b'\n_START_ARTICLE_\nErik Seiers\xc3\xa6l\n_START_SECTION_\nSeier over Styrbj\xc3\xb8rn\n_START_PARAGRAPH_\nI henhold til sagaen hadde Eriks bror Olof en s\xc3\xb8nn, Styrbj\xc3\xb8rn Sterke, som trolig var en h\xc3\xb8vding i Sk\xc3\xa5ne og som hevdet sin fars rett til tronen. Da Erik verget seg for \xc3\xa5 erkjenne denne retten trakk Styrbj\xc3\xb8rn seg s\xc3\xb8rover og h\xc3\xa6rtok Jomsvikingenes borg i Wolin hvor den danske jarlen Palnatoke styrte etter \xc3\xa5 ha blitt fordrevet av den danske kongen Harald Bl\xc3\xa5tann. Den danske kongen var takknemlig for den unge svenskens d\xc3\xa5d, som gjorde at han fikk tilnavnet \xe2\x80\x98Sterke\xe2\x80\x99, og Harald Bl\xc3\xa5tann utstyrte ham med flerfoldige skip og menn._NEWLINE_Med denne h\xc3\xa6ren seilte Styrbj\xc3\xb8rn ca. \xc3\xa5r 985 mot Uppland for \xc3\xa5 avsette og fjerne Erik. Ved Fyris\xc3\xa5ns munning lot han skipene brenne for \xc3\xa5 hindre mennene \xc3\xa5 flykte, kun seier eller d\xc3\xb8den var valget. Danskene var mindre begeistret for ultimatumet og dro hjem igjen. Styrbj\xc3\xb8rn mistet ikke motet, men m\xc3\xb8tte Eriks h\xc3\xa6r i slaget ved Fyrisvollene (norr\xc3\xb8nt F\xc3\xbdrisvellir) utenfor Gamle Uppsala i Uppland. Salget raste i tre dager inntil Styrbj\xc3\xb8rn Sterke stupte og Erik sto igjen som seierherre. Det var etter dette veldige slaget at Erik fikk tilnavnet \xe2\x80\x98Seiers\xc3\xa6l\xe2\x80\x99._NEWLINE_Antagelig grunnla Erik byen Sigtuna som fortsatt eksisterer og hvor de f\xc3\xb8rste svenske mynter ble preget for hans s\xc3\xb8nn og etterkommer til tronen, Olof Sk\xc3\xb6tkonung.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6rtog i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nErik Seiers\xc3\xa6l skal ogs\xc3\xa5 ha fordrevet Svein Tjugeskjegg av Danmark og hevdet svensk herred\xc3\xb8mme over Danmark etter et herjingstokt mot de danske \xc3\xb8yene for hevne danskekongens st\xc3\xb8tte til den avd\xc3\xb8de Styrbj\xc3\xb8rn. Hans kontroll over Danmark var kort, i h\xc3\xb8yden et \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r sykdom tvang svenskene tilbake til Gamla Uppsala som var svenskekongens maktbase. Noen kilder setter denne tiden til tidsrommet 992-993. _NEWLINE_Etter sigende skal han ha latt seg d\xc3\xb8pe i Danmark, men fort kommet p\xc3\xa5 bedre tanker og vendt tilbake til \xc3\xa5satroen._NEWLINE_Erik Seiers\xc3\xa6l d\xc3\xb8r i \xc3\xa5r 995 av sykdom (sotted\xc3\xb8d), det samme \xc3\xa5r som Olav Tryggvason kommer til Norge, p\xc3\xa5 kongsg\xc3\xa5rden i Gamla Uppsala. Man antar at Erik ligger begravd i sydvestlige gravfeltsomr\xc3\xa5det ved Gamla Uppsala. Den som ble konge etter ham var hans mindre\xc3\xa5rige s\xc3\xb8nn Olof Sk\xc3\xb6tkonung som han hadde f\xc3\xa5tt sammen med den myteomspunnede Sigrid Storr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nEkteskap\n_START_PARAGRAPH_\nErik Seiers\xc3\xa6l var gift med enten den vestg\xc3\xb8tiske stormannsdatteren Sigrid Storr\xc3\xa5de eller polske \xc5\x9awi\xc4\x99tos\xc5\x82awa (ogs\xc3\xa5 kjent som Gunhild), datter til fyrst Mieszko I av Polen._NEWLINE_Kildene er motstridende om hvem som var Eriks dronning, og om de to ovennevnte kvinnenes identitet. Forskerne har trukket ulike konklusjoner ut fra hvilke kilder man til ulike tider har sett p\xc3\xa5 som mest troverdige. De islandske kildene og Saxo Grammaticus sier at det var Sigrid Storr\xc3\xa5de, hun som norske Olav Tryggvason beilet til med ulykksalig resultat i Olav Tryggvasons saga. Hun f\xc3\xa5r stor plass i deres fortellinger. Adam av Bremen forteller derimot at hun var en ikke navngitt slavisk prinsesse, som i et senere tillegg f\xc3\xa5r navnet Gunhild._NEWLINE_Lenge betraktet historikerne fortellingene om den vestg\xc3\xb8tiske stormannsdatteren Sigrid Storr\xc3\xa5de som fiktiv, og mente at navnene Sigrid og Gunhild var norr\xc3\xb8ne forenklinger av det polske navnet \xc5\x9awi\xc4\x99tos\xc5\x82awa. I den senere tid har pendelen svingt den andre vegen, og personen Sigrid Storr\xc3\xa5de har stort sett blitt gjeninnsatt med begrunnelsen at Adam av Bremen har misforst\xc3\xa5tt, noe som ses flere steder i hans subjektive kr\xc3\xb8nike.'