b'\n_START_ARTICLE_\nSteinvikholm slott\n_START_SECTION_\nHolmen\n_START_PARAGRAPH_\nSteinvikholm ligger ved grenden Steinvik p\xc3\xa5 Skatval. Holmens opprinnelige navn skal ha v\xc3\xa6rt Steinn, s\xc3\xa5 \xc2\xabholm\xc2\xbb m\xc3\xa5 ha blitt lagt til idet man glemte opphavet til navnet Steinvik. Holmen er Skatvals nest st\xc3\xb8rste \xc3\xb8y, etter Salt\xc3\xb8ya, men festningen opptar omtrent halvparten av alt tilgjengelig landareal. Selve holmen er temmelig berglendt. En liten slette beliggende i retning mot landsiden er det, og i enden av denne, nord\xc3\xb8st p\xc3\xa5 selve holmen, ligger den tidligere husmannsplassen Slottet, som var bebodd fra 1800-tallet og frem til 1950-\xc3\xa5rene. Mot nord ligger det en brygge._NEWLINE_En bro over til holmen er \xc3\xa5pen fra mai til oktober hvert \xc3\xa5r, mens man ogs\xc3\xa5 kan komme seg over p\xc3\xa5 et landfast eide, som forbinder holmen og fastlandet ved fj\xc3\xa6re sj\xc3\xb8. P\xc3\xa5 slottets storhetstid l\xc3\xa5 landet to meter lavere, noe som gjorde folk avhengig av enten bro eller b\xc3\xa5t, og som i sin tur ogs\xc3\xa5 begrenset holmens st\xc3\xb8rrelse betraktelig. Sletten nedenfor slottet oppstod ikke f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1800-tallet. Man har imidlertid holdt muligheten \xc3\xa5pen for at holmen kan ha v\xc3\xa6rt landfast deler av d\xc3\xb8gnet allerede p\xc3\xa5 erkebiskopens tid._NEWLINE_Holmen er ogs\xc3\xa5 et yndet badested om sommeren, da s\xc3\xa6rlig ved bryggen og den nevnte sletten. P\xc3\xa5 landsiden er det en sandstrand, til forskjell fra de sedvanlige steinfj\xc3\xa6rene i distriktet.\n_START_SECTION_\nOppf\xc3\xb8relse\n_START_PARAGRAPH_\nByggingen av slottet ble tidligst p\xc3\xa5begynt sommeren 1524, da erkebiskopen kom hjem fra sin reise til Roma, og i et brev fra biskop Hans Rev i Oslo til erkebiskopen datert til 20. oktober 1525, er byggearbeidet for f\xc3\xb8rste gang omtalt: \xc2\xabItem her effther skall aldrig fortrydes, att Steenvigsholm bliffuer fulwell befested oc end met thet snareste, hwo som bygger udj fred han er thes tryggere udj wfred.\xc2\xbb Det prim\xc3\xa6re byggematerialet var kleberstein, som ble fraktet til stedet med b\xc3\xa5t fra steinbrudd s\xc3\xb8r for Trondhjem, eksempelvis i Orkdal._NEWLINE_Brev datert til 1527 indikerer at slottet, p\xc3\xa5 det tidspunktet, var stort sett ferdig, og det hersker stor enighet om at slottet var ferdig oppf\xc3\xb8rt i 1532, alts\xc3\xa5 etter omtrent syv \xc3\xa5rs bygging, noe som var rekordtid etter datidens m\xc3\xa5lestokk, uten n\xc3\xa5tidens redskaper og finansiering. Det sies at erkebiskopen brukte alle de syv \xc3\xa5renes skatteinntekter til \xc3\xa5 finansiere byggingen._NEWLINE_Ingenting i erkebiskopens arkiv eller samtidige dokumenter underst\xc3\xb8tter antagelsen om at erkebiskopen hyret inn utenlandske fagfolk til byggingen. En s\xc3\xa6regen detalj ved det steinhuggerarbeidet som ble utf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Steinvikholm, er at man har funnet bumerker fra steinhuggere, hvilket ikke er funnet p\xc3\xa5 noe byggverk etter reformasjonen. Det gj\xc3\xb8r Steinvikholm slott til det yngste byggverket i Norge med innrissede bumerker. Nettopp disse bumerkene gir svaret p\xc3\xa5 hvem steinhuggerne var, nemlig norske steinhuggere fra lauget ved Nidarosdomen. Den aktede trondhjemsborger og laugsmester Peter Steinhugger, som ledet arbeidet ved Nidarosdomen under erkebiskop Erik Walkendorf, kan ha v\xc3\xa6rt byggmester p\xc3\xa5 Steinvikholm.\n_START_SECTION_\nMotivasjon\n_START_PARAGRAPH_\nOlav Engelbrektsson var en kontroversiell mann og endatil i konflikt med kong Frederik I av Danmark og Norge i flere viktige sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Stridens kjerne var overherred\xc3\xb8mmet over Danmark, Sverige og Norge. Olav Engelbrektssons forgjenger i embedet, Erik Walkendorf, m\xc3\xa5tte fratre som f\xc3\xb8lge av disse rivningene. Den katolske kong Christian II av Danmark, Norge og Sverige, som erkebiskopen lovte troskap til, var blitt tvunget i landflyktighet i 1524. I kraft av embetet som erkebiskop var Olav Engelbrektsson ogs\xc3\xa5 formann i det norske riksr\xc3\xa5det. Hans iver for norsk selvstendighet ble underbygget gjennom allianser i riksr\xc3\xa5det, ofte med dem som kjempet f\xc3\xb8rst og fremst for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke egen makt og eiendom._NEWLINE_Hvorfor erkebiskopen ville bygge et slott med en s\xc3\xa5 sterk befestning, er litt uklart, men det var urolige tider b\xc3\xa5de i Norden og i kirken, og det kan late til at festningen skulle tjene som et tilfluktssted for erkebiskopen. Som festningsverk var ikke Erkebispeg\xc3\xa5rden optimal. I skriftlige kilder gav erkebiskopen aldri noen videre begrunnelse enn beskyttelse, hverken for oppf\xc3\xb8relsen eller for stedvalget. Jon Leirfall har foresl\xc3\xa5tt at erkebiskopen ogs\xc3\xa5 kunne ha \xc3\xb8nsket en mer storslagen residens. _NEWLINE_Lokaliseringen p\xc3\xa5 Steinvikholm har antageligvis sin rot i flere forhold, men det er n\xc3\xa6rliggende p\xc3\xa5 peke p\xc3\xa5 mattilf\xc3\xb8rselen fra de omkringliggende kirkegodsene Steinvik, Hammer og Fl\xc3\xb8an, n\xc3\xa6rheten til Erkebispeg\xc3\xa5rden, samt at holmen er s\xc3\xa5pass lett \xc3\xa5 forsvare at slottet rett etter oppf\xc3\xb8relsen m\xc3\xa5tte kunne regnes som uinntagelig. F\xc3\xb8r reformasjonen eide kirken og klostrene 86\xc2\xa0% av all jord i Stj\xc3\xb8rdal, kronen og adelen eide 10\xc2\xa0%, mens 4\xc2\xa0% var selveiere. Mange har vist til milit\xc3\xa6rstrategiske mangler ved Erkebispeg\xc3\xa5rden i Trondhjem, men synene p\xc3\xa5 hvorvidt Steinvikholm oppfyller disse kravene, er sv\xc3\xa6rt sprikende. At erkebiskopen leide inn en fl\xc3\xa5te, tyder p\xc3\xa5 at tilgangen til en isfri havn var viktig. Det er ogs\xc3\xa5 delte meninger om utsynet over fjorden hadde betydning for stedvalget. Ut fra en religi\xc3\xb8s overbevisning har Bodvar Schjelderup endog argumentert for at Steinvikholm m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re et \xc2\xabutvalgt sted\xc2\xbb p\xc3\xa5 linje med Novgorod og Jerusalem, men ikke i en hierofanisk forstand.\n_START_SECTION_\nMulige forbilder\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5pekt at Olav Engelbrektsson bes\xc3\xb8kte paven i Roma og fikk m\xc3\xb8te milit\xc3\xa6re r\xc3\xa5dgivere der, og at Leonardo da Vinci (d\xc3\xb8d 1519) var en av pavens r\xc3\xa5dgivere i \xc3\xa5rene 1513\xe2\x80\x931516. Man har der senere funnet en tegning som viser samme type festning som p\xc3\xa5 Steinvikholm, alts\xc3\xa5 en n\xc3\xa6rt kvadratisk festning med t\xc3\xa5rn i to motst\xc3\xa5ende ender, som Leonardo da Vinci tegnet da han bodde i Milano 1483\xe2\x80\x931499. Olav Engelbrektsson m\xc3\xb8tte paven syv \xc3\xa5r etter at Leonardo da Vinci var hans r\xc3\xa5dgiver, og erkebiskopen kan s\xc3\xa5ledes f\xc3\xa5tt sett tegningen. Denne festningstypen var imidlertid alminnelig i Europa, og den hadde ved oppf\xc3\xb8relsen av Steinvikholm slott en flere hundre \xc3\xa5r gammel tradisjon bak seg. Av andre europeiske slott med samme planl\xc3\xb8sning kan nevnes Terpersie Castle i Aberdeenshire i Skottland og Ch\xc3\xa2teau de Banne i Ard\xc3\xa8che i Frankrike._NEWLINE_En mer n\xc3\xa6rliggende mulighet er at erkebiskopen, eller andre i hans krets, p\xc3\xa5 en av sine reiser har sett Riga festning, som ble ombygd ti \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Steinvikholm slott, eventuelt andre tilsvarende europeiske anlegg. I norsk sammenheng er Steinvikholm enest\xc3\xa5ende, men flere slott i Sk\xc3\xa5ne, for eksempel Eriksholm slott, Torup slott og Vidsk\xc3\xb8vle slott, deler Steinvikholm slotts karakteristiske trekk. At mange av slottene i Sk\xc3\xa5ne er oppf\xc3\xb8rt etter Steinvikholm, utelukker allikevel ikke muligheten for at de kan ha en felles inspirasjonskilde eller ha p\xc3\xa5virket hverandre under planlegging og oppf\xc3\xb8relse. Fredrik B. Wallem har fremhevet Riga festning og ridderslottet i Rehden i dagens Polen som sannsynlige inspirasjonskilder. Wallem bemerket et i\xc3\xb8ynefallende stort samsvar mellom grunnplanene og romdisposisjonene p\xc3\xa5 Steinvikholm, i Riga og i Rehden.\n_START_SECTION_\nUtseende og bruk under erkebiskopen\n_START_PARAGRAPH_\nByggverket har blitt omtalt under varierende betegnelser: Henrik Mathiesen, Fredrik B. Wallem, Fritz C. Skaar, Dag Johnson og Wilhelm Swensen har kalt det et \xc2\xabslott\xc2\xbb, Jon Leirfall har kalt det en \xc2\xabborg\xc2\xbb, mens Guthorm Kavli har kalt det en \xc2\xabfestning\xc2\xbb. S\xc3\xa6bj\xc3\xb8rg Walaker Nordeide har dr\xc3\xb8ftet denne problemstillingen, men har ogs\xc3\xa5 vist til at begrepsbruken kan v\xc3\xa6re delvis kronologisk betinget. Den mest utbredte navneformen er \xc2\xabSteinvikholm slott\xc2\xbb. Ved en sidestilling av byggverkets funksjoner som befestning og residens kan man benytte det kombinerende begrepet \xc2\xabslottsfestning\xc2\xbb._NEWLINE_Slottet m\xc3\xa5ler ca. 52,5 \xc3\x97 50 meter i ytre m\xc3\xa5l, hvilket tilsvarer en omkrets p\xc3\xa5 205 meter og en grunnflate p\xc3\xa5 2\xc2\xa0625 kvadratmeter. Murene er 3,8\xe2\x80\x934,4 meter tykke, mens de to t\xc3\xa5rnene er henholdsvis 20 og 16 meter i diameter med henholdsvis 5,4 og 4,5 meter tykke murer. Borgg\xc3\xa5rden var forholdsvis liten med ca. 17 \xc3\x97 24 meter, eller ca. 400 kvadratmeter. Slottet hadde minst to etasjer, og i den nordvestre enden fant man ogs\xc3\xa5 kjellere.\n_START_SECTION_\nForsvarsverker\n_START_PARAGRAPH_\nGrunnet terrenget er restene av erkebiskopens egen fl\xc3\xb8y noe h\xc3\xb8yere oppe enn resten av borgen, nesten en hel etasje \xc3\xa5 regne, og i enden av denne fl\xc3\xb8yen ligger alts\xc3\xa5 ett av de to t\xc3\xa5rnene, \xc2\xabBonden\xc2\xbb. Bonden er det st\xc3\xb8rste t\xc3\xa5rnet, samt det som ligger h\xc3\xb8yest oppe, og det er 20 meter i diameter. Det ser ogs\xc3\xa5 ut til \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt det mest utrustede, da dette t\xc3\xa5rnet hadde skuddretninger mot landsiden, broen og ut mot fjorden. Det andre t\xc3\xa5rnet ligger alts\xc3\xa5 lengre nede i terrenget, var mindre utrustet, og har skuddretninger mot F\xc3\xa6ttenfjorden, \xc3\x85sen og deler av \xc3\x85senfjorden.\n_START_SECTION_\nErkebiskopens flukt og d\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nUnder statskuppet i 1536-1537 s\xc3\xb8kte Olav Engelbrektsson ly i festningen, der han for \xc3\xb8vrig hadde oppbevart St. Olavs skrin og andre kostbarheter siden 1534. Olav hadde nok satset p\xc3\xa5 \xc3\xa5 motta milit\xc3\xa6r st\xc3\xb8tte fra de habsburgske Nederlandene, slik han hadde blitt lovet av grev Fredrik II av Pfalz. Da pfalzgreven bare sendte to skip, valgte Olav \xc3\xa5 la h\xc3\xa6rf\xc3\xb8reren sin Christoffer Trondsen ta ham og 60 mann med seg og flykte sj\xc3\xb8veien. 1. april 1537 stevnet derfor erkebiskopen ut fjorden for siste gang, f\xc3\xb8r han dro videre til Sverige og senere til Lier i Nederlandene (n\xc3\xa5 Belgia). Der d\xc3\xb8de han allerede i februar \xc3\xa5ret etter. De 80 soldatene som Olav lot bli igjen p\xc3\xa5 Steinvikholm i vente p\xc3\xa5 unnsetning, gav opp en dr\xc3\xb8y m\xc3\xa5ned etter Olavs flukt. St. Olavs skrin p\xc3\xa5 Steinvikholm ble snart \xc3\xb8delagt av danske styrker, mens den innerste trekisten med helgenkongens legeme ble v\xc3\xa6rende p\xc3\xa5 borgen til 1564. Da ble den flyttet tilbake til en da offentlig kjent grav i Nidarosdomen, inntil graven ble lukket i 1568 og etter hvert glemt._NEWLINE_Et relieff av Marit Wik ble avduket av Dronning Sonja i St. Gummarus-kirken, hvor Olav Engelbrektsson ligger begravd, den 21. mai 2003.\n_START_SECTION_\nBetydning og bruk etter reformasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nEtter reformasjonen var det begrenset bruk av festningen, blant annet p\xc3\xa5 grunn av vanskelighetene med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 ferskvann. Festningen ble ombygd etter en brann i 1542, hvor man gjorde flere forandringer innvendig.\n_START_SECTION_\nDen nordiske syv\xc3\xa5rskrigen\n_START_PARAGRAPH_\nFestningen ble overgitt til svenskene uten kamp i den nordiske syv\xc3\xa5rskrigen, begrunnet med at det var lite vann, og at det var kvinner og barn p\xc3\xa5 festningen.\n_START_SECTION_\nRestaurering og ny bruk\n_START_PARAGRAPH_\nEtter de omfattende arbeidene omkring \xc3\xa5r 1900 har det ogs\xc3\xa5 blitt foretatt st\xc3\xb8rre og mindre restaureringer p\xc3\xa5 slottet, og Nidaros domkirkes restaureringsarbeider har v\xc3\xa6rt involvert i mye av dette. Over noen \xc3\xa5r p\xc3\xa5 2000-tallet ble store deler av yttermurene restaurert, og mot slutten av samme ti\xc3\xa5r ble det lagt nye tak av kobber p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnene._NEWLINE_\xc3\x85rlig blir operaen Olav Engelbrektsson, som dramatiserer erkebiskopens siste natt p\xc3\xa5 slottet, oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Steinvikholm p\xc3\xa5 sensommeren. Edvard Hoem har skrevet libretto, mens Henning Sommerro har st\xc3\xa5tt for musikken. Urpremi\xc3\xa8ren gikk av stabelen den 5. august 1993, dengang som musikkdramaet Lucie, og i 1996 ble musikkdramaet omskrevet til dagens operaforestilling. Oppsetningen er s\xc3\xa6rlig kjent for sin bruk av lokale amat\xc3\xb8rer og unge talenter i tillegg til profesjonelle akt\xc3\xb8rer, og med \xc3\xa5rene har over 70\xc2\xa0000 personer fra inn- og utland sett operaen. I de siste \xc3\xa5rene har operaen blitt avviklet utenfor selve slottet i frykt for \xc3\xa5 t\xc3\xa6re for mye p\xc3\xa5 ruinene. Operaen arrangeres av Steinvikholm Musikkteater._NEWLINE_I 1999 ble Steinvikholm Aquavit lansert. Denne akevitten henspiller p\xc3\xa5 en forsendelse til erkebiskopen fra lensherren i Bergen, Eske Bille, datert til 13. april 1531. Med en flaske akevitt fulgte et brev hvor Bille skrev at han sendte \xc2\xabnogit Watn som kallis aqua vite och hielper samme watn for alle haande kranckdom som ith menneske kandt haffue indvortes. Jeg ville gierne sendt Eders Naade mere deraf, men naa staaer ikke Urthene her at bekomm.\xc2\xbb Dette er den tidligste forekomsten av akevitt i skriftlige kilder i Norge. I ettertid har Eske f\xc3\xa5tt \xc3\xa6ren som fremstiller av det f\xc3\xb8rste norske brennevinet, mens erkebiskopen har blitt tillagt \xc3\xa6ren for \xc3\xa5 ha tatt i bruk brennevinet som legemiddel i Norge._NEWLINE_Steinvikholm slott eies fortsatt av Fortidsminneforeningens avdeling i S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag av historiske \xc3\xa5rsaker. Selve holmen er delt mellom de to Steinvik-g\xc3\xa5rdene. Driften av omvisningstilbud og kiosksalg p\xc3\xa5 stedet bestyres av av foreningen Steinvikholms venner med tilskudd fra Stj\xc3\xb8rdal kommune.'