b'\n_START_ARTICLE_\nAppellativisering\n_START_PARAGRAPH_\nAppellativisering er det som spr\xc3\xa5klig skjer n\xc3\xa5r ord endrer karakter fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re s\xc3\xa6rnavn til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en mer generell betydning, som n\xc3\xa5r et spesifikt varemerke-navn etter hvert blir brukt om alle likende produkter. Et eksempel er varemerket Thermos, som for lengst har blitt til allmennordet termos som nyttes om alskens flasker av denne typen._NEWLINE_Andre eksempler er varemerket Walkman, som ganske raskt ble en betegnelse for alle lignende b\xc3\xa6rbare minispillere n\xc3\xa5r folk tok ordet i bruk, uavhengig av produsent. Eller varemerket Suketter, der produsentene snart opplevde at ordet suketter ble brukt om alle s\xc3\xb8tningstabletter._NEWLINE_Appellativisering kan inneb\xc3\xa6re et problem for produsenter og varemerke-innehavere. Varemerker kan beskyttes mot konkurrenter og mot en del bruk p\xc3\xa5 trykk, men ikke mot denne typen innlemming i folks dagligspr\xc3\xa5k. Man kan alts\xc3\xa5 \xc2\xabmiste\xc2\xbb verdifulle varmerker n\xc3\xa5r de blir innarbeidet nok. I markedsf\xc3\xb8ringsbransjen betegner man et slikt varemerkenavn som \xc2\xabdegenerert\xc2\xbb._NEWLINE_Omvendt kan ord og uttrykk i utgangspunktet v\xc3\xa6re s\xc3\xa5 innarbeidet i spr\xc3\xa5ket at de ikke kan tas som varemerker. Kjente litter\xc3\xa6re navn som \xc2\xabB\xc3\xb8ygen\xc2\xbb og \xc2\xabAnitra\xc2\xbb er for eksempel en del av allemannsretten i norsk spr\xc3\xa5k, en kulturell felleseiendom en produsent ikke vil kunne kreve rett til som varemerke.'