b'\n_START_ARTICLE_\nDen russisk-svenske krig (1788\xe2\x80\x931790)\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nKonflikten ble startet av Gustav III av Sverige, sannsynligvis motivert av innenrikspolitiske \xc3\xa5rsaker, ettersom han antok at en kort krig ville tvinge opposisjonen til \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte ham. Selv om han hadde oppn\xc3\xa5dd makt som enehersker og avskaffet parlamentarismen ved statskuppet i 1772, hadde han allikevel ikke politisk myndighet til \xc3\xa5 innlede krig._NEWLINE_Krigen kan ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt motivert av \xc3\xa5 erobre tilbake omr\xc3\xa5der som ble tapt til Peter den store og kom mens Russland var opptatt med Den russisk-tyrkiske krig (1787-1792) p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rflanken_NEWLINE_Vestmaktene (Storbritannia, Nederland, og Preussen) var engstelige etter en rekke russiske seire i den russisk-tyrkiske krig 1787\xe2\x80\x931792 og arbeidet for krigen i nord, slik at Katarina II av Russlands og den russiske oppmerksomheten ble avledet fra krigen i s\xc3\xb8r. Dette var bakgrunnen for at Gustav opprettet en allianse med Det osmanske rike sommeren 1788._NEWLINE_Samtidig fikk sjefskredderen ved Stockholmsoperaen bestilling p\xc3\xa5 en rekke russiske milit\xc3\xa6runiformer, og disse ble senere brukt ved skuddvekslingen ved Puumala, en svensk utpost ved grensen mot Russland, 27. juni 1788. Dette arrangerte angrepet skapte oppstandelse i Stockholm og overbeviste den svenske riksdagen om \xc3\xa5 gi kongen tillatelse til en krig mot Russland.\n_START_SECTION_\nKrigen\n_START_PARAGRAPH_\nSvenskene planla opprinnelig et marineanslag mot St. Petersburg. En svensk arm\xc3\xa9 skulle g\xc3\xa5 gjennom Finland, en annen arm\xc3\xa9, ledsaget av den svenske kystfl\xc3\xa5ten, skulle rykke fram langs finskekysten og inn i Finskebukten; mens en tredje arm\xc3\xa9 skulle seile med den svenske marinen og g\xc3\xa5 i land ved Oranienbaum for \xc3\xa5 rykke inn mot St. Petersburg._NEWLINE_Den russiske fl\xc3\xa5ten, ledet av Samuel Greig, m\xc3\xb8tte den svenske fl\xc3\xa5ten utenfor \xc3\xb8ya Hogland i Finskebukten 17. juli 1788 i slaget ved Hogland. Slaget fikk ingen avgj\xc3\xb8rende utgang, men russerne greide \xc3\xa5 hindre en svensk landgang. Siden krigen var sv\xc3\xa6rt upopul\xc3\xa6r i Sverige og de finske offiserene var oppr\xc3\xb8rske, utl\xc3\xb8ste nyhetene om nederlaget ved Hogland et oppr\xc3\xb8r blant noen av de adelige h\xc3\xa6roffiserene, kjent som Anjalaforbundet._NEWLINE_Det svenske angrepet mot Russland fikk Danmark-Norge til \xc3\xa5 erkl\xc3\xa6re krig mot Sverige i august i overensstemmelse med landets traktatsforpliktelser overfor Russland. En norsk h\xc3\xa6ravdeling rykket snart inn i Sverige og vant et slag ved Kvistrum bro, f\xc3\xb8r en fredsavtale ble inng\xc3\xa5tt 9. juli 1789 etter diplomatisk innsats fra Storbritannia og Preussen. Etter press fra disse erkl\xc3\xa6rte Danmark-Norge seg n\xc3\xb8ytrale i konflikten._NEWLINE_Til sj\xc3\xb8s m\xc3\xb8ttes de to fl\xc3\xa5tene igjen ved slaget ved \xc3\x96land 25. juli 1789. Heller ikke dette slaget endte med noen klar vinner. En m\xc3\xa5ned senere, 24. august, slo den svenske kystfl\xc3\xa5ten den russiske i det avgj\xc3\xb8rende slaget ved Svensksund (1790), ogs\xc3\xa5 kalt det f\xc3\xb8rste slaget ved Svensksund.'