b'\n_START_ARTICLE_\nOrientalisme\n_START_PARAGRAPH_\nOrientalisme, ogs\xc3\xa5 kjent som orientalistikk, refererer ofte til det vitenskapelige studiet av orientalske eller \xc3\xb8stlige kulturer. Studiet, som omfatter samfunn, kultur, spr\xc3\xa5k og folk, hadde sin storhetstid i kolonitiden. Mer generelt kan orientalisme referere til et vestlig, og gjerne stereotypt, syn p\xc3\xa5 \xc3\xb8stlig kultur. Motsatsen til orientalisme er oksidentalisme._NEWLINE_Ordet \xc2\xaborientalisme\xc2\xbb brukes idag ofte for \xc3\xa5 beskrive en eurosentrisk virkelighetsbeskrivelse, der \xc2\xabden andre\xc2\xbb ikke selv f\xc3\xa5r forklare hva som skjer, men beskrives gjennom et vestlig/europeisk filter og virkelighetsforst\xc3\xa5else. Denne bruken av ordet \xc2\xaborientalisme\xc2\xbb, stammer fra Edward Said sin bok Orientalismen fra 1978, der han karakteriserer \xc2\xaborientalisme\xc2\xbb som studiet av \xc2\xabdet andre\xc2\xbb, og han kritiserer vestlige eksperter p\xc3\xa5 Midt\xc3\xb8sten for \xc3\xa5 legge eurosentriske kategorier til grunn for sin forst\xc3\xa5else av omr\xc3\xa5det. Gjennom slike tolkninger av Midt\xc3\xb8sten, og resten av Verden, som \xc2\xabden andre\xc2\xbb, som noe som stod i et motsetningsforhold til Vesten, mente Said, at slike forfattere rettferdiggjorde Vestens kolonisering og innblanding i resten av verden. Orientalisme, som studiet av \xc3\x98sten, beh\xc3\xb8ver ikke \xc3\xa5 v\xc3\xa6re eurosentrisk eller \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en p\xc3\xa5driver for kolonisme og imperialisme. Etter at Said sin bok ble publisert, har ordet \xc2\xaborientalisme\xc2\xbb blitt mindre brukt for \xc3\xa5 beskrive slike studier og ord som \xc2\xabomr\xc3\xa5de-studier\xc2\xbb brukes i stedet.\n_START_SECTION_\nOrientalismen i henhold til Said\n_START_PARAGRAPH_\nSentralt i orientalismen som tenkem\xc3\xa5te st\xc3\xa5r et hierarkisk forhold mellom den som ser og den som blir b\xc3\xa5de sett og definert ut fra forestillingene til den som ser. Et hovedprinsipp sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re det hierarkiske forholdet, basert p\xc3\xa5 en serie dikotomier, mellom imperialister og kolonier, myndigheter og unders\xc3\xa5tter, menn og kvinner, hvite og fargede, \xc3\xb8konomisk akkumulasjon i vesten og utbytting i koloniene._NEWLINE_I sin tid naturliggjorde og legitimerte denne tenkem\xc3\xa5ten imperialismen som politisk og \xc3\xb8konomisk system. I dagens globaliserte verden kan orientalisme sies \xc3\xa5 finnes n\xc3\xa6rmest overalt. Den spiller p\xc3\xa5 viktige temaer i v\xc3\xa5r egen tid som blir opplevd som naturlige, selvf\xc3\xb8lgelige og tilforlatelige. For eksempel skaper dagens orientalisme tanke- og f\xc3\xb8lelsesstrukturer som st\xc3\xb8tter opp under \xc3\xb8konomisk nyliberalisme og idealiserer demokratiet som politisk system.'