b'\n_START_ARTICLE_\nFrihetens \xc3\xb8yeblikk\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nRomanene er uten en egentlig ytre handling. Historiene blir fortalt i jeg-form av en gammel rettstjener, bosatt i Heiligenberg. Jegpersonen har flere ytre trekk felles med forfatteren: han har en fortid som skipsreders\xc3\xb8nn i en kystby, som flyktning i Stockholm, som kunstmaler, forfatter og vandringsmann i Mellom-Europa og Italia. Boken har tre niv\xc3\xa5er. I ett niv\xc3\xa5 forteller jegpersonen fra sin n\xc3\xa5tidssituasjon, hvor han ut\xc3\xb8ver \xc2\xabden daglige urett\xc2\xbb innenfor rammen av rettsvesenet, og fra sitt yrke som rettens tjener. Med fortellerens egne ord: \xc2\xabOg her i denne alpedalen er jeg \xe2\x80\x93 sj\xc3\xb8mannen og vandringsmannen, sangeren, apokalyptikeren og spillemannen \xe2\x80\x93 jeg, av alle mennesker! \xe2\x80\x93 blitt rettstjener\xc2\xbb. _NEWLINE_Et annet niv\xc3\xa5 av teksten er fortellerens beretning fra den tiden han befant seg i \xc2\xablandet Kaos\xc2\xbb. I det tredje niv\xc3\xa5et er b\xc3\xb8kene \xc3\xa5 betrakte som metaromaner: Jegpersonen forteller sitt arbeide med \xc3\xa5 skrive et verk om Bestialitetens historie. Slik forst\xc3\xa5tt blir verket ogs\xc3\xa5 en indre selvbiografi, som helt eller delvis avspeiler forfatterens egne erfaringer, synspunkt og selvforst\xc3\xa5else. Bestialitetens historie forteller om menneskets perversitet, stygghet og ondskap, med vekt p\xc3\xa5 europeisk historie fra conquistadorenes slakt av mennesker, via hekseb\xc3\xa5l og inkvisisjonen til Stalin, Hitler og f\xc3\xb8rste verdenskrigs skyttergraver. Hele boken er en protokoll, hvor menneskene omtales som \xc2\xabde sm\xc3\xa5 bj\xc3\xb8rnene\xc2\xbb som gj\xc3\xb8r det de er oppdratt og ment til \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re, og ingenting mer. Forfatterens tese er at disse menneskene mangler sjel og d\xc3\xb8dsbevissthet._NEWLINE_Romanene er en dyster kavalkade av ondskapsnedtegnelser, makaber humor, refleksjoner over kunst og livets storhet. Den er \xc2\xabskrevet i en blanding av dokumentarisme og naturalisme, av poesi og eksakthet. Den har noe av Ernest Hemingways kj\xc3\xb8lige ironi og uutholdelige nihilisme over seg, hans poetiske saklighet og svarte humor\xc2\xbb._NEWLINE_Tittelen Frihetens \xc3\xb8yeblikk er via et resonnement hentet fra tyrefekting: Bj\xc3\xb8rneboe mener at sannhet er en forutsetning for frihet. I tyrefektning er sannhetens \xc3\xb8yeblikk det siste \xc3\xb8yeblikket av livet, da d\xc3\xb8dsbevisstheten inntrer. Forfatteren vil med dette si at bare den som erkjenner d\xc3\xb8dens realitet kan v\xc3\xa6re fri ._NEWLINE_I seriens annet bind, Krutt\xc3\xa5rnet, er fortelleren vaktmester i galehuset \xc2\xabLa Poudri\xc3\xa8re\xc2\xbb (fransk for krutt\xc3\xa5rnet). Skildringen av ondskapens historie kommer her til uttrykk i en serie foredrag som holdes av b\xc3\xa5de ansatte og innsatte ved galehuset. Romanen munner ut i en tilslutning til anarkismens id\xc3\xa9er._NEWLINE_I det siste bindet Stillheten befinner fortelleren seg i en by Nord-Afrika, og fokus ligger p\xc3\xa5 den tredje verdens historie, europeernes skyld og imperialismens svarte sider.'