b'\n_START_ARTICLE_\nVestflamsk\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nVestflamsk har mange trekk fra pikardisk, en fransk dialekt. Dette stammer fra middelalderen, da handelen med Artois blomstret og Arras f\xc3\xb8rst var en del av grevskapet Flandern, for senere \xc3\xa5 falle under de Nederlandene. De f\xc3\xb8rste bidragene til standardisering av middelnederlandsk kom fra den vestflamske dialekten, og da spesielt dialekten i den viktige handelsbyen Brugge. De flamske ordene weggevaagd (feiet bort) og waagschaal (vekt) utviklet seg for eksempel til weggeveegd og weegschaal, som begge er en del av det nederlandske standardspr\xc3\xa5ket. Denne dialekten er den av de nederlandske som har beholdt de fleste kjennetegnene fra middelnederlandsk._NEWLINE_Selv om vestflamsk stort sett er nederfrankisk, har det ogs\xc3\xa5 flere kystgermanske trekk. Tidligere l\xc3\xa5 disse til grunn for spekulasjoner om at et frisisk substratumspr\xc3\xa5k hadde eksistert. Dette ville ogs\xc3\xa5 ha besvart det vanskelige sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om hvorfor flamsk er delt i vest- og \xc3\xb8stflamsk. Man har ikke kunne finne en geografisk eller politisk \xc3\xa5rsak til denne inndelingen. Av enkelte blir det at vestflamsk ikke er rent nederfrankisk sett som en god nok grunn til \xc3\xa5 si at dette er et eget spr\xc3\xa5k. Generelt avvises denne ideen, siden det finnes et dialektkontinuum med \xc3\xb8stflamsk. Dessuten er hollandsk, som sammen med brabantsk utgj\xc3\xb8r basis for det nederlandske standardspr\xc3\xa5ket, heller ikke rent nederfrankisk. Siden dialekten utviklet seg i en annen retning enn hollandsk og brabantsk etter den sene middelalderen, mener enkelte at de avvikende lydene i dialekten gj\xc3\xb8r den til et eget spr\xc3\xa5k._NEWLINE_Dette synet var spesielt vanlig p\xc3\xa5 slutten av det 19. \xc3\xa5rhundre innen en bevegelse kalt taalparticularisten. Bevegelsen motsatte seg at det nederlandske standardspr\xc3\xa5ket som de kalte half joodsch, half heidensch Hoog-Hollandsch (halvt j\xc3\xb8disk, halvt hedensk h\xc3\xb8y-hollandsk) skulle innf\xc3\xb8res. De ville beholde Flanderns Flamsk og forhindre at nederlandsken i Belgia ble standardisert. Katolikkene i kretsen rundt dialektologen De Bo og dikteren Guido Gezelle var redd at protestantismen skulle trenge inn via et nederlandsk standardspr\xc3\xa5k._NEWLINE_Standardiseringen av det nederlandske spr\xc3\xa5ket fortsatte, og dialektenes posisjon ble p\xc3\xa5 slutten av det 20. \xc3\xa5rhundre prek\xc3\xa6r. Vestflamsk ble i motsetning til flere andre dialekter bedre bevart, takket v\xc3\xa6re at omr\xc3\xa5det der dialekten h\xc3\xb8rte hjemme l\xc3\xa5 i utkanten av omr\xc3\xa5det der nederlandsk ble snakket og dessuten hadde en agrarisk karakter. En sp\xc3\xb8rreunders\xc3\xb8kelse rundt studenters dialektkunnskaper som ble foretatt av Institut f\xc3\xbcr Deutsche und Niederl\xc3\xa4ndische Philologie ved det Freie Universit\xc3\xa4t i Berlin i 1993 p\xc3\xa5viste at 88\xc2\xa0% av vestflamske studenter snakket dialekt i motsetning til 62\xc2\xa0% av studenter fra Antwerpen og 40\xc2\xa0% av de limburgske.\n_START_SECTION_\nInndeling\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om vestflamsk i motsetning til \xc3\xb8stflamsk er en ganske homogen dialekt  kan den deles inn i fire st\xc3\xb8rre varianter. De fleste forskjellene mellom disse er \xc3\xa5 finne mellom dialekten som den brukes i nord og vest i motsetning til s\xc3\xb8r\xc3\xb8st._NEWLINE_Kyst-vestflamsk brukes p\xc3\xa5 den flamske kysten og i Westhoek (omr\xc3\xa5det rundt Veurne, Ieper og Poperinge). Ved siden av kyst-vestflamsk finnes ogs\xc3\xa5 kontinentalsk vestflamsk som har f\xc3\xa6rre kystgermanske kjennetegn, men flere \xc3\xb8stflamske._NEWLINE_Slik har den korte e-en foran r og t, d og s av og til i kyst-vestflamsk blitt til en kort a, og i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st sier man dermed g\xc3\xa8s (ned.: gras, no.: gress), v\xc3\xa8s (ned.: vers, no.: fersk) og desschen (ned.: dorsen, no.: treske) i motsetning til gas, vas og dasschen i vest og langs kysten. Til og med p\xc3\xa5 markedet i Dunkerque h\xc3\xb8res av og til vaske vis (fersk fisk) som p\xc3\xa5 kyst-vestflamsk er vassche vis og kontinentalsk vestflamsk vessche vis._NEWLINE_Et annet typerende trekk i kyst-vestflamsk er bruk av flertallsformen for f\xc3\xb8rste person entall ved b\xc3\xb8yning av verb. Ik zin og ik werken, noe som ikke er godt synlig p\xc3\xa5 norsk, og ik ben og ik werke i s\xc3\xb8r\xc3\xb8st, som minner om \xc3\xb8stflamsk._NEWLINE_At \xe2\x80\x93de faller helt bort i middelnederlandske to-stavelsesord som moede ("tr\xc3\xb8tt") og roede  er typisk for kontinentalt vestflamsk som i dette f\xc3\xb8lger standardnederlandsk. I kyst-vestflamsk sier man fremdeles moe\xc3\xab og roe\xc3\xab, selv ord som aldri har sluttet p\xc3\xa5 \xe2\x80\x93de, som koe\xc3\xab og schoe\xc3\xab (kyr og sko (flertall)), f\xc3\xb8lger denne tendensen._NEWLINE_En annen merkverdighet for denne dialekten er hvordan diminutiver lages. Her er p\xc3\xa5 den ene siden det kontinentale vestflamske med -ke-endelser og p\xc3\xa5 den andre siden kyst-vestflamsk med -tje-endelser. Slik sett h\xc3\xb8res ikke glazeke (lite glass) i nordlige eller vestlige deler av dialektomr\xc3\xa5det men glazetje, som i Brugge blir til glazetjie. I kyst-vestflamsk finnes formen glazeje i Houtland rundt Torhout og glazege i Westhoek. Bruken av disse to siste formene som ender p\xc3\xa5 -eje eller -ege avtar sterkt, mens -ke kommer inn fra s\xc3\xb8r og \xc3\xb8st (under innflytelse av brabantsk sammen med -tje (ogs\xc3\xa5 assimilert til -sje eller -je) i nord og vest.  Standardspr\xc3\xa5ket har ogs\xc3\xa5 en del av ansvaret for denne tilbakegangen. Glazeke blir stadig vanligere i Roeselare og glaasje h\xc3\xb8res stadig oftere p\xc3\xa5 vestkysten._NEWLINE_Videre har kyst-vestflamsk i motsetning til s\xc3\xb8r\xc3\xb8st-vestflamsk mange flere kjennetegn fra nordsj\xc3\xb8germansk.\n_START_SECTION_\nInndeling av kyst-vestflamsk\n_START_PARAGRAPH_\nInnen denne gruppen finnes fransk-flamsk fra det franske vesthj\xc3\xb8rnet (westhoek), vestlig vestflamsk ved siden av dialektene fra De Polders og Houtland (\xc3\xb8st for elven IJzer til Brugge), nordlig vestflamsk. Vestlig vestflamsk er ogs\xc3\xa5 dialekten som brukes i Fransk-flandern, selv om den fra tid til annen ansees for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en egen variant av vestflamsk. Forskjellene kan forklares ved \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 hvordan Fransk-Flandern i lang tid har v\xc3\xa6rt adskilt fra resten av Vest-Flandern. Det har p\xc3\xa5 den ene siden for\xc3\xa5rsaket at fransk-flamsk ikke utviklet og fornyet seg slik som vestflamsk gjorde, og p\xc3\xa5 den andre siden at fornyelser som fant sted innen fransk-flamsk ikke ble opptatt i vestflamsk. Fransk-flamsk regnes likevel som vestlig vestflamsk._NEWLINE_Der standardnederlandsk og de fleste andre dialektene ikke lengre gj\xc3\xb8r forskjell p\xc3\xa5 lydene ou  og au, finnes fremdeles denne forskjellen i den vestlige delen. Dette betyr at man ved kysten h\xc3\xb8rer blaauw, graauw og klaauw (bl\xc3\xa5, gr\xc3\xa5 og klo), der dette i andre deler av Vest-Flandern uttales som blow, grow og klow. Et annet typisk kjennetegn for dialekten fra vesthj\xc3\xb8rnet er at g faller bort i participium perfecti, det vil si at det ikke er gedaan, gezien, gezegd (gjort, sett, sagt) men edaan, ezien og ezeid. Dette minner mer om det engelske done, seen og said. I resten av provinsen uttales g\'en, men den h\xc3\xb8res ut som en h. Noe annet som fremdeles lever i dette omr\xc3\xa5det er bruken av d etter ij (ie) og ui (uu) i enkelte ord. Det betyr at man er bliede (blij, norsk: glad) og barna bruker luuders (luiers, norsk: bleier). Flertall som ender p\xc3\xa5 -s er ogs\xc3\xa5 vanligere i vestlige deler enn i nordlige, slik blir kinderen her til kinders (barn). Ord som tidligere endte p\xc3\xa5 \xe2\x80\x93ede har i dagens nederlandsk f\xc3\xa5tt en myk -ee mens de i vestflamsk ofte har f\xc3\xa5tt en diftong og g\xc3\xa5tt over til -ei. Dette betyr at man blir mei (mee, norsk: med) til stei (stede, stad, norsk: by). Et annet typisk trekk er at man sier nuus istedenfor uus (ons, norsk: oss) som personlig og eiendomspronomen i f\xc3\xb8rste person flertall.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nLingvistisk sett h\xc3\xb8rer vestflamsk til den nederlandske dialektgruppen. Det er for\xc3\xb8rvig s\xc3\xa5 at mange vestflamlendere insisterer p\xc3\xa5 at vestflamsk er et eget spr\xc3\xa5k, dette hovedsakelig p\xc3\xa5 politisk grunnlag. Flere forskjeller mellom vestflamsk og nederlandsk er st\xc3\xb8rre enn forskjellene mellom afrikaans og nederlandsk, og afrikaans er et eget spr\xc3\xa5k. Dette har dels r\xc3\xb8tter i den store avstanden mellom spr\xc3\xa5kene geografisk sett, og dels i at det er flere forskjeller i spr\xc3\xa5kenes grammatikk. Det er ogs\xc3\xa5 mulig at de s\xc3\xb8rafrikanske boernes nasjonalisme har spilt en st\xc3\xb8rre rolle i anerkjennelsen av afrikaans som eget spr\xc3\xa5k. Frisisk, som i motsetning til vestflamsk har nesten bare nordsj\xc3\xb8germanske kjennetegn, er erkjent som et eget spr\xc3\xa5k._NEWLINE_I Nederland har man fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 f\xc3\xa5 zeeuws (n\xc3\xa6rt beslektet med vestflamsk) erkjent som et regionalt spr\xc3\xa5k under  Den europeiske pakt om regionale spr\xc3\xa5k eller mindretallsspr\xc3\xa5k, akkurat som limburgsk og nedersaksisk. Den nederlandske spr\xc3\xa5kunionens r\xc3\xa5d var at vestflamsk ikke burde anerkjennes som eget, regionalt spr\xc3\xa5k, og zeeuws ble ikke tilkjent denne statusen._NEWLINE_I Belgia er vestflamsk ikke offisielt anerkjent, og landet har heller ikke ratifisert pakten. Dette for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at landets komplekse situasjon med hensyn til spr\xc3\xa5k (landets offisielle spr\xc3\xa5k er fransk, nederlandsk og tysk) skulle bli enda mer innviklet. _NEWLINE_Kun i Frankrike har vestflamsk f\xc3\xa5tt en viss anerkjennelse, da det har blitt plassert p\xc3\xa5 listen over langues r\xc3\xa9gionales de France. Frankrike opprettet denne listen istedenfor \xc3\xa5 undertegne pakten. N\xc3\xa5r det gjelder spr\xc3\xa5kene som er nevnt p\xc3\xa5 listen er bestemte deler fra pakten gyldige. I praksis er denne halv-offisielle erkjennelsen mindre viktig enn den virker, ogs\xc3\xa5 fordi antallet vestflamskspr\xc3\xa5klige minsker sterkt.'