b'\n_START_ARTICLE_\nBenu\n_START_SECTION_\nMytologiske roller\n_START_PARAGRAPH_\nI henhold til egyptisk mytologi var Benu et vesen som skapte seg selv og spilte en rolle i verdens skapelse. Den ble sagt \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt ba til guden Ra og muliggjorde de kreative handlingene til guden Atum. Den fl\xc3\xb8y over vannene til Nun som eksisterte f\xc3\xb8r skapelsen, landet p\xc3\xa5 et berg og sendte ut et kall som avgjorde skapelsens vesen. Den var ogs\xc3\xa5 et symbol p\xc3\xa5 gjenf\xc3\xb8delse og ble dermed assosiert med Osiris._NEWLINE_Noen av titlene til fuglen Benu var \xc2\xabHan som kom v\xc3\xa6ren av seg selv\xc2\xbb, \xc2\xabDen stigende\xc2\xbb og \xc2\xabHerre av festivalene\xc2\xbb. Sistnevnte epitetet refererte til troen p\xc3\xa5 at Benu jevnlig fornyet seg selv som solen. Navnet er relatert til verbet wbn i betydningen \xc2\xab\xc3\xa5 stige str\xc3\xa5lende\xc2\xbb eller \xc2\xab\xc3\xa5 skinne\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nFramstilling\n_START_PARAGRAPH_\nPyramidetekstene refererte til fuglen gulerle som et symbol p\xc3\xa5 Atum, og den kan ha v\xc3\xa6rt den opprinnelige formen til fuglen/fabelvesenet Benu. Kunstverk under Det nye rike framstilte Benu som en gr\xc3\xa5hegre med et langt nebb og to utstikkende fj\xc3\xa6r p\xc3\xa5 hodet, tidvis sittende p\xc3\xa5 en benbenstein (en haug som steg opp fra de opphavelig vann og er et symbol p\xc3\xa5 Ra) eller i et piltre (som symboliserte Osiris). Grunnet dets forbindelse med Osiris bar den tidvis den hvite atefkronen, som var en kombinasjon av hedjetkronen med r\xc3\xb8de strusefj\xc3\xa6r p\xc3\xa5 hver side._NEWLINE_En stor art av gr\xc3\xa5hegren, siden utd\xc3\xb8dd, levde p\xc3\xa5 Den arabiske halv\xc3\xb8y til relativt moderne tid; den synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt den endelige inspirasjonen for Benu. Som en refleksjon av dette fikk denne arten navn etter det mytologiske dyret, Ardea bennuides (\xc2\xabbenu-gr\xc3\xa5hegre\xc2\xbb).\n_START_SECTION_\nDyrkelse\n_START_PARAGRAPH_\nSom Atum og Ra ble Benu antagelig dyrket i deres kultsenter i byen Heliopolis. Den fungerte ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 skarab\xc3\xa9amuletter som ble lagt i graver som et symbol p\xc3\xa5 gjenf\xc3\xb8dsel.\n_START_SECTION_\nFugl F\xc3\xb8niks\n_START_PARAGRAPH_\nDen greske historikeren Herodotos, som skrev om oldtidens Egypt p\xc3\xa5 400-tallet f.Kr., fortalte at folket i Heliopolis beskrev fuglen F\xc3\xb8niks for ham. De sa at den levde i 500 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den d\xc3\xb8de, gjenoppsto, bygde et gravegg med myrra for det paternale liket (som kan ha v\xc3\xa6rt fuglen selv), og fraktet det til soltempelet ved Heliopolis. Hans beskrivelse av f\xc3\xb8niksen minner om en \xc3\xb8rn med r\xc3\xb8d og gyllen fj\xc3\xa6rkledning, symbolsk for solens fargegl\xc3\xb8d. Det bredere temaet ild, likb\xc3\xa5l, og asken fra den d\xc3\xb8ende fugl ble utviklet lenge etter Herodotos._NEWLINE_Dets gjenf\xc3\xb8dsel og tilknytning til solen minner om det egyptiske fabeldyret, men de egyptiske kildene nevner ikke fuglens d\xc3\xb8d. Ettersom Benu representerte skapelse og fornyelse var den forbundet med den egyptiske kalender. Templene til Benu var velkjente for sine virkemidler for \xc3\xa5 holde rede p\xc3\xa5 tiden. Selv navnet \xc2\xabf\xc3\xb8niks\xc2\xbb kan v\xc3\xa6re avledet fra Benu, men det er uklart; det er mulig det er fra foinos, \xc2\xabblodr\xc3\xb8d\xc2\xbb, eller avledet fra det greske ordet for F\xc3\xb8nikia, \xce\xa6\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xce\xaf\xce\xba\xce\xb7, Foin\xc3\xadk\xc4\x93, i betydningen \xc2\xabpurpurr\xc3\xb8d\xc2\xbb.'