b'\n_START_ARTICLE_\nTinglysing\n_START_PARAGRAPH_\nTinglysing er en offentlig registrering av en avtale mellom to parter om rettigheter og forpliktelser som ang\xc3\xa5r fast eiendom, visse typer l\xc3\xb8s\xc3\xb8re eller arve- og gavedisposisjoner, samt ektepakter. De viktigste avtalene som er gjenstand for tinglysing, er kj\xc3\xb8pekontrakter og skj\xc3\xb8ter (dokumenter som overf\xc3\xb8rer eiendomsrett til fast eiendom) og pantobligasjoner (gjeldsbevis som er sikret med pant i fast eiendom). Ogs\xc3\xa5 offentlige myndigheter tinglyser enkelte vedtak som gjelder fast eiendom. _NEWLINE_Viktigst er utleggsforretninger (vedtak om pant til sikkerhet for gjeld til en offentlig myndighet). Alle rettsstiftelser som g\xc3\xa5r ut p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stifte, forandre, overdra, behefte, anerkjenne eller oppheve en rett som har til gjenstand en fast eiendom kan tinglyses, jf. tinglysingsloven \xc2\xa7 12._NEWLINE_Tinglysing av en avtale er aldri noe vilk\xc3\xa5r for at den skal v\xc3\xa6re gyldig og bindende mellom partene. Hensikten er \xc3\xa5 gi avtalen rettsvern overfor utenforst\xc3\xa5ende (tredjemenn), det vil si at en som for eksempel kj\xc3\xb8per en eiendom m\xc3\xa5 respektere de rettigheter som er tinglyst selv om han ikke kjente til dem.\n_START_SECTION_\nGyldighet overfor tredjemann\n_START_PARAGRAPH_\nDen prim\xc3\xa6re hensikten med tinglysing er \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re en avtale gyldig overfor tredjemann. Det sies gjerne at grunnboka har positiv og negativ troverdighet. Potensielle kj\xc3\xb8pere, kreditorer eller andre kan ikke p\xc3\xa5berope seg at de ikke kjente til opplysninger som er tinglyst (positiv troverdighet), og p\xc3\xa5 den annen side kan man ikke gj\xc3\xb8re gjeldende rettigheter mot godtroende erververe som det ikke fantes tinglyste opplysninger om (negativ troverdighet).\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nTinglysing i Norge har sin opprinnelse tilbake til vikingtiden, da viktige avtaler mellom to parter ble kunngjort muntlig p\xc3\xa5 det lokale tinget. Hensikten med \xc3\xa5 lese opp avtalene p\xc3\xa5 tingplassen var \xc3\xa5 ha vitner til \xc3\xa5 bekrefte avtalene. Etter hvert som samfunnsutviklingen fortsatte, kom behovet for \xc3\xa5 dokumentere avtalene skriftlig. Til \xc3\xa5 begynne med ble dette gjort ved at det ble engasjert skrivekyndige personer som kunne nedtegne de muntlige avtalene som ble inng\xc3\xa5tt. Da det var viktig at nedtegnelsen av avtalene var riktig, m\xc3\xa5tte disse personene avlegge et l\xc3\xb8fte om upartiskhet og skrivef\xc3\xb8rhet. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten oppsto begrepet \xc2\xabedsvoren skriver\xc2\xbb om denne personen. Etter at det ble opprettet et register for fast eiendom (matrikkel), kunne avtaler knyttes til de enkelte eiendommene. Det ble behov for en offentlig oversikt over b\xc3\xa5de eiendommer og avtaler, og det ble opprettet ulike \xc2\xabsorenskriverembeder\xc2\xbb rundt om i landet, ledet av en sorenskriver. P\xc3\xa5 slutten av 1500-tallet ble landet inndelt i faste sorenskriverdistrikter, som stort sett har holdt seg uendret fram til 2005. _NEWLINE_F\xc3\xb8rst ved tinglysingsloven av 7. juni 1935 ble ordet \xc2\xabtinglysing\xc2\xbb en offisiell betegnelse; tidligere betegnelse var \xc2\xabstemplet papir\xc2\xbb eller \xc2\xabstemplet dokument\xc2\xbb._NEWLINE_Sorenskriveren fungerte ogs\xc3\xa5 som dommer i f\xc3\xb8rste rettsinstans (tingretten). Derfor har tradisjonelt tingretten og tinglysingsmyndigheten hatt felles lokalisering._NEWLINE_Den 12. juni 2002 vedtok Stortinget at all tinglysing i fast eiendom skal foreg\xc3\xa5 sentralt ved Statens kartverk p\xc3\xa5 H\xc3\xb8nefoss. Fra juli 2004 til oktober 2007 ble tinglysingen gradvis overf\xc3\xb8rt fra landets 87 tingretter til Statens kartverk. Et felles kundesenter ble opprettet i Kinsarvik i Ullensvang kommune 1. februar 2006. Sentraliseringen i 2002 ble vedtatt av Stortinget uten \xc3\xa5 bli vurdert i odelstingsproposisjonen eller foresl\xc3\xa5tt av h\xc3\xb8ringsinstansene. Diskusjonstema under h\xc3\xb8ringen, var om tinglysingen fortsatt skulle h\xc3\xb8re inn under domstolene, eller om 19 fylkeskartkontor i Statens kartverk skulle overta. I stor grad gikk diskusjonen p\xc3\xa5 lokal kunnskap og tilh\xc3\xb8righet, og forvaltningstenkning vs. domstoltenkning._NEWLINE_Fra 1. juli 2006 ble ogs\xc3\xa5 tinglysing av rettsstiftelser i borettsandeler - i loven kalt rettsregistrering - sentralisert i Statens kartverk i Kinsarvik, og denne avdelingen kalles gjerne Borettsregisteret. Tidligere var det forretningsf\xc3\xb8rerne i borettslag, som oftest et boligbyggelag, som holdt orden p\xc3\xa5 hvem som eide andelene og hvilke panteheftelser som var stiftet i andelen etter reglene i panteloven kapittel 4. Opprinnelig var denne sentraliseringen ikke noen del av den nye borettslagsloven av 6. juni 2003,, men loven ble endret p\xc3\xa5 dette punkt f\xc3\xb8r den tr\xc3\xa5dte i kraft 1. juli 2006. Alle rettsregistreringer er n\xc3\xa5 overf\xc3\xb8rt fra forretningsf\xc3\xb8rerne til Borettsregisteret og alle nye overf\xc3\xb8ringer av, og pantsettelser i, borettsandeler skjer der.\n_START_SECTION_\nVirkem\xc3\xa5te\n_START_PARAGRAPH_\nOpprettelser og hjemmelsovergang for eiendommer blir f\xc3\xb8rt inn i grunnboka. Tidligere fikk nye eiendommer opprettet sitt eget grunnboksblad ved tinglysing av et m\xc3\xa5lebrev. I dag opprettes grunnboksbladet ved tinglysing av en s\xc3\xa6rskilt melding til tinglysing. Overf\xc3\xb8ring av hjemmelen til en ny eier eller fester skjer ved at skj\xc3\xb8tet tinglyses._NEWLINE_Ved innlevering av et dokument for tinglysing blir det f\xc3\xb8rst foretatt en grovsortering. Dokumenter som \xc3\xa5penbart ikke kan tinglyses, blir avvist umiddelbart. \xc3\x98vrige dokumenter blir mottatt og registrert med dato og et nummer. Denne registreringen blir foretatt i en egen bok som etterhvert er blitt kalt for dagboken. Her blir det ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8rt et ekstrakt av innholdet i dokumentet. Dagboknummeret blir p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt tinglysingsgjenparten. Deretter blir dokumentene gjennomg\xc3\xa5tt for eventuelle feil og mangler (konferert)._NEWLINE_Alle dokumenter som blir antatt til tinglysing blir f\xc3\xb8rt inn i panteboken, der de blir gitt et panteboknummer. Dette nummeret blir igjen et referansenummer som f\xc3\xb8res inn i grunnboksbladet for angjeldende eiendom. _NEWLINE_Originaldokumentet blir stemplet og sendt tilbake til den som er angitt som mottaker.\n_START_SECTION_\nFremgangsm\xc3\xa5te\n_START_PARAGRAPH_\nEt dokument som tinglyses skal finnes i to eksemplarer; et originaldokument med originale underskrifter, og en likelydende tinglysingsgjenpart. Tinglysingsgjenparten kan v\xc3\xa6re en fotokopi av originaldokumentet.\n_START_SECTION_\nUnderskrifter\n_START_PARAGRAPH_\nOriginaldokumentet undertegnes av den som er hjemmelshaver til eiendommen det gjelder. Ved overf\xc3\xb8ring av en rettighet (servitutt) kan det v\xc3\xa6re tilstrekkelig at den som innehar rettigheten undertegner dokumentet. Personnummeret til underskriveren skal v\xc3\xa6re angitt._NEWLINE_Dersom det er et hjemmelsdokument, skal ogs\xc3\xa5 to myndige og uavhengige vitner undertegne, og bekrefte at hjemmelshaveren har undertegnet dokumentet i deres n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r. Boligadressen og alderen til vitnene skal v\xc3\xa6re angitt.\n_START_SECTION_\nVedlegg\n_START_PARAGRAPH_\nVed innlevering av enkelte dokumenter kreves det vedlegg. Det gjelder konsesjonstillatelser, egenerkl\xc3\xa6ring om konsesjonsfrihet og hustegninger i forbindelse med seksjonering._NEWLINE_Fullmakter, prokuraer og firmaattester i forbindelse med underskrifter regnes som vedlegg.\n_START_SECTION_\nKlage\n_START_PARAGRAPH_\nDersom et dokument blir nektet tinglysing, skal den som har innlevert dokumentet \xe2\x80\x93 samt eventuelle andre personer dokumentet gjelder \xe2\x80\x93 underrettes om nektelsen og grunnen til den, samt om adgangen til anke og fristen for det._NEWLINE_Fordi all tinglysing i Norge skjer p\xc3\xa5 H\xc3\xb8nefoss, er det alltid Borgarting lagmannsrett som behandler slike anker.\n_START_SECTION_\nEktepakt\n_START_PARAGRAPH_\nI Ektepaktregisteret er det mulig \xc3\xa5 tinglyse ektepakter. En ektepakt er en avtale mellom ektefeller som regulerer formuesforhold. Ved s\xc3\xa6reie utover det som automatisk f\xc3\xb8lger av loven, m\xc3\xa5 det opprettes en ektepakt. Denne kan tinglyses. Det samme gjaldt for registrerte partnere, frem til den nye ekteskapsloven.\n_START_SECTION_\nGebyrer og avgifter\n_START_PARAGRAPH_\nVed all tinglysing skal det betales et tinglysingsgebyr. Gebyret varierer for ulike typer tinglysing, og endres normalt ved hvert \xc3\xa5rsskifte. Ved tinglysing av skj\xc3\xb8te skal det i tillegg betales en dokumentavgift._NEWLINE_Dokumentavgiften er for tiden 2,5\xc2\xa0% av den verdien som er angitt p\xc3\xa5 dokumentet.'