b"\n_START_ARTICLE_\nDraumkvedet\n_START_PARAGRAPH_\nDraumkvedet er Norges mest kjente folkevise (eller middelalderballade). Den er et visjonsdikt i balladestil. Visa gjengir en rekke syner/visjoner fra d\xc3\xb8dsriket som en mann ved navn Olav har opplevd i en transeliknende s\xc3\xb8vn fra julaften til trettende dag jul, dvs. fra 24. desember til 6. januar. I l\xc3\xb8pet av disse 13 d\xc3\xb8gnene har sjelen hans midlertidig forlatt legemet og vandret i dr\xc3\xb8mme fra den verden vi f\xc3\xb8des i, \xc2\xabf\xc3\xb8'esheimen\xc2\xbb, og inn i det hinsidige, \xc2\xabannheimen\xc2\xbb eller \xc2\xabauromheimen\xc2\xbb. Her har han oppn\xc3\xa5dd en innsikt i menneskers skjebne etter d\xc3\xb8den som er f\xc3\xa5 forunt i levende live. P\xc3\xa5 \xc2\xabtrettandagen\xc2\xbb har sjelen igjen tatt bolig i legemet. Samme dag meddelte han dr\xc3\xb8mmesynene sine til en lyttende kirkealmue som p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten fikk kunnskap om det som venter bak d\xc3\xb8dens grense._NEWLINE_Draumkvedet er \xc2\xabkatolsk i innhold, og muligens p\xc3\xa5virket av den europeiske h\xc3\xb8ymiddelalderens visjoner\xc2\xbb. Verket stammer i alle fall fra f\xc3\xb8r reformasjonen, men det er ulike meninger om n\xc3\xb8yaktig datering av verket. Draumkvedet er overlevert i muntlig kvedartradisjon i \xc3\x98vre Telemark, hovedsakelig i Kviteseid- og L\xc3\xa5rdal-traktene, og ble nedskrevet og kjent for en st\xc3\xb8rre offentlighet fra 1840-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nDraumkvedet er den eneste folkeviseballaden som er et gjennomf\xc3\xb8rt visjonsdikt; det betyr at den ikke har varianter i det \xc3\xb8vrige nordiske balladematerialet, og er dermed enest\xc3\xa5ende i sitt slag. Det utelukker imidlertid ikke at visjonsmotiv ogs\xc3\xa5 kan forekomme i andre viser, som for eksempel de norske visene \xc2\xabAgnus Dei\xc2\xbb og \xc2\xabOlav og Kari\xc2\xbb. To danske ballader, \xc2\xabDen rige Mands Sj\xc3\xa6l\xc2\xbb og \xc2\xabSj\xc3\xa6len for Himmerigs D\xc3\xb8r\xc2\xbb (DgF 105 og 106), har, interessant nok, et omkved som minner om Draumkvedet: \xc2\xabTungen kan tale, men Sj\xc3\xa6len skal svare for Dommen\xc2\xbb. Jf. Draumkvedet: \xc2\xabTunga talar, og sanning svarar p\xc3\xa5 domedag.\xc2\xbb Dette omkvedet er for \xc3\xb8vrig lite belagt i Draumkvedematerialet. Visjonsmotiv forekommer ogs\xc3\xa5 i sagn og eventyr._NEWLINE_Middelalderen er rik p\xc3\xa5 visjonsdiktning. Fortellingene er som regel i prosa, men forekommer ogs\xc3\xa5 i poetisk form, som den veldige Dantes Guddommelige komedie, diktet i Italia p\xc3\xa5 1300-tallet. Den er utpreget litter\xc3\xa6r og best\xc3\xa5r av en rekke s\xc3\xa5kalte \xc2\xabsanger\xc2\xbb. Visjon\xc3\xa6ren, Dante selv, blir f\xc3\xb8rt ned gjennom helvete, oppover skj\xc3\xa6rsildsberget, gjennom de ulike kretser i et kosmisk paradis og helt fram til himmelrosen._NEWLINE_Alderen og dikteren av Draumkvedet er ukjent, som vanlig er i folkediktning. Men Draumkvedet kan ikke v\xc3\xa6re eldre enn den genre det er diktet i, alts\xc3\xa5 folkeviseballaden ogs\xc3\xa5 omtalt som middelalderballaden. Denne genre kan knapt har v\xc3\xa6rt produktiv i Norge f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1300-tallet (jf. f.eks. den svenske balladeforskeren Bengt R. Jonsson i Sumlen)._NEWLINE_Visa ble \xc2\xaboppdaget\xc2\xbb i \xc3\x98vre Telemark litt f\xc3\xb8r midten av 1800-tallet. Det har inspirert forskere, folkemusikere, komponister, billedkunstnere og diktere, som f.eks. Arne Garborg i diktsyklusene om Haugtussa 1895 og 1901.\n_START_SECTION_\nTekster\n_START_PARAGRAPH_\nDraumkvedet ble f\xc3\xb8rst kjent for en bredere offentlighet i 1840-\xc3\xa5rene, da visa ble \xc2\xaboppdaget\xc2\xbb og nedskrevet av tradisjonssamlere. F\xc3\xb8r dette finnes det ingen kjente kilder til visas historie. Kjerneomr\xc3\xa5det for tradisjonen er Kviteseid og Tokke (tidligere L\xc3\xa5rdal og Mo). Draumkvedet er funnet i et relativt avgrenset geografisk omr\xc3\xa5de. Derfor er det en vanlig oppfatning at Draumkvedet m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re diktet i dette omr\xc3\xa5det, ja, at det kan v\xc3\xa6re oppst\xc3\xa5tt i milj\xc3\xb8et rundt Eidsborg stavkyrkje. Olav B\xc3\xb8 skriver for eksempel at \xc2\xabDraumkvede er eit originalt dikt eller kvede, skapt i eit folkeleg milj\xc3\xb8. Det treng ikkje \xc3\xa5 byggje p\xc3\xa5 visse anglo-irske visjonar, snarare p\xc3\xa5 allmenne refleksjonar kring kyrkjeleg forkynning.\xc2\xbb Med anglo-irske visjoner tenker B\xc3\xb8 is\xc3\xa6r p\xc3\xa5 Tundals visjon, en prosavisjon som ble oversatt til norr\xc3\xb8nt p\xc3\xa5 1200-tallet under navnet Duggals leizla, og som har spilt en rolle i Draumkvedeforskningen._NEWLINE_Nedtegnelsene av Draumkvedet er til dels sprikende og fragmentariske. Den best kjente teksten i v\xc3\xa5r tid er en rekonstruksjon/restitusjon p\xc3\xa5 52 strofer laget av Moltke Moe i 1890-\xc3\xa5rene. Denne har f\xc3\xa5tt stor betydning for den alminnelige oppfatningen av Draumkvedet. Den har ogs\xc3\xa5 inspirert diktere, billdekunstnere og musikere i ettertid som dels har tatt utgangspunkt i denne restitusjonen, og dels i M.B. Landstads restitusjon i Norske Folkeviser, 1853. Landstad lot imidlertid trykke (som B-tekst) en originalnedtegnelse han selv hadde gjort. Denne er etter Maren Ramskeid fra Kviteseid og er p\xc3\xa5 30 strofer, dvs. normal lengde for en norsk ballade. Ramskeid-varianten dannet forbildet for oppbygningen av Landstads restitusjon. Fra midten av 1900-tallet av har forskerne is\xc3\xa6r lagt vekt p\xc3\xa5 nettopp varianten etter Maren Ramskeid.\n_START_SECTION_\nNavnet p\xc3\xa5 visjon\xc3\xa6ren\n_START_PARAGRAPH_\nI alle varianter heter visjon\xc3\xa6ren Olav/Olaf, men etternavnet varierer: Olaf \xc3\x85knesonen (Ramskeid), Olaf H\xc3\xa5kinson eller \xc3\x85kneson (Lilleg\xc3\xa5rd), Olav \xc3\x85knesi (i Anne Sk\xc3\xa5lens mangslungne variant). (Jf. \xc3\x85del Gj\xc3\xb8stein Bloms utgave av legendeviser fra 1982. Se nedenfor.)_NEWLINE_N\xc3\xa5r nettopp Olav \xc3\x85steson har sl\xc3\xa5tt igjennom i de store restitusjonene og i den allmenne bevissthet, har det to grunner. Den ene er at visjon\xc3\xa6ren er blitt assosiert med Olav den hellige, som blant annet hos Snorre er tillagt visjon\xc3\xa6re evner. Hans mor het \xc3\x85sta. Men det beviser ingenting, ettersom det er gammel tradisjon for at bare barn f\xc3\xb8dt utenfor ekteskap ble oppkalt etter moren. Helgenkongen het Olav Haraldson._NEWLINE_Den andre grunnen er at navnet er blitt satt i samband med det norr\xc3\xb8ne \xc3\xa5st (f), et ord for kj\xc3\xa6rlighet. Visjon\xc3\xa6ren kunne dermed betraktes som en s\xc3\xa6rlig begunstiget person som fikk synet opplatt for en virkelighet som normalt er skjult for vanlige d\xc3\xb8delige.\n_START_SECTION_\nStevrekke eller ballade?\n_START_PARAGRAPH_\nStrofeformen i Draumkvedet er, som nevnt, identisk med gamlestevet. Gamlestev er ofte visdomsstev. Det er derfor ikke s\xc3\xa5 merkelig at det i en del oppskrifter av Draumkvedet finnes strofer som ogs\xc3\xa5 kan opptre som frittst\xc3\xa5ende gamlestev. Om det er stev som har g\xc3\xa5tt inn i visa, eller stevliknende strofer som har slitt seg l\xc3\xb8s fra visa, er ikke godt \xc3\xa5 si._NEWLINE_Stev med felles tema forekommer i overleveringen som stevrekker. Eksempler p\xc3\xa5 det er Norafj\xc3\xb8llssteva, som skildrer ei reise, og Draugkvedet, som inneholder stev som er lagt i munnen p\xc3\xa5 en avd\xc3\xb8d (en draug er en gjenganger etter en d\xc3\xb8d person, og forekommer for eksempel i sagn). Brynjulf Alver har dr\xc3\xb8ftet om Draumkvedet i bunn og grunn kan v\xc3\xa6re en stevrekke, og alts\xc3\xa5 ikke en ballade. Svale Solheim og flere med ham mener imidlertid at Draumvedet er ei selvstendig vise, noe de beste nedtegnelsene synes \xc3\xa5 bekrefte._NEWLINE_I materialet etter Sveinungsson forekommer strofer som ogs\xc3\xa5 finnes i Beltevisa, ei skjemtevise. Dette er i og for seg normalt i balladematerialet. Slike strofer kalles vandrestrofer og opptrer gjerne n\xc3\xa5r det er noe felles i situasjonen i ulike viser. I likhet med Draumkvedet handler ogs\xc3\xa5 Beltevisa om en mann som gj\xc3\xb8r seg bemerket i samband med kirkegang, den ene ved sine fortellinger fra det hinsidige, den andre ved sitt i\xc3\xb8ynefallende belte. Observasjonen i seg selv kan ikke brukes til \xc3\xa5 undergrave eksistensen av et selvstendig Draumkvede. De beste variantene har imidlertid ikke strofer til felles med Beltevisa.\n_START_SECTION_\nMelodier\n_START_PARAGRAPH_\nMelodiene som er nedtegnet til Draumkvedet svarer stort sett til melodier som ogs\xc3\xa5 er i bruk til gamlestev. Den firelinjede folkevisestrofen har samme metrum som gamlestevet og forekommer i mange ballader. Men til forskjell fra gamlestevet har den firelinjede strofen omkved som normalt i ballader. Draumkvede-melodiene har f\xc3\xb8lgelig ogs\xc3\xa5 omkved (refreng). Hver overlevert Draumkvedemelodi har et omkved i stil med melodien til strofens hoveddel (dvs. de fire linjene i gamlestevmetrum). Melodien til omkvedet er n\xc3\xb8dvendigvis utformet i samsvar med rytmen og lengden p\xc3\xa5 hvert enkelt omkved. Man kan kanskje si det slik at melodivalget langt p\xc3\xa5 vei bestemmes av omkvedet._NEWLINE_I v\xc3\xa5r tid er det vanlig at folketonesangere framf\xc3\xb8rer Draumkvedet med forskjellige melodier til de ulike avsnittene. Maren Ramskeids variant tyder p\xc3\xa5 at det er i samsvar med gammel praksis. Hennes variant har disse omkvedene:  - \xc3\x85 d\xc3\xa6 va Olaf \xc3\x85knesonen som sovi h\xc3\xa6ve s\xc3\xa5 l\xc3\xa6ngje -, - For m\xc3\xa5nen skjine og v\xc3\xa6gjine fadde s\xc3\xa5 vie -, og - I Broksvalin d\xc3\xa6r sko domen stande -._NEWLINE_Hvordan Maren Ramskeid sang, vet vi ikke. Men det er overveiende sannsynlig at hun har brukt flere mer eller mindre beslektede melodier. At en og samme vise blir sunget til flere melodier eller melodivarianter, er belagt i muntlig tradisjon i nyere tid. Et eksempel er \xc2\xabKr\xc3\xa5kevisa\xc2\xbb, som er innsunget i NRK av gudbrandsd\xc3\xb8len Kristian P. \xc3\x85smundstad. Mange yngre kvedere har Draumkvedet p\xc3\xa5 repertoaret i dag. Enkelte ut\xc3\xb8vere varierer mellom opp til fem ulike toner under en framf\xc3\xb8ring. Den mest kjente melodien er nedtegnet av Ludvig Mathias Lindeman etter Ivar Aasen. Aasen hadde l\xc3\xa6rt den av Olav Glosimot i Seljord da han oppholdt seg i Telemark og gransket m\xc3\xa5lf\xc3\xb8re i 1845.\n_START_SECTION_\nDraumkvedet i kunstmusikk og billedkunst\n_START_PARAGRAPH_\nEn rekke norske komponister har skapt til dels omfangrike komposisjoner over Draumkvedet for ulike besetninger og form\xc3\xa5l:  Ludvig Mathias Lindeman, David Monrad Johansen, Klaus Egge, Sparre Olsen, Johan Kvandal, Ludvig Nielsen, Eivind Groven og Arne Nordheim. De fleste bygger mer eller mindre p\xc3\xa5 de melodiene som har levd i tradisjonen. Nordlendingen Monrad Johansens mannskorverk fra 1920-tallet bruker bare nyskapt melodistoff. Telemarkingen Eivind Groven, som vokste opp i Tokke i samme milj\xc3\xb8 der Draumkvedet hadde levd i muntlig tradisjon fram til hans egen tid, bygde p\xc3\xa5 det gamle tonematerialet, men skapte ogs\xc3\xa5 mye nytt melodistoff i samme \xc3\xa5nd. Han fulgte langt p\xc3\xa5 vei oppbygningen i Ramskeid-varianten og plasserte domsscenen til slutt. Men han tok med avsnittet om Pilgrimakyrkja, som mangler hos Ramskeid, men er med hos Anne Lilleg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Mange billedkunstnere har latt seg inspirere av  Draumkvedet. Et eksempel finnes i festsalen i Raulandshuset i Rauland, et omr\xc3\xa5de der visa har levd. I denne salen har A. K. Svalastoga laget kulltegninger med motiv fra Draumkvedet, og broren hans, bygdekunstneren Sveinung Svalastoga, har tolket diktet i et sammenhengende maleri p\xc3\xa5 omkring 30 meter \xe2\x80\x93 rundt alle de fire veggene i den gamle kommunestyresalen, \xc2\xabDraumkvedesalen\xc2\xbb._NEWLINE_I en s\xc3\xa6rstilling st\xc3\xa5r et 50 meter langt h\xc3\xa5ndbrodert billedteppe bygd over Draumkvedet. Det er Torvald Moseids hovedverk, en monumental frise som har f\xc3\xa5tt et eget Draumkvede-rom i Telenors hovedkvarter p\xc3\xa5 Fornebu. Det tok Moseid ti \xc3\xa5r \xc3\xa5 brodere teppet i middelaldersk leggs\xc3\xb8m. Det var ferdig i 1993. Draumkvedet hadde fulgt ham hele livet, siden han som ni\xc3\xa5ring h\xc3\xb8rte det heime i Byglandsfjord i Setesdal. Moseid blir omtalt som en visjon\xc3\xa6r med n\xc3\xa5l og tr\xc3\xa5d. Han broderte sine billedsyner uten forutg\xc3\xa5ende tegninger. Draumkvede-teppet har v\xc3\xa6rt vist p\xc3\xa5 slottet i Praha 17. mai 1999, i Durham-katedralen i England og  St. Magnuskatedralen p\xc3\xa5 Orkn\xc3\xb8yene."