b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisturbin\n_START_PARAGRAPH_\nFrancisturbin er den mest brukte turbintypen i norske vannkraftverk. Turbinen ble utviklet av den engelske ingeni\xc3\xb8ren James B. Francis i 1849. Denne turbintypen er best egnet ved middelsstore og store fallh\xc3\xb8yder (mellom ca. 30 og 600 m). Er fallh\xc3\xb8yden lavere benyttes ofte kaplanturbinen, er fallh\xc3\xb8yden h\xc3\xb8yere benyttes peltonturbinen.  Utseendemessig minner turbinen om et skovlhjul som var vanlig i gamle m\xc3\xb8ller og p\xc3\xa5 hjuldampere.\n_START_SECTION_\nPrinsipp\n_START_PARAGRAPH_\nI en francisturbin ledes vannet inn p\xc3\xa5 turbinhjulet gjennom et spiralformet r\xc3\xb8r. Dette fordeler vannet jevnt inn til stag og ledeskovlene. Ledeskovlene sitter rett f\xc3\xb8r turbinhjulet og brukes b\xc3\xa5de til \xc3\xa5 regulere vannmengden og \xc3\xa5 \xc3\xb8ke hastigheten p\xc3\xa5 vannet. _NEWLINE_I motsetning til i en peltonturbin er det b\xc3\xa5de trykk- og hastighetsenergi i vannet n\xc3\xa5r det kommer inn i francisturbinen. Reaksjonsgraden ligger ofte rundt 0,5. Gjennom turbinen vris vannstr\xc3\xa5len slik at minst mulig energi forsvinner ut av suger\xc3\xb8ret. Det er ikke uvanlig at francisturbiner har en virkningsgrad p\xc3\xa5 over 95%._NEWLINE_Et problem med nesten alle turbiner er kavitasjon. Kavitasjon oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r det dannes undertrykk p\xc3\xa5 grunn av str\xc3\xb8mningsendringer, og det oppst\xc3\xa5r sm\xc3\xa5 dampbobler i vannet. Disse boblene kollapser p\xc3\xa5 overflaten n\xc3\xa5r trykket \xc3\xb8ker, og for\xc3\xa5rsaker erosjon. Dette skjer naturligvis i l\xc3\xb8pet av millisekunder. Problemet er st\xc3\xb8rst i turbiner som opererer i atmosf\xc3\xa6retrykk, som peltonturbinen. Francistubiner kan operere helt nedsenket i vann, med avl\xc3\xb8pet under vannflaten i utl\xc3\xb8pskammeret. Slik blir kavitasjonsproblemet mindre. Moderne francisturbiner monteres derfor ofte lavere enn havflaten.'