b'\n_START_ARTICLE_\nKattugle\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nKattugla er mellomstor og nominatformen m\xc3\xa5ler cirka 37\xe2\x80\x9339 cm. Hannene er minst og veier i snitt cirka 440 g, hunnene 553 g. Arten har et vingespenn p\xc3\xa5 cirka 94\xe2\x80\x93104 cm. Det er sm\xc3\xa5 forskjeller i st\xc3\xb8rrelse mellom de ulike underartene. S. a. sylvatica er minst og S. a. mauritanica er st\xc3\xb8rst. Sistnevnte har et vingespenn som er omkring 20 prosent st\xc3\xb8rre enn S. a. aluco (nominatformen) og S. a. sylvatica._NEWLINE_Kattuglen er tettbygget med et stort, rundt hode og avrunda vinger. Fj\xc3\xa6rdrakten forekommer i to fargefaser, r\xc3\xb8dbrun og gr\xc3\xa5brun med ulike overgangsformer. Hunner er ofte mer r\xc3\xb8dbrune enn hanner. Den lyse undersiden er spettet med m\xc3\xb8rkebrunt, mens ansiktet er forholdvis jevnt brunt. \xc3\x98ynene er dypt sorte._NEWLINE_Ringmerkede kattugler har blitt opp til cirka 18\xc2\xa0\xc3\xa5r gamle. I fangenskap er det individer som har blitt 27\xc2\xa0\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nBestand\n_START_PARAGRAPH_\nBestanden av kattugler best\xc3\xa5r av flere hundre tusen hekkende par. Den svinger litt fra \xc3\xa5r til \xc3\xa5r, alt etter tilgangen p\xc3\xa5 mat og hvor harde vintrene er._NEWLINE_I Europa er bestanden ansl\xc3\xa5tt til omkring 400 000\xe2\x80\x93560 000 hekkende par, pluss opp mot 100 000 par i Vest-Russland og 20 000 par i Tyrkia. De st\xc3\xb8rste bestandene i Europa finnes i Frankrike og Tyskland, som hver har omkring 85 000 par. Polen har omkring 70 000 par, Spania cirka 50 000 par, Kroatia cirka 20 000\xe2\x80\x9325 000 par, Storbritannia og Latvia cirka 20 000 par hver, Sverige og Hellas cirka 15 000 par hver, og Hviterussland cirka 10 000 par._NEWLINE_I Norge hekker arten nord til Trondheimsfjorden, men det er ingen estimater for bestanden. Noen f\xc3\xa5 par hekker helt nord til Helgeland. I Sentral-Europa er populasjonene stabile, men i Storbritannia har det v\xc3\xa6rt en markant nedgang i senere \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nAtferd\n_START_PARAGRAPH_\nKattuglens flukt er rettlinjet og direkte utf\xc3\xb8rt med raske vingeslag ofte fulgt av glideflukt. Vingene er korte og avrundete. Kalleskrikene likner \xc2\xabtu-vit\xc2\xa0tu-hu\xc2\xbb. Imidlertid er dette skriket sammensatt av hannuglens tutende \xc2\xabho-ho-hoo\xc2\xbb og hunnuglens mer skrikende svar \xc2\xabki-vitt\xc2\xbb._NEWLINE_Kattugla er i hovedsak nattaktiv og holder seg i ro om dagen, gjerne sittende p\xc3\xa5 en gren i skjul tett inntil trestammen. Om den blir oppdaget holder den seg stort sett rolig, hvis man ikke kommer for n\xc3\xa6r. I den lyse \xc3\xa5rstiden hender det at den jakter hele dagen. Kattuglen er en utpreget standfugl som vandrer lite. Den liker ikke \xc3\xa5 fly over store vannflater, og holder seg helst i territoriet sitt \xc3\xa5ret rundt. St\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 territoriet til et kattuglepar varierer mellom 10 og 100 hektar, og er st\xc3\xb8rst i omr\xc3\xa5der der antall fugl er lavest. Ungfuglene kan streife litt rundt omkring, men de beveger seg sjelden lenger enn 10\xc2\xa0km. _NEWLINE_Kattugle finnes i b\xc3\xa5de barskog og blandingsskog, gjerne n\xc3\xa6r dyrket mark eller i skogkanten, men den trives aller best i eldre l\xc3\xb8vskog hvor den kan finne hule tr\xc3\xa6r som den kan bo i. Den trenger \xc3\xa5pninger i skogen hvor den kan jakte. Kattuglen finnes ogs\xc3\xa5 i parkomr\xc3\xa5der i urbane str\xc3\xb8k, til og med i storbyer som London og Berlin. Spesielt vinterstid hender det at den kommer frem til tettbebygde str\xc3\xb8k, der den kan p\xc3\xa5treffes i t\xc3\xa5rn eller andre bygninger._NEWLINE_Mindre skogsugler som minervas ugle og hornugle kan i alminnelighet ikke holde til i samme omr\xc3\xa5de som kattugler.\n_START_SECTION_\nErn\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nDietter best\xc3\xa5r hovedsakelig av sm\xc3\xa5gnagere, som v\xc3\xa5nd, mus og rotter, men den kan ogs\xc3\xa5 ete fugler, ormer, frosker, insekter, og av og til fisk. Byttet slukes normal helt. To ganger i d\xc3\xb8gnet gulper fuglene opp det som ikke kan ford\xc3\xb8yes (skjelettrester, pelsh\xc3\xa5r og lignende) i s\xc3\xa5kalte gulpeboller._NEWLINE_Kattugler jakter helst om natten. Fuglene sitter gjerne stille p\xc3\xa5 en grein og venter, mens den ser og lytter etter byttedyr. N\xc3\xa5r den oppdager et bytte som beveger seg p\xc3\xa5 bakken glir den stille ned og fanger det med kl\xc3\xb8rne, mens den dekker byttet med vingene s\xc3\xa5 det ikke kan unnslippe. Byttet avlives normalt med nebbet. Den kan ogs\xc3\xa5 ta fugler i flukt og i reder.\n_START_SECTION_\nReproduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nKattugler blir kj\xc3\xb8nnsmoden f\xc3\xb8r de er et \xc3\xa5r gamle. Fuglene lever vanligvis i monogame parforhold livet ut, men enkelte hanner kan v\xc3\xa6re polygame. Arten bygger ikke redet selv, men legger eggene i et rede som er forlatt av skj\xc3\xa6rer eller kr\xc3\xa5ker, eller i et hult tre. Egentlig er kattugle en utpreget huleruger, men den tilpasset seg mangelen p\xc3\xa5 hule tr\xc3\xa6r og kan derfor ogs\xc3\xa5 ruge i \xc3\xa5pne reir. Kattuglen bruker gjerne fuglekasser som er tilpasset spesielt for ugler. Kattugler kan for\xc3\xa5rsake skade p\xc3\xa5 mennesker n\xc3\xa5r den forsvarer redet._NEWLINE_Fuglen yngler tidlig p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret, av og til s\xc3\xa5 tidlig som i februar, men normalt i mars. I gnager\xc3\xa5r klekker den store kull. I \xc3\xa5r med f\xc3\xa5 gnagere legger den bare to\xe2\x80\x93fire\xc2\xa0egg, enkelte \xc3\xa5r legger den ingen egg i det hele tatt. Eggene er hvite, nesten helt runde, og cirka 46x39\xc2\xa0mm store._NEWLINE_Eggene klekkes etter en rugetid p\xc3\xa5 cirka 29\xc2\xa0dager. Ungene begynner \xc3\xa5 bevege seg ut av redet n\xc3\xa5r de er omtrent 4 uker gamle, og de l\xc3\xa6rer \xc3\xa5 fly n\xc3\xa5r de er rundt 7\xc2\xa0uker. Foreldrene tar seg av ungene til de er i stand til \xc3\xa5 skaffe seg tilstrekkelig med mat p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd n\xc3\xa5r de er 4\xe2\x80\x935 m\xc3\xa5neder gamle. Utp\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten m\xc3\xa5 ungfuglene forlate territoriet til foreldrene, og skaffe seg sin egen yngleplass.'