b"\n_START_ARTICLE_\nHavfolkene\n_START_PARAGRAPH_\nHavfolkene er betegnelsen p\xc3\xa5 hva som hevdes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et sj\xc3\xb8farende forbund eller allianse mellom ulike grupper som angrep oldtidens Egypt og andre regioner i den \xc3\xb8stlige delen av Middelhavet f\xc3\xb8r og under bronsealderens sammenbrudd. Som f\xc3\xb8lge av opprettelsen av konseptet \xc2\xabhavfolkene\xc2\xbb p\xc3\xa5 1800-tallet, har det blitt et av de mest kjente kapitlene i egyptisk historie, gitt dets forbindelse med, i ordene til Wilhelm Max M\xc3\xbcller: \xc2\xabde aller viktigste sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om etnografi og den primitive historien til oldtidens nasjoner.\xc2\xbb Deres opprinnelse er usikker. Det har blitt foresl\xc3\xa5tt at ulike havfolkene har oppst\xc3\xa5tt fra steder som vestlige Anatolia, Egeerhavet, \xc3\xb8yer i Middelhavet, og s\xc3\xb8rlige Europa. Selv om de arkeologiske inskripsjonene ikke omfatter referanser til en migrasjon, er det formodet at havfolkene seilte rundt i den \xc3\xb8stlige delen av Middelhavet og invaderte Anatolia, Syria, F\xc3\xb8nikia, Kanaan, Kypros, og Egypt mot slutten av bronsealderen._NEWLINE_Den franske egyptologen Emmanuel de Roug\xc3\xa9 var den f\xc3\xb8rste som benyttet betegnelsen peuples de la mer, \xc2\xabfolkene fra havet\xc2\xbb, i 1855 i en beskrivelse av relieffer p\xc3\xa5 andre pylon ved Medinet Habu som dokumenterte \xc3\xa5r 8 av farao Ramses III. Gaston Maspero, etterf\xc3\xb8lger av de Roug\xc3\xa9 ved Coll\xc3\xa8ge de France, var den som populariserte begrepet \xc2\xabhavfolkene\xc2\xbb \xe2\x80\x94 og en tilknyttet teori migrasjon \xe2\x80\x94 p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet. Siden tidlig p\xc3\xa5 1990-tallet har teorien blitt kritisert og utfordret av en rekke forskere._NEWLINE_Havfolkene har forblitt uidentifiserte i vurderingen til de fleste moderne forskere og hypoteser om opprinnelsen til de ulike gruppene er kilde til mange spekulasjoner. Eksisterende teorier har ulikt forsl\xc3\xa5tt at deres opphav kommer fra ulike stammer rundt Egeerhavet, pirater fra Sentral-Europa, spredte soldater eller leiesoldater som henga seg til piratvirksomhet eller som hadde blitt flyktninger, og knyttet til naturkatastrofer som jordskjelv og klimatiske endringer.\n_START_SECTION_\nBakgrunn: Havfolkenes angrep\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1200- til midten av 1100-tallet f.Kr., p\xc3\xa5 den tiden dra Troja VI og VIIa ble \xc3\xb8delagt, ble Egypt angrepet fra mange retninger. Den f\xc3\xb8rste trusselen kom fra land i vest av libyere, ledet av deres konge Meryry, som bevege seg \xc3\xb8stover , med seg var hele familier, flokker med tamdyr og deres verdisaker, drevet av sult. Med seg hadde de sine nordafrikanske allierte, Meshwasj, og med utenlandske leiesoldater.. De kom til utkanten av det rikeste landet ved Middelhavet, og aktet \xc3\xa5 tvinge seg inn med makt. Det kunne ikke farao Mernepath godta, og i april 1220 ble det utkjempet et stort slag. Angriperne ble gjennomg\xc3\xa5ende beseiret, libyere flyktet tilbake, og Mernepath hevdet \xc3\xa5 ha drept 6 000 libyere og minst halvparten av dette antallet av deres allierte._NEWLINE_Dette var likevel bare begynnelsen p\xc3\xa5 en rekke av invasjoner, som var like mye angrep som det var innvandringer. Sj\xc3\xb8folkene, som de fremmede ble kalt i moderne tid, \xc2\xabvar kun et element i langt bredere og st\xc3\xb8rre folkevandring hvor langvarige immigranter var langt flere enn opportunistiske leiesoldater, og hvor det var langt flere landfolk enn det var havfolk.\xc2\xbb Blant disse fremmede har egyptiske inskripsjoner listet f\xc3\xb8lgende Lukka, Peleset, Tjeker, Shekelesj, Denyen og Weshesj, Sherden og Teresj. Mernepath var sikker p\xc3\xa5 at han skaffet varig fred. Men i l\xc3\xb8pet av tretti \xc3\xa5r, i 1182 f.Kr. sto farao Ramses III overfor en ny invasjon fra vest, denne gangen ogs\xc3\xa5 libyere, men i st\xc3\xb8rre antall. Igjen vant egypterne en stor seier, men freden ble kortvarig. Folk i nord mobiliserte, og i henhold til en lengre inskripsjon ved tempelet i Medunet Habu var uroen ikke bare ved Egypts middelhavskyst, men over en langt st\xc3\xb8rre region: \xc2\xab... utenlandske land sammensverget seg p\xc3\xa5 deres \xc3\xb8yer. Alle land var samtidig i bevegelse, spredt ut i krig. Intet land kunne st\xc3\xa5 imot deres v\xc3\xa5pen. Hatti (hettittene), Kode (Kilikia, s\xc3\xb8r i Anatolia), Karkemisj (ved Eufrat), Arzawa (vest for hettittene) og Alasiya (Kypros) ble kappet av...\xc2\xbb De store statsmaktene p\xc3\xa5 denne tiden, hettittene, de mykenske bystatene, kanaanittene, kyprioter, og andre falt. Alle ble overfalt og \xc3\xb8delagt. En del av slo seg sammen med angriperne, andre flyktet for livet. Landomr\xc3\xa5der ble til \xc3\xb8rken, og fra Syria og Kanaan dro de fremmede mot selve Egypt. I \xc3\xa5r 1177 f.Kr. i det \xc3\xa5ttende \xc3\xa5ret av styret til farao Ramses III kom fremmede angripere over b\xc3\xa5de land og via sj\xc3\xb8veien, b\xc3\xa5de ved kysten til Nildeltaet og over den \xc3\xb8stlige grensen. Angriperne var alle forent i en felles front: Peleset, Tjeker, Shekelesj, Denyen og Weshesj. Angrepet over land kom med hestestridsvogner slik som hettittene, mange hester, men ogs\xc3\xa5 med oksekjerrer som fraktet kvinner og barn._NEWLINE_I henhold til oldtidens egypterne hadde de ingen felles uniform; noen hadde fj\xc3\xa6r som hodekledning, andre hjelm med horn mens andre igjen var barhodet; noen hadde spisst skjegg og i korte lendekleder, andre uten skjegg og kledd i lengre kjortler. Disse angriperne, som moderne tid har omtalt som sj\xc3\xb8folkene besto av flere ulike grupper. Sj\xc3\xb8folkene etterlot ingen inskripsjoner selv. Alt som er kjent om dem er utelukkende fra egyptiske inskripsjoner._NEWLINE_Informasjonen slik den er gjengitt i de egyptiske inskripsjonene er meget farget av egyptiske briller. Havfolkene var antagelig kun en samlet og forent h\xc3\xa6r i \xc3\xb8ynene p\xc3\xa5 egypterne som krediterte seg selv for \xc3\xa5 beseire dem. Karkemisj viser ingen tegn p\xc3\xa5 \xc3\xb8deleggelse fra havfolkene eller andre i denne perioden, og den syrisk-hettittiske staten ved Karkemisj viser tegn p\xc3\xa5 kontinuitet i fortsettelse av hettittiske tradisjoner. Dog ble Hattusa \xc3\xb8delagt i denne perioden, en gang rundt 1200 f.Kr., men det er ingen bevis p\xc3\xa5 at det ble gjort av havfolkene, men antagelig heller av et uklart folk kalt ka\xc5\xa1kaere, som tidligere hadde v\xc3\xa6rt i krig med hettitterne._NEWLINE_Havfolkene har f\xc3\xa5tt skylden for det meste av samfunnsmessige problemer i denne tiden, men istedenfor at de var hoved\xc3\xa5rsaken for sammenbruddet av den gamle orden i Levanten, var det allerede eksisterende sosio\xc3\xb8konomiske problemer innenfor hver enkelt stat. Det var ulike tegn p\xc3\xa5 interne problemer i det hettittiske riket, som opposisjon fra adelen, minsket kongelig autoritet, og \xc3\xb8kt ulydig fra vasallherskere. I Midt\xc3\xb8sten hadde lenge v\xc3\xa6rt plaget av angrep, men piratvirksomheten langs kysten \xc3\xb8kte antagelig i denne perioden. Ulike folk i Midt\xc3\xb8sten tok ansettelse som leiesoldater, blant for libyerne i deres angrep mot Egypt, og Egypt selv ansatte slike, blant annet pelesetere, som ble plassert i egyptiske garnisoner i Kanaan hvor de ble kjent som filistere, etter at Egypts makt minsket og de br\xc3\xb8t ut i uavhengige samfunn som rivaler til blant annet israelittene._NEWLINE_For moderne forskning har det v\xc3\xa6rt et paradigmeskifte ang\xc3\xa5ende havfolkene etter at de ble etablert av tidlige forskere p\xc3\xa5 1800-tallet, slike som Gaston Maspero, som baserte sine teorier utelukkende p\xc3\xa5 epigrafiske bevis og tolkninger, og ikke underst\xc3\xb8ttet av arkeologi. Dagens forst\xc3\xa5else er at havfolkene kan ha v\xc3\xa6rt ansvarlig for en del av \xc3\xb8deleggelsene som skjedde i perioden, men det mest sannsynlige er en sammenhengende kjede av hendelser, b\xc3\xa5de menneskelige og naturlige, inkludert klimatiske endringer og t\xc3\xb8rke, seismiske katastrofer som jordskjelv, interne oppr\xc3\xb8r og systemsammenbrudd; noe som til sammen f\xc3\xb8rte til mange riker mot sammenbruddet og over. I denne konteksten kan havfolkene forst\xc3\xa5es som ulike, opportunistiske enkeltgrupper som utnyttet de ulike situasjonene ved flere samfunn i Levanten, men en del av dem var ikke angrep, men folkevandringer og ny etablering og bosetning i andre land.\n_START_SECTION_\nHypoteser om sj\xc3\xb8folkenes identitet\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6rt fremmet en rekke hypoteser om sj\xc3\xb8folkenes identitet og motiver. Det er ikke n\xc3\xb8dvendigvis alternativer eller motstridende hypoteser om sj\xc3\xb8folkene; alle kan v\xc3\xa6re hovedsakelig eller delvis sanne.\n_START_SECTION_\nDen minoiske hypotese\n_START_PARAGRAPH_\nTo av de folkene som bosatte seg i Levanten hadde tradisjoner som kan forbinde dem med Kreta: Tjekere og pelesetere. Tjekere kan ha forlatt Kreta for \xc3\xa5 bosette seg i Anatolia og dratt videre til \xc3\xa5 bosette seg i det omr\xc3\xa5det som n\xc3\xa5 kalles Tel Dor i nordlige Israel. I henhold til Den hebraiske Bibelen den israelittiske gud Jahve f\xc3\xb8rte filisterne ut av Kaftor._NEWLINE_Hovedstr\xc3\xb8mningene innen bibelsk og oldtidsforskning aksepterer Kaftor som et navn for Kreta, men enkelte forskere har fremmet andre teorier. Kreta var i sin tid befolket av folk som snakket flere spr\xc3\xa5k, blant disse var mykensk gresk og etokretisk, etterkommere av spr\xc3\xa5ket til minoisk kultur. Det er mulig, men absolutt ikke sikkert at disse folkene, tjekere og pelesetere, snakket etokretisk._NEWLINE_Nyere unders\xc3\xb8kelser av utbruddet fra vulkanen p\xc3\xa5 Santorini har beregnet at det skjedde mellom 1660 og 1613 f.Kr., det vil si flere \xc3\xa5rhundrer f\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste tilsynekomst av havfolkene i Egypt. Vulkanutbruddet er s\xc3\xa5ledes lite trolig \xc3\xa5rsaken for ankomsten av havfolkene.\n_START_SECTION_\nHypotesen om mykensk krigf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nDenne teorien foresl\xc3\xa5r at sj\xc3\xb8folkene var befolkninger fra bystatene i den greske mykenske sivilisasjon som \xc3\xb8dela hverandre i en katastrofal rekke av konflikter som varte i flere ti\xc3\xa5r. Det ville ha v\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 eller ingen eksterne invasjoner, og kun noen f\xc3\xa5 utflukter utenfor den gresktalende delen av den egeisk kulturen._NEWLINE_Arkeologiske spor indikerer at mange av de befestede stedene p\xc3\xa5 det greske fastlandet ble \xc3\xb8delagt p\xc3\xa5 slutten av 1200- og tidlig p\xc3\xa5 1100-tallet f.Kr., noe som ble forst\xc3\xa5tt i moderne tid, p\xc3\xa5 midten av 1900-tallet, som \xc3\xa5 ha skjedd samtidig eller borti mot samtidig. Hendelsen ble tilskrevet den doriske invasjon som ble fremmet av Carl Blegen fra Universitetet i Cincinnati. Han mente at mykenske Pylos ble brent under et amfibisk angrep av krigere fra nord (dorere)._NEWLINE_F\xc3\xb8lgende kritiske analyser har fokusert p\xc3\xa5 det faktum at \xc3\xb8deleggelsene ikke var samtidige og alle bevis p\xc3\xa5 dorere kommer fra senere tid. John Chadwick har fremmet en hypotese om sj\xc3\xb8folkene som hevder at ettersom folket i Pylos hadde trukket seg tilbake mot nord\xc3\xb8st m\xc3\xa5 angrepet ha kommet fra s\xc3\xb8rvest, og at sj\xc3\xb8folkene, ikke dorere, var s\xc3\xa5ledes de mest sannsynlige kandidatene. Disse sj\xc3\xb8folkene var basert i Anatolia og gir derfor ikke en gresk identitet til alle sj\xc3\xb8folkene._NEWLINE_I betraktning av uroen og striden mellom og innenfor de store familiene i de mykenske bystatene i gresk mytologi, har det v\xc3\xa6rt en langvarig hypotese at mykenerne \xc3\xb8dela hverandre, og finner st\xc3\xb8tte hos den antikke greske historikeren Thukydides som teoretiserte: \xc2\xabI de tidlige tider var grekerne og barbarene ved kysten og p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene... fristet til \xc3\xa5 drive med piratvirksomhet under ledelse av deres mektigste menn... De ville angripe en by som var ubeskyttet av murer... og ville plyndre den... ingen van\xc3\xa6re har enn\xc3\xa5 blitt knyttet til slik en gjerning, men isteden som \xc3\xa6re.\xc2\xbb_NEWLINE_Selv de som fremmer en filistisk eller gresk migrasjonshypotese, identifiserer de alle sj\xc3\xb8folkene som etnisk greske, men John Chadwick (grunnlegger sammen Michael Ventris, av Linear B-studier), har isteden fremmet et flerkulturelt opprinnelse.\n_START_SECTION_\nHypotese om italiske folk\n_START_PARAGRAPH_\nDet har lenge v\xc3\xa6rt fremmet teorier om en mulig forbindelse mellom Sherden og Sardinia, Shekelesj til Sicilia, og Teresj til tyrsenere, noe som er basert p\xc3\xa5 onomastiske likheter, det vil si likheter i navn. Nurgerisk keramikk for innenlandsk bruk har blitt funnet ved Pyla Kokkinokremos, en befestet bosetning p\xc3\xa5 Kypros, i l\xc3\xb8pet av utgravningen mellom 2010 og 2017. Stedet er datert til perioden mellom 1200- og 1100-tallet f.Kr., innenfor invasjonene til sj\xc3\xb8folkene. Dette funnet har ledet arkeologen Vassos Karageorghis til \xc3\xa5 identifisere nurgeriske sardinere med Sherden, et av sj\xc3\xb8folkene. I henhold til ham dro Sherden f\xc3\xb8rst til Kreta og derfra sammen med kretere \xc3\xb8stover for \xc3\xa5 angripe Kypros. En del arkeologer mener det er mulig \xc3\xa5 identifisere Sherden med nurgeriske sardinere._NEWLINE_Det finnes nurgeriske bronsestatuetter, en stor samling av nurgeriske skulpturer, inkludert mange krigere med hjelmer med horn, med runde skjold og som b\xc3\xa6rer et lendeklede tilsvarende de som egypterne avbildet som Sherden. Selv om disse lenge har blitt datert til mellom 900- og 800-tallet f.Kr., har nyere oppdagelser antydet at framstillingen av disse er langt eldre, til rundt 1200-tallet f.Kr. Sverd identiske med til Sherden har blitt funnet p\xc3\xa5 Sardinia, datert tilbake til 1650 f.Kr._NEWLINE_Etruskernes navn p\xc3\xa5 seg selv, Rasna, peker ikke i seg selv p\xc3\xa5 en tyrsensk opprinnelse, skj\xc3\xb8nt det har v\xc3\xa6rt foresl\xc3\xa5tt at det kan v\xc3\xa6re avledet fra en eldre form T'Rasna. Den etruskiske sivilisasjon har blitt studert og spr\xc3\xa5ket er delvis dechiffrert. Det har varianter og representanter i egeiske inskripsjoner (som Lemnos-stelen), men disse kan like gjerne ha kommet fra reisende eller etruskiske kolonister i l\xc3\xb8pet av deres sj\xc3\xb8farende periode f\xc3\xb8r romerne knekte deres makt._NEWLINE_Det finnes ikke avgj\xc3\xb8rende arkeologiske bevis. Hva som er sikkert at mykensk IIIC-keramikk ble spredt rundt Middelhavet i omr\xc3\xa5der som er assosiert med havfolkene, og det introduksjon ved ulike steder er ofte knyttet til kulturutvekling, med makt eller gradvis._NEWLINE_En gammel teori er at Sherden og Shekelesj brakte disse navnene med seg til Sardinia og Sicilia, \xc2\xabkanskje ikke opererte fra disse store \xc3\xb8ynene, men bevegde seg mot dem.\xc2\xbb Det er fortsatt akseptert av Eric Cline og av Trevor Bryce som forklarer at en del av havfolkene oppsto ved sammenbruddet til det hettittiske riket. Giovanni Ugas heller til den motsatte oppfatningen, at Sherden hadde sin opprinnelse i Sardinia.\n_START_SECTION_\nInvasjonshypotesen\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet \xc2\xabinvasjon\xc2\xbb er generelt brukt i litteraturen om perioden for dokumenterte angrep, antyder at angriperne kom utenfra det \xc3\xb8stlige middelhavsomr\xc3\xa5det, skj\xc3\xb8nt antatt fra den bredere egeisk verden. En opprinnelse utenfor den egeiske verden har ogs\xc3\xa5 blitt foresl\xc3\xa5tt, eksempelvis slik Michael Grant formulerte det: \xc2\xabDet var enorm rekke av med folkevandringer som strakte seg hele veien fra elvedalene til Donau til slettene i Kina.\xc2\xbb_NEWLINE_Slike omfattende folkevandringer er assosiert til mer enn et folk eller kultur, men mengder av ulike folk p\xc3\xa5 vandring, og m\xc3\xa5 forst\xc3\xa5es som en \xc2\xabforstyrrelse\xc2\xbb, i henhold til M.I. Finley \xc2\xabEn storstilt forflyttelse av mennesker er indikert... det opprinnelse senteret for forstyrrelsen var i regionen Karpatene-Donau av Europa. (\xe2\x80\xa6) Det synes\xe2\x80\xa6 \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt\xe2\x80\xa6 presset i ulike retninger ved ulike tider.\xc2\xbb Om ulike tider skjedde langs Donau, var de nevnte angriperne ikke egeiske: \xc2\xaballe disse \xc3\xb8deleggelsene m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re datert til den samme perioden rundt 1200 f.Kr.\xc2\xbb _NEWLINE_Folkevandringene til den hypotetiske doriske invasjonen, angrepene til havfolkene, opprettelsen av de filistiske byrikene i Levanten, og sammenbruddet til det hettittiske riket ble knyttet sammen av Finley til rundt 1200 f.Kr. Robert Drews har presentert et kart som viser \xc3\xb8delagte omr\xc3\xa5der ved 47 befestede st\xc3\xb8rre bosetninger som han betegner som \xc2\xabBetydelige steder \xc3\xb8delagt i katastrofen\xc2\xbb. De er konsentrert i Levanten, med en del i Hellas og i Anatolia."