b"\n_START_ARTICLE_\nAlen\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nAlen har v\xc3\xa6rt brukt som lengdem\xc3\xa5l i mange land og har hatt mange benevnelser. M\xc3\xa5leenheten kan ha oppst\xc3\xa5tt i oldtidens Egypt, men ble trolig sterkt influert av de gamle grekerne og romerne og deles gjerne inn i henhold til romersk tradisjon; som fot, tomme, linje og skruppel. Romertallene i parentes er s\xc3\xa5ledes opprinnelsen til apostrofene vi i dag bruker for \xc3\xa5 indikere fot' og tommer'' internasjonalt._NEWLINE_Den opprinnelige alen var avstanden fra enden av en b\xc3\xb8yd albue til tuppen p\xc3\xa5 langfingeren (i Danmark, Norge, Sverige og p\xc3\xa5 Island blant annet), pekefingeren eller lillefingeren. For en voksen mann utgjorde lengden ca. 47\xc2\xa0cm i norr\xc3\xb8n tid, men etter hvert \xc3\xb8kte den. Alnen har ogs\xc3\xa5 variert over tid og fra land til land, og s\xc3\xa5gar fra sted til sted. I Skandinavia har den gjerne st\xc3\xa5tt i et visst forhold til andre kroppsm\xc3\xa5l, som tommer og fot._NEWLINE_Etter at kristendommen ble innf\xc3\xb8rt til Skandinavia og kirkebyggene reiste seg rundt om i distriktene, ble det vanlig \xc3\xa5 feste det lokale alenm\xc3\xa5let p\xc3\xa5 kirked\xc3\xb8ren eller i umiddelbar n\xc3\xa6rhet av denne, slik at alle kunne finne det. Dit kom smedene (i norr\xc3\xb8n tid ble alle h\xc3\xa5ndverkere kalt smeder, uansett profesjon) for \xc3\xa5 justere og kontrollere sitt personlige alenm\xc3\xa5l, men ogs\xc3\xa5 kundene for \xc3\xa5 kontrollere at de ikke var blitt lurt. Den dag i dag finnes det mange spor etter alenstikka i eldre skandinaviske og europeiske kirker.\n_START_SECTION_\nTommelalen\n_START_PARAGRAPH_\nAlen var et vanlig lengdem\xc3\xa5l i Skandinavia i norr\xc3\xb8n tid og det holdt seg i bruk til fram mot slutten av 1800-tallet. _NEWLINE_Fra sent p\xc3\xa5 800-tallet og framover var en alen inndelt i 2 fot \xc3\xa1 10 tommer hver (alts\xc3\xa5 20 tommer). En tomme utgjorde p\xc3\xa5 denne tiden ca. 2,37\xc2\xa0cm. En alen m\xc3\xa5tte derfor ha v\xc3\xa6rt ca. 47,4\xc2\xa0cm, men kan ha variert noe fra sted til sted. Det er ogs\xc3\xa5 trolig at alnen \xc3\xb8kte noe i lengde mot slutten av vikingtiden, men om dette hersker det usikkerhet. Det er ogs\xc3\xa5 knyttet usikkerhet til om tommen ble videre inndelt i 10 (helst) eller 12 linjer (trolig senere) p\xc3\xa5 dette tidspunktet.\n_START_SECTION_\nStikke\n_START_PARAGRAPH_\nSent p\xc3\xa5 1100-tallet ble alnen delvis avl\xc3\xb8st av m\xc3\xa5leenheten stikke (som kan ha v\xc3\xa6rt i bruk mange steder f\xc3\xb8r den tid). Stikka skulle utgj\xc3\xb8re 7/6 alen og m\xc3\xa5lte derfor ca. 55,3\xc2\xa0cm (noe som tilsvarte rhinsk alen p\xc3\xa5 den tiden). Det ble ogs\xc3\xa5 bestemt at ei stikke skulle v\xc3\xa6re lik en alen, og mange valgte derfor \xc3\xa5 fortsette \xc3\xa5 bruke alen som benevnelse. P\xc3\xa5 denne tiden forsvant 10-delingen til fordel for 12-deling. Stikka ble derfor inndelt i 2 fot \xc3\xa1 12 tommer hver eller som 4 fjerdinger/kvarter \xc3\xa1 6 tommer hver (alts\xc3\xa5 24 tommer). I omr\xc3\xa5der der man valgte \xc3\xa5 fortsette med alen som benevnelse, ble stikka i stedet inndelt i 2 alen, som for eksempel i Tr\xc3\xb8ndelag og flere steder p\xc3\xa5 Vestlandet. En parallell til dette utviklet seg ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Island omkring 1200, trolig p\xc3\xa5virket av nettopp Tr\xc3\xb8ndelag og Vestlandet. Der ble imidlertid stikka inndelt i 2 islandske lovalen, som utgjorde ca. 98,286\xc2\xa0cm og trolig var noe kortere enn tr\xc3\xb8nderstikka._NEWLINE_I Norge utgjorde forskjellen til den gamle alen omtrent lengden p\xc3\xa5 en tommelfinger (m\xc3\xa5lt fra tommelfingerknoken og ut til tuppen av fingeren). Den opprinnelige alen ble derfor senere kalt \xc2\xabtommelalen\xc2\xbb (av norr\xc3\xb8nt \xc3\xbeumalalin), mens den \xc2\xabnye\xc2\xbb i moderne tid har f\xc3\xa5tt benevnelsen \xc2\xabgammel norsk alen\xc2\xbb eller stikke._NEWLINE_Det var to alenm\xc3\xa5l i bruk. Den korte var tommalnen, den lange tok ogs\xc3\xa5 med h\xc3\xa5ndtaket p\xc3\xa5 alenstokken. Asgaut Steinnes har funnet at lengdene p\xc3\xa5 disse var 47,4\xc2\xa0cm og 55,3\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nSj\xc3\xa6llandsk alen\n_START_PARAGRAPH_\nSj\xc3\xa6llandsk alen utgjorde ca. 63,256\xc2\xa0cm i middelalderen og fram til 1. mai 1683, da et nytt m\xc3\xa5l- og vektsystem ble innf\xc3\xb8rt i Danmark \xe2\x80\x93 det s\xc3\xa5kalte fotsystemet. Fram til da hadde alensystemet r\xc3\xa5det. Alt i 1541 hadde imidlertid kongen bestemt at sj\xc3\xa6llandsk alen skulle gj\xc3\xb8res gjeldende i hele Danmark-Norge, og fra 1615 var dette det eneste lovlige alenm\xc3\xa5l ved kj\xc3\xb8p og salg. Det forhindret imidlertid ikke at folk brukte andre alenm\xc3\xa5l lokalt, s\xc3\xa5 man kan slutte at alnen har variert mye i b\xc3\xa5de Danmark og Norge._NEWLINE_Det nye m\xc3\xa5l- og vektsystemet ble tilrettelagt av den danske astronomen Ole Christensen R\xc3\xb8mer (1644\xe2\x80\x931710) og var basert p\xc3\xa5 rhinsk fot (31,402\xc2\xa0cm), slik at en sj\xc3\xa6llandsk alen fra 1683 ble lik 2 rhinske fot eller 62,804\xc2\xa0cm. Imidlertid viste det seg snart at R\xc3\xb8mers definisjon av den rhinske foten var bygget p\xc3\xa5 en feilanalyse. Den ble derfor fra og med 10. januar 1698 omdefinert som 31,38535\xc2\xa0cm, og herunder ble sj\xc3\xa6llandsk alen ogs\xc3\xa5 justert til 62,7707. Denne lengden holdt seg slik til i 1820, da foten ved forordning ble satt til 31,375\xc2\xa0cm og alnen dermed ble 62,75\xc2\xa0cm (som i Norge). Imidlertid ble denne forordningen opphevet i 1835 og foten satt til 31,385\xc2\xa0cm, slik at alnen fra da av utgjorde 62,77\xc2\xa0cm. Denne holdt seg slik til danskene gikk over til metersystemet i 1907.\n_START_SECTION_\nUsikkerhetsmomenter\n_START_PARAGRAPH_\nDet knytter seg en rekke usikkerhetsmomenter til alen som lengdem\xc3\xa5l fram mot 1500-tallet, fordi kildene er f\xc3\xa5 og ofte mangelfullt dokumentert. Blant annet er det i dag usikkert om tommelalen var den korte (slik blant annet Asgaut Steinnes har hevdet) eller den lange nye (slik dansken Isac Salmonsen har hevdet at islandsk tommelalen var).\n_START_SECTION_\nSvensk alen\n_START_PARAGRAPH_\nI all hovedsak kan man hevde at svensk alen utgjorde 0,94607 av dansk-norsk, pr\xc3\xb8yssisk og rhinsk alen, samt 0,4997 av den gamle franske alen. Den utgjorde 0,593802 m. Det knytter seg imidlertid usikkerhet til lokale variasjoner, spesielt for tiden f\xc3\xb8r oppl\xc3\xb8sningen av Kalmarunionen i 1523._NEWLINE_Den eldste alen man kjenner til i Sverige er det s\xc3\xa5kalte \xc2\xabRydaholmsalnet\xc2\xbb (ogs\xc3\xa5 kalt Rijholmsalnet), som fantes p\xc3\xa5 den gamle kirked\xc3\xb8ren i Rydaholm kirke (Rydaholm er et sokn i tidligere \xc3\x96stbo h\xc3\xa4rad, J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pings l\xc3\xa4n). Om denne vet man at alnen var i bruk som m\xc3\xa5l under byggearbeider i Sk\xc3\xa5ne omkring \xc3\xa5r 1100. If\xc3\xb8lge kongelige forordninger av 20. januar 1524 og 24. juni 1582 skulle denne alnen gj\xc3\xb8res gjeldende for hele Sm\xc3\xa5land. P\xc3\xa5 riksdagen i Norrk\xc3\xb6ping i 1604 beordret kong Karl den IX ogs\xc3\xa5 at Rydaholmsalnet skulle gj\xc3\xb8res gjeldende som offisielt lengdem\xc3\xa5l i hele Sverige, inndelt i 4 kvarter eller 24 verktummar (bekrefet i mandat av 13. januar og 7. mai 1605)._NEWLINE_I Sverige var alen offisiell lengdeenhet fram til 31. januar 1855, da den ble avl\xc3\xb8st av fotsystemet. F\xc3\xb8r dette ble en svensk alen inndelt i 4 kvarter eller 24 verktummar, men i tiden som fulgte (siden det fortsatt var lov \xc3\xa5 bruke den i kj\xc3\xb8p og salg) ble den inndelt i 2 fot eller 20 decimaltummar. Fotsystemet ble i Sverige avl\xc3\xb8st av metersystemet i 1889.\n_START_SECTION_\nFinsk alen\n_START_PARAGRAPH_\nFinsk alen er det samme som svensk alen, men det kan ha eksistert lokale lengdevarianter.\n_START_SECTION_\nIslandsk alen\n_START_PARAGRAPH_\nIslandsk alen var trolig lik den norske (alts\xc3\xa5 tommelalen) til \xc3\xa5 begynne med, men den ble tidlig endret til ca. 49,143\xc2\xa0cm. Det skal ha blitt lagt til en tomme, men forskjellen tilsvarer snarere en fingerbredde. Denne ble kalt lovalen p\xc3\xa5 Island. Noe senere fikk den benevnelsen tommelalen (\xc3\xbeumalalin) og utgjorde ca. 51,208\xc2\xa0cm. Dette kan imidlertid vise seg \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt en misforst\xc3\xa5else, slik at det var den korte alnen som ble hetende tommelalen (p\xc3\xa5 linje med den norske)._NEWLINE_Lovalnen ble avl\xc3\xb8st av stikke omkring \xc3\xa5r 1200 og var 98,286\xc2\xa0cm lang (tilsvarende 2 lovalen). P\xc3\xa5 1500-tallet ble den s\xc3\xa5kalte hamborgeralen (sannsynligvis den tyske Hamburger elle kurz, alts\xc3\xa5 kort hamburgeralen, eller eventuelt Homberger elle kurtz) gjort gjeldende. Den utgjorde opprinnelig 57,279\xc2\xa0cm, men ble senere forkortet til 10/11 dansk alen og utgjorde da ca. 57,064\xc2\xa0cm. Ved forordning av 30. mai 1776 ble imidlertid danske alen (etter forordning av 10. januar 1698) ogs\xc3\xa5 innf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Island.\n_START_SECTION_\nAlen i Det gamle testamente\n_START_PARAGRAPH_\nI Det gamle testamentet heter det om Noahs ark at den var \xc2\xabtre hundre alen lang, femti alen bred, og tretti alen h\xc3\xb8y\xc2\xbb (1 Mosebok 6:15). Det heter ogs\xc3\xa5 at paktkisten, hvor if\xc3\xb8lge 5 Mosebok 10:1-5 og 1 Kongebok 8:9 De ti bud l\xc3\xa5, var \xc2\xabto og en halv alen lang og halvannen alen bred og halvannen alen h\xc3\xb8y\xc2\xbb (2 Mosebok 25:10). Det hebraiske ordet som oversettes til norsk som alen er 'emmah (\xd7\x90\xd7\x9e\xd7\x94). Det samme ordet benyttes for underarm (Jesaja 59:16; 63:5 og Salme 91:4). Man brukte f\xc3\xb8lgelig armen som utgangspunkt for dette m\xc3\xa5let som for europeiske alenm\xc3\xa5l. En bibelsk alen antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ca. 45 centimeter, skj\xc3\xb8nt israelittene ogs\xc3\xa5 ser ut til \xc3\xa5 ha kjent en eldre, lengre alen som kan ha v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 litt over 50 centimenter. N\xc3\xa5r det for eksempel heter at Noahs ark var 300 alen lang, kan det dermed vise til en minimumslengde p\xc3\xa5 137 meter, og kanskje over 150 meter.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet alen fins i mange spr\xc3\xa5k og kommer av sein indoeuropeisk olin\xc4\x81 eller ol\xc4\xabn\xc4\x81. Den opprinnelige betydningen har v\xc3\xa6rt 'albue', og via en bibetydning 'underarm' har ordet f\xc3\xa5tt den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende betydningen som lengdem\xc3\xa5l. Ordet oppfattes gjerne som avledet av en verbalrot med betydningen 'b\xc3\xb8ye', men det er ikke helt sikkert hvordan den ble uttalt. Julius Pokorny antar at rota er el-, som med laryngaler vil si h\xe2\x82\x81el-. Men V\xc3\xa5re arveord antar under tvil h\xe2\x82\x83el-, som uten laryngaler vil si ol-._NEWLINE_Ordet kom til norr\xc3\xb8nt via urgermansk og urnordisk. P\xc3\xa5 latin ble alenm\xc3\xa5let kalt cubitum (underarm), et uttrykk som blant annet har influert latinskdominerte spr\xc3\xa5k som italiensk (cubito), fransk (coud\xc3\xa9e) og spansk (codo), men ogs\xc3\xa5 engelsk (cubit)."