b'\n_START_ARTICLE_\nBlokkmark\n_START_PARAGRAPH_\nBlokkmark, eller blokkhav, er en naturtype som kjennetegnes av at marka er dekket av store steinblokker med lite eller intet finmateriale mellom blokkene. Terrenget er flatt, eller har en liten helning, noe som skiller blokkmark fra ur. Kjente omr\xc3\xa5der med blokkmark i Norge er blant annet Femundsmarka, Rondane, Jotunheimen, Hallingskarvet, Gaustatoppen og Varangerhalv\xc3\xb8ya._NEWLINE_Blokkmark omfatter to ulike landformenheter. Forvitringsblokkmark (autokton blokkmark) er dannet ved forvitring p\xc3\xa5 stedet (in situ) av den underliggende berggrunnen. I breavsetningsblokkmark (allokton blokkmark) er blokkene dannet et annet sted og har blitt transportert til dagens posisjon av isbreer._NEWLINE_Blokkmark er generelt en artsfattig naturtype, men det kan v\xc3\xa6re et rikt mangfold av steinboende lavarter. Noen fuglearter trives her, som fjellrype, sn\xc3\xb8spurv og steinskvett.\n_START_SECTION_\nForvitringsblokkmark\n_START_PARAGRAPH_\nForvitringsblokkmark finnes i h\xc3\xb8yfjellet og i arktiske str\xc3\xb8k, der frostforvitring er en viktig geologisk prosess. Blokkene er kantete, noe som viser at de ikke er blitt slipt av isbreer. Noen steder, som p\xc3\xa5 M\xc3\xb8rekysten og i Troms, finnes det forvitringsblokkmark i lave fjell ved kysten. Blokkmarkene i det norske h\xc3\xb8yfjellet dekker s\xc3\xa5 store omr\xc3\xa5der at all forvitring ikke kan ha skjedd etter siste istid._NEWLINE_Det er delte meninger om innlandsisen dekket over blokkmarkene under istidene. I for eksempel Nordfjord kan en observere en veldefinert grense mellom lave fjelltopper som er skuret av isen og h\xc3\xb8ye fjelltopper med blokkhav. Forklaringen p\xc3\xa5 dette kan v\xc3\xa6re at isbreen var fastfrosset til underlaget p\xc3\xa5 de h\xc3\xb8yeste toppene; denne typen kalde breer eroderer lite. Flyttblokker ligger noen steder p\xc3\xa5 toppen av blokkhavet, noe som viser at isen har beveget seg over omr\xc3\xa5det._NEWLINE_Mange botanikere har brukt blokkhavene som st\xc3\xb8tte for den s\xc3\xa5kalte overvintringsteorien. Hvis blokkhavene ikke var dekket av is, kan de ha fungert som refugier der planter og dyr kunne overleve istiden._NEWLINE_Det er to konkurrerende teorier om hvordan forvitringsblokkmarkene oppstod. I en teori hevdes det at forvitring og sortering for\xc3\xa5rsaket av frost skapte blokkmarkene i kvart\xc3\xa6r, mens den andre teorien hevder at blokkmarkene ble skapt av kjemisk forvitring lenge f\xc3\xb8r istidene. Det er gjort fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 aldersbestemme blokkhavene utfra p\xc3\xa5virkning fra kosmisk str\xc3\xa5ling._NEWLINE_Blokkhavene i h\xc3\xb8yfjellet er en del av en gammel erosjonsflate, den paleiske overflaten, dannet i en tid da klimaet i Norge var langt varmere. I noen blokkhav er leirmineralene kaolinitt og gibbsitt blitt p\xc3\xa5vist. Disse mineralene dannes ved kjemisk forvitring i varmt og fuktig klima. I den varme perioden ble fjellet brutt ned, og det ble dannet 20\xe2\x80\x9330\xc2\xa0m tykt lag av forvitringsjord. I ettertid er landskapet hevet, og det meste av jorda vasket vekk, slik at bare blokkene er igjen.\n_START_SECTION_\nBreavsetningsblokkmark\n_START_PARAGRAPH_\nBreavsetningsblokkmark er dannet av bresedimenter. Oppfrysning har sortert sedimentene s\xc3\xa5 blokkene er blitt liggende \xc3\xb8verst. Enkelte steder har finmaterialet blitt vasket ut av vann uten at oppfrysning har v\xc3\xa6rt viktig. Blokker og steiner har en mer eller mindre avrundet form p\xc3\xa5 grunn av isskuring. Denne typen blokkmark forekommer lavere i landskapet enn forvitringsblokkmark, i mellomboreal, nordboreal og lavalpin vegetasjonssone. De finnes fortrinnsvis i kontinentalt klima der den \xc3\xb8kologiske suksesjonen g\xc3\xa5r sakte. T\xc3\xb8rke om sommeren og ekstrem kulde om vinteren gj\xc3\xb8r at vegetasjon ikke klarer \xc3\xa5 etablere seg.'