b"\n_START_ARTICLE_\nHerman Foss\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Foss var s\xc3\xb8nn magasinforvalter Jacob Finne Foss (1763\xe2\x80\x931822) og Margrethe Meyer (f. 1763). Allerede i barndommen f\xc3\xb8lte han en sterk dragning til det milit\xc3\xa6re.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nDa Danmark-Norge kom i krig med Storbritannia i 1807 dro han til K\xc3\xb8benhavn og i 1809 ble han sekondl\xc3\xb8ytnant ved artilleribrigaden med rett til \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge forelesninger. Etter artilleristeksamen 1811 ble han 1813 stasjonert i Bergen som premierl\xc3\xb8ytnant ved den norske artilleribrigade og l\xc3\xa6rer ved realskolen. _NEWLINE_Han ble gift i 1812 med Berte Johanne (\xc2\xabHanna\xc2\xbb) N\xc3\xa6raae (1789\xe2\x80\x931843), datter av sogneprest i Longelse p\xc3\xa5 Langeland i Danmark Jens Lauridsen N\xc3\xa6raae (1759\xe2\x80\x931805) og Anna Kirstine Weygaard (1760\xe2\x80\x931848). _NEWLINE_Sammen med Lyder Sagen ga Foss ut boken Bergens beskrivelse i 1824.  Foss var spesialist p\xc3\xa5 det pr\xc3\xb8yssiske milit\xc3\xa6rvesenet, og 1832 utgav han p\xc3\xa5 norsk en tysk avhandling Om staaende H\xc3\xa6re og Landv\xc3\xa6rn. Hans s\xc3\xa6rlige interesse som publisist, offiser og politiker var milit\xc3\xa6rsp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let og da f\xc3\xb8rst og fremst det nasjonale forsvarssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let. _NEWLINE_I 1826 ble han stabskaptein i Moss, avanserte 1830 til batterisjef i Christiania, ble i 1843 major og senere p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret oberstl\xc3\xb8ytnant og bataljonsjef.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r Foss forlot Bergen, ble han valgt til byens representant p\xc3\xa5 Stortinget i 1827 og m\xc3\xb8tte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 det overordentlige Storting i 1828. I 1830 ble han innvalgt for Moss, og deretter var han stortingsmann for Christiania p\xc3\xa5 samtlige Storting fra 1833 til 1845. Foss er kjent for sin innsats for et rent norsk handelsflagg. Blant annet skrev han i 1837 p\xc3\xa5 \xc3\xa9i natt innstillinga om frigj\xc3\xb8ring av handelsflagget. Dette ga ham tilnavnet \xc2\xabNationens Yndling\xc2\xbb, og Henrik Wergeland tilegnet ham diktet Nu hvil dig Borger._NEWLINE_I 1839 og 1842 var han formann i konstitusjonskomiteen, og han tjenestegjorde som president/visepresident i Odelstinget \xc3\xa5rene 1833\xe2\x80\x9342. Han var medlem av flere kommisjoner, blant annet ang\xc3\xa5ende rikets undervisningsvesen (1839) og den norsk-svenske unionskomit\xc3\xa9 (1841\xe2\x80\x9344). _NEWLINE_\xc3\x85rene 1845\xe2\x80\x9348 var han statsr\xc3\xa5d i Marinedepartementet. _NEWLINE_Han gjorde seg ogs\xc3\xa5 sterkt gjeldende som kommunepolitiker i Christiania, blant annet som byens ordf\xc3\xb8rer 1838, 1840 og 1841.\n_START_SECTION_\nDikter\n_START_PARAGRAPH_\nHans dikt \xc2\xabTidsnornerne\xc2\xbb (1835) var et innlegg i D\xc3\xa6mringsfeiden etter utgivelsen av Johan Sebastian Welhavens dikt \xc2\xabNorges D\xc3\xa6mring\xc2\xbb i 1832. Hans oversettelse av Esaias Tegn\xc3\xa9rs \xc2\xabFrithjofssaga\xc2\xbb (1826) vant stor popularitet, og kom i en rekke opplag frem til 1860. En rekke av hans dikt ble ogs\xc3\xa5 utgitt i nytt\xc3\xa5rsgaven Snotra (1821).\n_START_SECTION_\nHerman Foss' gate\n_START_PARAGRAPH_\nTre gater er oppkalt etter ham; \xc3\xa9n like under Nyg\xc3\xa5rdsh\xc3\xb8yden i Bergen, \xc3\xa9n i sentrum av Kongsberg, og \xc3\xa9n p\xc3\xa5 Ila i Oslo - Herman Foss' gate (Oslo), navngivelse i 1874.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nFoss var innehaver av St. Olavs Orden, Dannebrogordenen og Sverdordenen.Han var medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab."