b'\n_START_ARTICLE_\nTr\xc3\xb8ys\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xb8ys er et kar som f\xc3\xb8rst og fremst er brukt til servering av \xc3\xb8l, men det forekommer ogs\xc3\xa5 opplysninger om at tr\xc3\xb8yser er brukt til melk.  De fleste bevarte tr\xc3\xb8yser er fra 1700- og 1800-tallet, Tr\xc3\xb8yser har form som boller, sk\xc3\xa5ler eller trau med tut eller nebb til \xc3\xa5 helle av p\xc3\xa5 en side og ofte et \xc3\xb8re eller h\xc3\xa5ndtak p\xc3\xa5 den andre. _NEWLINE_Ordet tr\xc3\xb8ys er beslektet med det gammelnorske ordet "trog" og det engelske "through". Dette kan tyde p\xc3\xa5 at tr\xc3\xb8ys opprinnelig er utviklet fra et traulignende kar.  Andre betegnelser som er brukt for denne gjenstandtypen er koks, nebb, sk\xc3\xa5ltr\xc3\xb8ys, tr\xc3\xb8s, tutesk\xc3\xa5l, \xc3\xb8lbekar (om oval tr\xc3\xb8ys med v\xc3\xa6rhode) og \xc3\xb8ltr\xc3\xb8ys. Det forekommer ogs\xc3\xa5 drikkekar i fugleform med nebb eller tut, men om dem brukes helst betegnelsen \xc3\xb8lfugl._NEWLINE_De fleste tr\xc3\xb8yser er dreiet eller sk\xc3\xa5ret i tre, og et tilsvarende lagget kar kalles tr\xc3\xb8ysask. Det er ogs\xc3\xa5 bevart en gruppe tr\xc3\xb8yser laget av kobber. Kobbertr\xc3\xb8ysene er runde i formen, og de har gjerne et fast deksel over halve \xc3\xa5pningen. Denne typen var lite brukt i Norge, og en del kobbertr\xc3\xb8ysene kan ha kommet hit i nyere tid gjennom antikvitetshandel fra Sverige, der denne typen var mer brukt._NEWLINE_\xc3\x98let ble gjerne oppbevart i t\xc3\xb8nner i kjelleren. Tr\xc3\xb8yser ble brukt i bygdemilj\xc3\xb8er til \xc3\xa5 hente \xc3\xb8l fra t\xc3\xb8nna, og fra tr\xc3\xb8ysen ble \xc3\xb8let helt over i \xc3\xb8lboller eller andre drikkekar. If\xc3\xb8lge tradisjonen har det ogs\xc3\xa5 blitt drukket fra tuten p\xc3\xa5 mindre tr\xc3\xb8yser.'