b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa5leenhet\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa5leenhet eller m\xc3\xa5lenhet er en grunnenhet, det vil si en fast verdi eller gitt st\xc3\xb8rrelse, til bruk ved m\xc3\xa5ling. N\xc3\xa5r de samme enhetene blir brukt ved m\xc3\xa5ling av samme slags st\xc3\xb8rrelser, blir det mulig \xc3\xa5 sammenlikne ulike mengder. Da kan en ogs\xc3\xa5 beregne og m\xc3\xa5le noe n\xc3\xb8yaktig og uttrykke dette i tallverdier. Det er forskjellige enhetssystemer, blant annet SI-systemet (det metriske enhetssystemet), CGS-systemet og britiske og amerikanske enheter. _NEWLINE_Innen naturvitenskap, for eksempel fysikk, men ogs\xc3\xa5 innen handel og andre m\xc3\xa5lbare fag, er en m\xc3\xa5leenhet (ofte bare kalt enhet) den faktoren eller betegnelsen en skriver etter et tall n\xc3\xa5r en skal anf\xc3\xb8re verdien av en fysisk st\xc3\xb8rrelse. Alle alminnelige enheter har n\xc3\xb8yaktig definerte verdier og standardiserte navn. Enkelte har ogs\xc3\xa5 egne symboler. _NEWLINE_F\xc3\xb8r innf\xc3\xb8ringen av metersystemet ble p\xc3\xa5begynt i Norge i 1875, fantes det en rekke ulike norske m\xc3\xa5leenheter. Det finnes ogs\xc3\xa5 mange uoffisielle m\xc3\xa5leenheter. Eksempelvis gamle nordiske lengdem\xc3\xa5l brukes fortsatt i dagliglivet, skj\xc3\xb8nt flere av dem mangler en n\xc3\xb8yaktig definisjon.\n_START_SECTION_\nSI-systemet og omregninger\n_START_PARAGRAPH_\nInternasjonalt har SI-systemet definert et sett med enheter man kan regne med uten \xc3\xa5 m\xc3\xa5tte bruke omregninger mellom forskjellige enheter for samme fysiske type verdi. Eksempler p\xc3\xa5 m\xc3\xa5leenheter er meter (m), sekund (s) og ampere (A) som brukes til \xc3\xa5 m\xc3\xa5le henholdsvis lengde, tid og elektrisk str\xc3\xb8m. _NEWLINE_Ved en del fysiske utregninger vil oppsett av enhetene i formelen gi en god kontroll om svaret har riktig og forventet enhet.'