b'\n_START_ARTICLE_\nVannt\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Randersvej\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEtter en periode fra 1900-1904 nesten uten befolkningsvekst i \xc3\x85rhusomr\xc3\xa5det inntr\xc3\xa5dte det i \xc3\xa5rene 1904-1907 en oppgangsperiode med stigende innbyggertall. I denne perioden ble jordene fra g\xc3\xa5rden Katrinebjerg i det nordlige \xc3\x85rhus bebygget. I omr\xc3\xa5det ble beboerne og grunneierne p\xc3\xa5 Christiansbjerg bare forsynt med br\xc3\xb8nnvann, som if\xc3\xb8lge en unders\xc3\xb8kelse fra 1901 var helsefarlig. Det var heller ikke vann nok til \xc3\xa5 dekke behovet, noe som resulterte i at folk stjal vann fra br\xc3\xb8nnene til hverandre. I begynnelsen av 1900-tallet mottok derfor kommunen flere s\xc3\xb8knader om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 tilf\xc3\xb8rt vann fra \xc3\x85rhus Vandv\xc3\xa6rk. S\xc3\xb8knadene fikk imidlertid ikke h\xc3\xb8yeste prioritet ettersom det kun var sm\xc3\xa5folk som bebodde omr\xc3\xa5det og ressursene ble benyttet andre steder._NEWLINE_Etter en grundig behandling ble byr\xc3\xa5det allikevel enige om at man skyldte beboerne i b\xc3\xa5de Christiansbjerg- og Katrinebjerg-omr\xc3\xa5dene \xc3\xa5 forsyne dem med friskt vann. Da begge disse omr\xc3\xa5dene l\xc3\xa5 for h\xc3\xb8yt til at det kunne skje med  dav\xc3\xa6rende vanntrykk, besluttet byr\xc3\xa5det i juni 1905 \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re et vannt\xc3\xa5rn med tilh\xc3\xb8rende pumpehus p\xc3\xa5 en kommunal tomt ved H\xc3\xb8jvang p\xc3\xa5 koten 81,2 m. Vannt\xc3\xa5rnet skulle levere vann til den s\xc3\xa5kalte trykksone III \xe2\x80\x93 et omr\xc3\xa5de i det nordlige \xc3\x85rhus omtrent nord for Ringgaden. Oppf\xc3\xb8ringen startet p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten i 1906. Det ferdige resultatet var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forbedre hygienen i omr\xc3\xa5det og var startskuddet til Christiansbjergs forvandling fra et d\xc3\xa5rlig ansett omr\xc3\xa5de til en akseptert bydel som kunne forsyne seg selv uten \xc3\xa5 v\xc3\xa6re avhengig av de \xc2\xabfinere\xc2\xbb bydelene._NEWLINE_I sine f\xc3\xb8rste knappe f\xc3\xb8rti \xc3\xa5r motsto vannt\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5virkningen fra v\xc3\xa6ret og hadde krevd f\xc3\xa5 reparasjoner. I 1945-46 ble det imidlertid n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 foreta en st\xc3\xb8rre reparasjon av murverket som var blitt \xc3\xb8delagt og av sementdekket p\xc3\xa5 \xc3\xb8verste avsats, som hadde sl\xc3\xa5tt revner ved frostsprengninger. I slutten av 1947 ble dessuten tanken reparert og malt noe som innebar en ekstraordin\xc3\xa6r rensing av den.\n_START_SECTION_\nNyere tid\n_START_PARAGRAPH_\nI 1980 ble driften av vannt\xc3\xa5rnet innstilt, da t\xc3\xa5rnet etter kommunesammensl\xc3\xa5ingen i 1970 var blitt overfl\xc3\xb8dig, og \xc3\x85rhus kommune overdro i 1989t\xc3\xa5rnet vederlagsfritt til den selveiende institusjonen Fonden Vandt\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Randersvej._NEWLINE_Fondet opprettet prosjektet \xc2\xabUnge i Vandt\xc3\xa5rnet\xc2\xbb, som fokuserte p\xc3\xa5 integrering og aktivitet spesielt av unge med annen etnisk bakgrunn enn dansk og fikk st\xc3\xb8tte fra Integrationsministeriet til det. Prosjektet hadde en rekke pedagoger knyttet til seg og hadde som m\xc3\xa5l \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 integrasjon og aktivering gjennom fysisk arbeid og stabile rammer. Ettersom vannt\xc3\xa5rnet hadde bruk for b\xc3\xa5de istandsetting og ombygging var det velegnet som prosjektets vesentligste aktivitet. Det var ogs\xc3\xa5 andre aktiviteter i prosjektet, blant annet et samarbeide i et kappseilasskip. _NEWLINE_Det viktigste i forbindelse med reparasjonene og ombyggingen var \xc3\xa5 fjerne vannbeholderen og \xc3\xa5 innrede etasjer i t\xc3\xa5rnet slik at det ble \xc3\xa5pnet for flere bruksmuligheter. Man kom i gang i begynnelsen av 1990-\xc3\xa5rene og arbeidet ble dels foretatt av profesjonelle h\xc3\xa5ndverkere og dels av prosjektets unge. Ombyggingen av t\xc3\xa5rnet overskred den opprinnelige tidsplanen og sto ferdig i midten av 1990-\xc3\xa5rene. Da fremsto t\xc3\xa5rnet som en rund etasjebygning med kj\xc3\xb8kken, toaletter, festsal o.a._NEWLINE_Da fondet ble lagt ned v\xc3\xa5ren 2005, overtok kommunen vannt\xc3\xa5rnet igjen. Kommunen bestemte seg for \xc3\xa5 selge det da man ikke fant et passende form\xc3\xa5l \xc3\xa5 bruke det til. T\xc3\xa5rnet ble imidlertid leid ut i en periode til \xc3\x85rhus Akademi, som kj\xc3\xb8pte det i 2009.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nBygningen er tegnet av arkitekt Charles Wissing og er 38 meter h\xc3\xb8y. Den har en h\xc3\xb8y sokkel av granittkvadre og selve t\xc3\xa5rnet er bygget i r\xc3\xb8d teglsten. Fra begynnelsen av var det uenighet om hvorvidt man skulle spare p\xc3\xa5 ressursene til materialer og velge armert betong fremfor mursten, som var noe dyrere. Det ble allikevel avgj\xc3\xb8rende at en murstensbygning ans\xc3\xa5s for vakrere, og at det kun var f\xc3\xa5 og ikke s\xc3\xa5 gode erfaringer med tettheten og holdbarheten av betongkonstruksjoner. Dertil kom det at man ikke kunne f\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndverkere fra byen til \xc3\xa5 bygge i det nye materialet._NEWLINE_Taket er kjegleformet og dekket av kobber med en loftsfl\xc3\xb8y og en lanterne p\xc3\xa5 toppen. Ogs\xc3\xa5 her var det kontroverser om materialevalget f\xc3\xb8r oppf\xc3\xb8ringen. Kobbertaket ble til slutt foretrukket fremfor det billigere sinktaket p\xc3\xa5 grunn av holdbarheten._NEWLINE_En trapp med tre trinn i sement f\xc3\xb8rer opp til inngangsd\xc3\xb8ren, som vender mot nord\xc3\xb8st. I den nedre delen av t\xc3\xa5rnet er det p\xc3\xa5 begge sider av inngangsd\xc3\xb8ren 2 vinduer med gitre for. Gitrene er i metall og utformet som t\xc3\xa5rnet. I den nedre delen finnes det dessuten 6 rektangul\xc3\xa6re vinduer uten gitre for. I t\xc3\xa5rnets midterste del er vinduene buede i toppen. Over inngangsd\xc3\xb8ren finnes et relieff av \xc3\xa5rstallet for oppf\xc3\xb8ringen og et av \xc3\x85rhus byv\xc3\xa5pen._NEWLINE_Vannbeholderen kunne inneholde 200 kubikkmeter vann og var av jern. Ved vannbeholderen fantes det et kontrollpanel hvor man kunne avlese vannstanden. _NEWLINE_Interi\xc3\xb8ret i t\xc3\xa5rnet har endret seg mye fra dengang det ble brukt som vannt\xc3\xa5rn og til i dag. Det mest bemerkelsesverdige ved det forrige interi\xc3\xb8ret var galleriet p\xc3\xa5 \xc3\xb8verste etasje rundt vannbeholderen. Herfra kunne man utbedre eventuelle skader p\xc3\xa5 beholderen og hadde dessuten utsikt over hele byen. T\xc3\xa5rnet har fire etasjer, som tidligere var bygget opp av plankeverk, men som ble st\xc3\xb8pt i forbindelse med renoveringen i starten av 1990-\xc3\xa5rene samtidig med at den innvendige trappen ble murt.\n_START_SECTION_\nOmgivelser\n_START_PARAGRAPH_\nVannt\xc3\xa5rnet st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 et av de h\xc3\xb8yeste omr\xc3\xa5dene i \xc3\x85rhus ved krysset mellom Randersvej og Hasle Ringvej. I t\xc3\xa5rnets f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r sto det isolert med \xc3\xa5pne jorder rundt seg, hvor man holdt alt fra gjess til griser._NEWLINE_T\xc3\xa5rnet st\xc3\xa5r n\xc3\xa5 som det eneste i omr\xc3\xa5det i gammel stil ved siden av moderne bygninger som benyttes av \xc3\x85rhus Akademi. Stedets stil er allikevel fors\xc3\xb8kt bevart blant annet i den broleggingen som f\xc3\xb8rer opp mot grusplassen.\n_START_SECTION_\nPumpen\n_START_PARAGRAPH_\nI begynnelsen ble vannet pumpet opp til t\xc3\xa5rnet fra vannverkets pumpestasjon bak Ceres-bryggeriet, men i 1940 ble det opprettet en pumpestasjon ved Vestre Ringgade og fra den 10. desember ble vannet pumpet opp herfra. Vannet ble heretter pumpet opp i vannbeholderen av en dieseldrevet pumpe p\xc3\xa5 10 HK som var plassert i pumpehuset ved vannt\xc3\xa5rnet.\n_START_SECTION_\nKulturelle tiltak\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r f\xc3\xb8rste verdenskrig var omr\xc3\xa5det ved t\xc3\xa5rnet samlingssted for ungdommen i byen, hvor det blant annet ble underholdt med sang._NEWLINE_Etter at det ble tatt ut av bruk som vannt\xc3\xa5rn, har t\xc3\xa5rnet v\xc3\xa6rt benyttet til forskjellige kulturelle arrangementer. I 1990-\xc3\xa5rene var det rammen rundt flere kunstutstillinger hvor danske kunstnere stilte ut sine malerier \xc3\xb8verst i bygningen. Dette ga anledning til tilnavnet \xc2\xabGalleri Ovenp\xc3\xa5\xc2\xbb. \xc3\x85rhus Kulturpulje og Det Kriminalpr\xc3\xa6ventive R\xc3\xa5d ga i 1994 og 98 kunstneren Lene Friislund st\xc3\xb8tte til \xc3\xa5 lage nye utsmykkinger i vannt\xc3\xa5rnet. I 1999 startet man en \xc3\xa5rlig tilbakevendende utstilling i p\xc3\xa5sken hvor to kunstgrupper med fokus p\xc3\xa5 henholdsvis glasskunst og malerier stilte ut sammen. Flere kunstnere har stilt ut i det gamle vannt\xc3\xa5rnet, blant annet Monica Ritterband._NEWLINE_Vannt\xc3\xa5rnet har dessuten v\xc3\xa6rt vertskap for en konsert med et folkemusikkband fra Nordjylland.'