b'\n_START_ARTICLE_\nLivsverden\n_START_PARAGRAPH_\nLivsverden (tysk Lebenswelt) er et filosofisk og sosiologisk begrep som betegner den konkrete levde verden som hver av oss lever i. Begrepet ble klarest utviklet i fenomenologien, og er et viktig begrep innenfor denne typen filosofi.\n_START_SECTION_\nFenomenologi\n_START_PARAGRAPH_\nEdmund Husserl introduserte begrepet i sin bok Krisen i de Europeiske vitenskapene og den transcendentale fenomenologi, og begrepet er et vendepunkt for Husserls filosofi: Der fenomenologien tidligere hadde handlet om en slags form for isolert bevissthet, ble livsverden n\xc3\xa5 denne bevissthetens levende horisont._NEWLINE_Livsverden kan behandles p\xc3\xa5 mange forskjellige m\xc3\xa5ter, men det er viktig \xc3\xa5 fastholde at det likevel er samme ting som behandles, og hver m\xc3\xa5te kan bare avdekke sitt aspekt av den. I sin mest grunnleggende form kan livsverden ses p\xc3\xa5 som en horisont eller bakgrunn for alt vi foretar oss: Det er p\xc3\xa5 bakgrunn av v\xc3\xa5r livsverden at noe fremtrer som meningsfullt for oss overhodet, og det er bare i denne at \xc3\xa9n ting er det den er og ikke noe annet. Som s\xc3\xa5dan er livsverden ogs\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rrelse som stadig er i endring, og det er alltid mulig \xc3\xa5 berike den med nye erfaringer som kan kaste nytt lys over v\xc3\xa5re andre erfaringer; v\xc3\xa5r livsverden er ikke bare noe vi lever i, men noe vi lever._NEWLINE_Et problematisk aspekt ved livsverden er at det i utgangspunktet kan se ut som om det er en solipsistisk eller relativistisk filosofisk posisjon, men denne feiloppfatningen henger sammen med fenomenologiens grunnperspektiv, et f\xc3\xb8rstepersonsperspektiv. Livsverden er ikke en eksklusiv sf\xc3\xa6re som lukker hvert individ inne i sin egen verden med sine egne referanser og sine egne objekter selv om den er knyttet opp til hver individs historisitet. Livsverden er heller en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 behandle individets tilstedev\xc3\xa6relse i verden p\xc3\xa5. Selv om en livsverden n\xc3\xb8dvendigvis m\xc3\xa5 b\xc3\xa6res av hvert individ, betyr ikke dette at individene ikke kommuniserer, eller at de ikke bor i samfunn eller verden som s\xc3\xa5dan: Det finnes en kollektiv livsverden, en \xc2\xabhjemmeverden\xc2\xbb, som deles av alle de som er ens \xc2\xabhjemmekamerater\xc2\xbb. Innenfor enhver slik hjemmeverden, finnes det ogs\xc3\xa5 alltid ting som vil fortone seg som fremmede, elementer av en fremmedverden, som ligger i ens hjemmeverdens grenseland. Forst\xc3\xa5else av disse elementene er ikke for alltid utilgjengelig for en, men i den grad de forst\xc3\xa5s, vil de forst\xc3\xa5s ved \xc3\xa5 inkorporeres i den hjemmeverden man allerede er i; fremmedverden kan aldri forst\xc3\xa5s som annet enn fremmed.'