb Daimler, Karl Benz og Rudolf Diesel h\xc3\xb8rer med blant bilismens pionerer. Tyskland begynte ogs\xc3\xa5 tidlig \xc3\xa5 produsere motorveier. Den f\xc3\xb8rste parsellen ble \xc3\xa5pnet av Konrad Adenauer i 1932 (ogs\xc3\xa5 oppgitt til 1929), men Adolf Hitler var den f\xc3\xb8rste som (i 1933\xe2\x80\x931941) lot bygge motorveier i stor stil, nemlig 2128 km. I 1992 var en oppe i nesten 11 000 km motorvei, men deretter har utbyggingen pga. voksende milj\xc3\xb8interesseg\xc3\xa5tt langsommere, til 12 532 km i 2007. Det var ogs\xc3\xa5 Hitler som grunnla Volkswagenwerke og byen Wolfsburg. Da byen ble grunnlagt, understreket arbeidsminister Robert Ley at byen skulle oppkalles etter ham._NEWLINE_Tyskland er blant de f\xc3\xa5 europeiske land som fortsatt har motorveier uten fartsgrenser. Dette gjelder ca. 2/3 av motorveinettet (ogs\xc3\xa5 oppgitt til 53\xc2\xa0%), som i stedet har en anbefalt fartsgrense (vanligvis 130 km/t), og enkelte har fartsgrenser under visse forhold som v\xc3\xa5t veibane. Milj\xc3\xb8vernere og andre har g\xc3\xa5tt inn for fartsgrenser. 120 km/t p\xc3\xa5 motorveiene er beregnet \xc3\xa5 redusere biltrafikkens CO2-utslipp med 9\xe2\x80\x9330\xc2\xa0%. En slik fartsgrense vil ogs\xc3\xa5 gi mindre lokale luftforurensninger, og betydelig mindre st\xc3\xb8y (n\xc3\xa5r hastigheten \xc3\xb8ker fra for eksempel 100 til 200, firedobles bilst\xc3\xb8yen). Men dette oppfattes som politisk ukorrekt (PUK) i Tyskland, hvor fri fart-lobbyen er meget sterk. Et utvalg i regi av regjeringen beregnet i 2005 dessuten at det ikke skjedde flere ulykker p\xc3\xa5 motorveiene uten fartsgrenser enn p\xc3\xa5 motorveier med fartsgrenser. Det kan skyldes blant annet at fartsgrensen for tunge kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y og kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y med tilhenger er 80 km/t, at det i rettssaker og forsikringsoppgj\xc3\xb8r etter ulykker regnes som skjerpende om en har overskredet den anbefalte fartsgrensen \xe2\x80\x93 og at stadige bilk\xc3\xb8er reduserer hastighetene. For \xc3\xb8vrig er de generelle fartsgrensene henholdsvis 100 km/t og 50 km/t p\xc3\xa5 landeveier og i byer._NEWLINE_I 2006 omkom 5094 mennesker i trafikken, mot 11 300 i 1991. Nedgangen i denne perioden, da det ble \xc3\xa5pnet f\xc3\xa5 nye motorveier, var sterkere enn i de fleste vesteuropeiske land, og i forhold til folketallet hadde Tyskland i 2006 f\xc3\xa6rre trafikkdrepte enn gjennomsnittet i EU._NEWLINE_Enkelte byer, for eksempel M\xc3\xbcnchen og Berlin, har innf\xc3\xb8rt lavutslippssoner, hvor bare biler med lave eller ingen utslipp slipper inn. Freiburgs bydel Vauban er tiln\xc3\xa6rmet bilfri.\n_START_SECTION_\nSkipsfart og vannveier\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland har en betydelig kystlinje, selv om \xc3\xb8stersj\xc3\xb8kysten ble forkortet etter nederlagene i verdenskrigene. Alle tyske storbyer unntatt M\xc3\xbcnchen ligger ved sj\xc3\xb8en eller ved seilbare elver. Hamburg ligger ca. 100 km fra sj\xc3\xb8en, men er like fullt Europas st\xc3\xb8rste havn etter Rotterdam. Containerhavnen kan h\xc3\xa5ndtere mer enn 25\xc2\xa0000 TEU'er pr. d\xc3\xb8gn, og havnen h\xc3\xa5ndterer 36 mill. tonn gods pr. \xc3\xa5r og er verdens st\xc3\xb8rste importhavn for blant annet kaffe._NEWLINE_Vannveiene spiller en viktig rolle for godstransporten \xe2\x80\x93 unntatt i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st, hvor vassdragene egner seg bedre til vannkraftproduksjon enn til transport. Rhinen er seilbar for mindre skip gjennom hele Tyskland til Basel. Donau har offentlig skipstrafikk med st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8yer opp til Kelheim (like ovenfor Regensburg). Fra Kelheim g\xc3\xa5r Main-Donau-kanalen via Main til Rhinen, s\xc3\xa5 kanalen muliggj\xc3\xb8r en gjennomg\xc3\xa5ende vannvei fra Nordsj\xc3\xb8en til Svartehavet (og, via Kalatsj-na-Donu\xe2\x80\x93Volgograd-kanalen, til Kaspihavet). Sv\xc3\xa6rt viktig er Kielkanalen, som forbinder Nordsj\xc3\xb8en og \xc3\x98stersj\xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nSykkeltrafikk\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland har et til dels godt utbygd sykkelveinett, ogs\xc3\xa5 i storbyene, hvorav for eksempel M\xc3\xbcnchen har 1200 km sykkelveier. I delstaten Nordrhein-Westfalen alene ble det i 2000-2004 bygget 801 km sykkelveier, og i 2005-2009 ytterligere 944 km sykkelveier. Sykkelandelene i for eksempel M\xc3\xbcnster og Freiburg, m\xc3\xa5lt i antall reiser, er henholdsvis 35\xc2\xa0% og 26\xc2\xa0% (sammenlignet med 9\xc2\xa0% i Trondheim, 6\xc2\xa0% i Stavanger og 3\xc2\xa0% i Bergen)._NEWLINE_Det finnes ogs\xc3\xa5 et stort nett av langdistansesykkelveier (Radfernwege) mellom ulike landsdeler og disse er stort sett godt skiltet med spesielle sykkelskilt.\n_START_SECTION_\nKalender og helligdager\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske nasjonaldagen kalles Tag der Deutschen Einheit, og feires den 3. oktober til minne om den tyske gjenforeningen p\xc3\xa5 denne datoen i 1990._NEWLINE_Med unntak av nasjonaldagen bestemmes alle andre helligdager p\xc3\xa5 delstatsniv\xc3\xa5. Ni andre helligdager feires i alle 16 delstater. Disse er langfredag, f\xc3\xb8rste og andre p\xc3\xa5skedag, 1. mai, Kristi himmelfartsdag, f\xc3\xb8rste og andre pinsedag, og f\xc3\xb8rste og andre juledag._NEWLINE_De andre tyske helligdagene avgj\xc3\xb8res i hovedsak av delstatenes tradisjonelle, religi\xc3\xb8se tilknytning. For eksempel feires reformasjonsdagen (31. oktober) i de protestantiske delstatene i nord, mens allehelgensdag (1. november) er helligdag i det katolske S\xc3\xb8r-Tyskland.\n_START_SECTION_\nUtdanning\n_START_PARAGRAPH_\nSkoleplikten i Tyskland begynner det \xc3\xa5ret barnet fyller seks \xc3\xa5r, og varer fra ni til tolv \xc3\xa5r. De f\xc3\xb8rste fire eller seks \xc3\xa5rene (avhengig av delstaten) g\xc3\xa5r eleven i grunnskolen (tysk: Grundschule). Dette niv\xc3\xa5et kalles Primarstufe. Etter grunnskolen er det tre hovedl\xc3\xb8p eleven kan ta: Hauptschule, Realschule og Gymnasium. Hauptschule er et yrkesfaglig l\xc3\xb8p, ofte i kombinasjon med praksis i en bedrift. Gymnasium er et teoretisk l\xc3\xb8p der man ved fullf\xc3\xb8rt Abitur kan s\xc3\xb8ke opptak ved universiteter. Realschule er et sted i mellom Hauptschule og Gymnasium, og brukes ofte som utgangspunkt for en teknisk utdannelse._NEWLINE_Tyskland har en rekke universiteter som har v\xc3\xa6rt i drift siden middelalderen. Eldst er Ruprecht-Karls-Universit\xc3\xa4t Heidelberg, grunnlagt i 1386. Det mest innflytelsesrike tyske universitetet har kanskje v\xc3\xa6rt Humboldt-Universit\xc3\xa4t zu Berlin, som er opphavet til Den humboldtske universitetsmodellen._NEWLINE_Tilsammen hadde Tyskland i studie\xc3\xa5ret 2008/09 394 offentlig godkjente universiteter og h\xc3\xb8yskoler. Av disse hadde 104 status som universiteter, 6 var l\xc3\xa6rerh\xc3\xb8yskoler, 14 teologiske h\xc3\xb8yskoler, 51 kunsth\xc3\xb8yskoler, 189 fagh\xc3\xb8yskoler og 30 s\xc3\xa5kalte fagh\xc3\xb8yskoler for offentlig forvaltning.\n_START_SECTION_\nMassemedia\n_START_PARAGRAPH_\nMediene i Vest-Tyskland utviklet seg etter den andre verdenskrigen i et tosporet system, best\xc3\xa5ende av en privatfinansiert presse og en lisensfinansiert allmennkringkasting. Da konsesjonslovene for pressen ble opphevet i 1949, ble det etablert et stort antall aviser. Antallet er siden (per 2008) omtrent halvert til 135 aviser med fullskala dagsaviser. Inkludert spesialredaksjonene utkommer daglig 354 forskjellige aviser i landet. Disse n\xc3\xa5r omtrent 75\xc2\xa0% av befolkningen. Etter Tysklands gjenforening ble kampen om avismarkedet i det tidligere DDR, i det vesentlige vunnet av vesttyske forleggere._NEWLINE_Antallet nasjonale aviser er relativt lite, og omfatter Bild, S\xc3\xbcddeutsche Zeitung, Frankfurter Allgemeine Zeitung, Die Welt, Frankfurter Rundschau og die tageszeitung. Det er imidlertid et sterkt marked for lokale og regionale aviser. I 2008 var det totale daglige opplagstallet for tyske aviser p\xc3\xa5 20,2 millioner, hvorav 14,3 millioner var abonnementsaviser. Nyhetsmagasiner som kommer ukentlig er Der Spiegel, Stern og FOCUS._NEWLINE_Det tyske radio- og TV-markedet best\xc3\xa5r av en blanding av allmennkringkasting og private kanaler. Allmennkringkastingen organiseres p\xc3\xa5 delstatsniv\xc3\xa5, og finansieres av lisensavgifter. De tyske allmennkringkasterne er sammensluttet i ARD, og best\xc3\xa5r av Westdeutscher Rundfunk, Bayerischer Rundfunk, S\xc3\xbcdwestrundfunk, Mitteldeutscher Rundfunk, Norddeutscher Rundfunk, Rundfunk Berlin-Brandenburg, Hessischer Rundfunk, Saarl\xc3\xa4ndischer Rundfunk og Radio Bremen. Disse organiserer ogs\xc3\xa5 den landsomfattende kanalen Das Erste. En annen landsdekkende kanal er ZDF. Deutsche Welle kringkaster ogs\xc3\xa5 radio og fjernsyn, prim\xc3\xa6rt rettet mot et internasjonalt, tyskspr\xc3\xa5klig publikum._NEWLINE_I mer enn halvparten av landkretsene og de kretsfrie byene utkommer kun en avis med lokalt stoff._NEWLINE_Bundespressekonferenz er de politiske journalistenes egen institusjon. BPK arrangerer pressekonferansene i eget hus med regelmessig deltakelse fra regjeringen og andre institusjoner, som gjester. Den normale ordning i resten av verden er at journalistene m\xc3\xb8ter hos intervjuobjektene eller deres institusjoner. BPK ble etablert i 1949 for \xc3\xa5 sikre demokrati og \xc3\xa5penhet, for \xc3\xb8vrig etter m\xc3\xb8nster fra en tilsvarende institusjon under Weimarrepublikken.\n_START_SECTION_\nMusikk, dans og drama\n_START_PARAGRAPH_\nKjente tyskere komponister omfatter blant annet Johann Sebastian Bach, Georg Philipp Telemann, Johann Pachelbel, Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel, Johannes Brahms, Richard Wagner, Robert Schumann og Ludwig van Beethoven._NEWLINE_I mellomkrigstiden ble kabareten den f\xc3\xb8rste tyske formen for popul\xc3\xa6rmusikk, blant annet med sangerinner som Marlene Dietrich og Margo Lion. I etterkrigstiden har mye av den tyske rock- og popmusikken v\xc3\xa6rt engelskspr\xc3\xa5klig (slik som Scorpions), men tyskspr\xc3\xa5klige band som Rammstein, Die Toten Hosen og Tokio Hotel har ogs\xc3\xa5 opplevd internasjonal suksess. Neue Deutsche Welle er en annen sjanger som har satt sitt preg p\xc3\xa5 det tyske musikklivet, med artister som Nena og Kraftwerk. Sjangeren Schlager er ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6r blant mange tyskere._NEWLINE_Berlin er en av Europas kulturelle hovedsteder. Her finnes prestisjetunge tradisjonsrike institusjoner som Deutsche Staatsoper, Komische Oper Berlin og Akademie f\xc3\xbcr alte Musik Berlin. Flere tyske byer har ballettensembler og symfoniorkestre av h\xc3\xb8y internasjonal klasse, disse omfatter blant annet Bayerisches Staatsballett, Staatsballett Berlin, Berliner Philharmoniker, Hamburger Symphoniker, Dresdner Philharmonie og Bamberger Symphoniker._NEWLINE_Tysklands mest kjente dramatiker er Bertolt Brecht, og den tyske teatermannen Claus Peymann omtalte Brecht som \xc2\xabden eneste tyske dramatiker med virkelig verdensomspennende ber\xc3\xb8mmelse\xc2\xbb. Andre tyske dramatikere er  Jakob Michael Reinhold Lenz og Friedrich Maximilian von Klinger (fra Sturm und Drang-perioden) og Ernst Toller, Georg Kaiser, Ernst Barlach, Frank Wedekind og nobelprisvinneren Gerhart Hauptmann. Blant de tyske kjente teatrene er Deutsches Theater Berlin, Deutsches Schauspielhaus, M\xc3\xbcnchner Kammerspiele og Schaub\xc3\xbchne am Lehniner Platz.\n_START_SECTION_\nLitteratur og skriftkultur\n_START_PARAGRAPH_\nKjente tyske diktere og forfattere omfatter Johann Wolfgang von Goethe, Friedrich Schiller, Theodor Storm, Heinrich Heine, Theodor Fontane, Hermann Hesse, Thomas Mann, Wolfram von Eschenbach og G\xc3\xbcnter Grass._NEWLINE_Blant tyske filosofer finnes Karl Marx, Immanuel Kant, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Nietzsche og Johann Gottlieb Fichte.\n_START_SECTION_\nBilledkunst, byggekunst og museer\n_START_PARAGRAPH_\nBlant de tyske malerne kan nevnes Lucas Cranach den eldre, Albrecht D\xc3\xbcrer, Caspar David Friedrich, Philipp Otto Runge og Franz Marc.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske filmindustrien kom i gang allerede p\xc3\xa5 1920-tallet med stilarten tysk ekspresjonisme, der blant annet Fritz Lang laget filmhistoriske milep\xc3\xa6ler som Metropolis, Dr. Mabuses testament og M. I Hitler-Tyskland var Leni Riefenstahl stor, blant annet med propagandafilmen Viljens triumf. I etterkrigstiden har regiss\xc3\xb8rer som Volker Schl\xc3\xb6ndorff (Blikktrommen m.fl.) og Rainer Werner Fassbinder (Berlin Alexanderplatz, Lili Marleen, Lola) bidratt til filmstilen \xc2\xabNy tysk film\xc2\xbb. En annen kjent tysk regiss\xc3\xb8r er Wolfgang Petersen, som fikk sitt store gjennombrudd med Das Boot i 1981 og siden har st\xc3\xa5tt bak flere Hollywood-storfilmer som blant annet Troy._NEWLINE_Berlinalen, en av verdens viktigste filmfestivaler, finner \xc3\xa5rlig sted i Berlin. Her deles den prestisjefylte Gullbj\xc3\xb8rnen ut."