b'\n_START_ARTICLE_\nNeith\n_START_SECTION_\nSymbolisme\n_START_PARAGRAPH_\nNeith var en jakt- og krigsgudinne, men var en langt mer kompleks gudinne, og de eldste tekstene gir kun antydninger om hennes sanne vesen. I hennes vanlige representasjoner er framstilt som en rasende guddom, en gudinne i menneskeform som b\xc3\xa6rer den r\xc3\xb8de krone for Nedre Egypt, tidvis holder eller bruker hun en bue og piler, andre ganger en harpun. Hieroglyfene som f\xc3\xb8lger hennes navn inneholder elementet for bueskytter. Hennes skjoldsymbol med pilene i kors er ogs\xc3\xa5 identifisert med byen Sais. Dette symbolet ble plassert over hodet hennes i kunstframstillingene. I hennes aspekt som en krigsgudinne ble det sagt hun framstilte krigernes v\xc3\xa5pen og voktet over likene til de som falt i kamp._NEWLINE_Neith ble vanligvis vist mens hun bar was-septeret, symbolet p\xc3\xa5 styre og makt, og ankh, symbolet p\xc3\xa5 livet. Hun er p\xc3\xa5kalt ved kosmiske epiteter som \xc2\xabHimmelens ku\xc2\xbb, da som en himmelgudinne lignende Nut, og som Mehet-Weret (MHt wr.t), \xc2\xabden store oversv\xc3\xb8mmelse, som en ku som f\xc3\xb8der solen daglig. I disse aspektene er hun assosiert med skapelsen b\xc3\xa5de av det opphavelige tid og den daglige gjenf\xc3\xb8dsel. Som beskytter av det kongelieg hus er hun representert med uraeusslangen, og funksjoner som solens brennende raseri. Med tiden f\xc3\xb8rte det til at hun ble forst\xc3\xa5tt som personifiseringen av skapelsens urvann. Hun er identifisert som som den store modergudinne i denne rollen som skaperen. Som kvinnelig guddom og personifiseringen av urvannet har hun ogs\xc3\xa5 maskuline attributter symbolisert med hennes assosiering med pil og bue. P\xc3\xa5 samme vis er hennes personifisering som urvannet som \xc2\xabden store oversv\xc3\xb8mmelse\xc2\xbb, forst\xc3\xa5tt som rennende vann, beslektet til en annen bruk av verbet sti i betydningen \xc2\xab\xc3\xa5 helle\xc2\xbb._NEWLINE_Neith er en av de eldste guddommene i oldtidens Egypts mytologi. De eldste nedtegnede eksemplene av Neith i forbindelse med pilene i kors er navnet til dronning Nihotep, antatt \xc3\xa5 v\xc3\xa6re hustruen til Hor-Aha, konge i 1. dynasti. Den engelske arkeologen William Flinders Petrie observerte de eldste avbildningene av pilene i kors p\xc3\xa5 en b\xc3\xa5t fra f\xc3\xb8rdynastisk tid, n\xc3\xa5 stilt ut i Ashmolean Museum, Oxford._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste representasjon som menneske er ogs\xc3\xa5 dokumentert fra tidlig dynastisk tid p\xc3\xa5 en vase av dioritt av kong Nynetjer fra 2. dynasti, funnet i trappepyramiden til Djoser fra 3. dynasti ved Saqqara. At dyrkelsen av henne var framherskende i tidlig dynastisk tid er vist ved en overvekt av personnavn hvor hennes navn var en del av det. Hennes navnelement er funnet bortimot 40 prosent av alle navn fra tidlig dynastisk tid, og s\xc3\xa6rskilt i navnene til fire kvinner fra kongefamilien i 1. dynasti, noe som framhever hennes betydning i Egypts eldste samfunn og med s\xc3\xa6rskilt vekt i det kongelige hus. I den meget tidlige perioden av Egypts historie synes de fremste ikonografiske framstillingene av gudinnen til \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt begrenset til hennes aspekt som en jakt- og krigsgudinne, skj\xc3\xb8nt det er ingen mytologisk referanse som bekrefter at dette var hennes eneste guddommelige funksjon. Om det er tilfelle er det v\xc3\xa6rt foresl\xc3\xa5tt at den visuelle framstillingen av henne kan ha sin opprinnelse fra Libya, lokalisert vest og s\xc3\xb8rvest for Egypt._NEWLINE_Det har blitt teoretisert at Neiths hovedkult i Det gamle rike ble etablert i Sais i Nildeltaet (dagens Sa el-Hagar) ble etablert av Hor-Aha fra 1. dynasti for \xc3\xa5 blidgj\xc3\xb8re innbyggerne i Nedre Egypt av herskeren av forent rike. Det synes fra tekstlige og ikonografiske bevis at hun var en form for krongudinne for Det gamle rike med hennes egen helligdom i Memfis hvor hun ble kjent som \xc2\xabNord for hennes vegg\xc2\xbb som sto som en motpol til Ptahs epitetet \xc2\xabS\xc3\xb8r for hans vegg\xc2\xbb. Mens Neith er betraktet som en guddom for Nedre Egypt, var hennes tilbedelsen av hennes kult begrenset til denne regionen. Hennes kult oppn\xc3\xa5dde sitt h\xc3\xb8ydepunkt i Sais og \xc3\xa5penbart i Memfis under Det gamle rike og forble viktig, om enn i mindre grad i Mellomriket og i Det nye rike. Imidlertid fikk hennes kult ny politisk og religi\xc3\xb8s betydningen under 26. dynasti da tilbedelsen av hennes i Sais blomstret p\xc3\xa5 nytt, foruten ogs\xc3\xa5 i Esna i \xc3\x98vre Egypt._NEWLINE_Neiths symbol og en del av hieroglyf har ogs\xc3\xa5 en likhet med en vevstol, og i senere synkretisering av egyptiske myter av den greske herskende klasse, ble hun ogs\xc3\xa5 en gudinne for veving. I denne tiden ble hennes rolle som skaper smeltet sammen med den til den greske gudinne Athene, som en gudinne som vevde alt i verden p\xc3\xa5 sin vevstol. Det er ikke klart n\xc3\xa5r pilene i kors ble erstattet av vevstolen, eller om det var et resultat av begrepsforvirring. En skapelsesmyte antyder at hun skape hele verden ved \xc3\xa5 veve den, og det er mulig at hun ble forbundet til gravritualer grunnet at hun var ansvarlig for \xc3\xa5 vevd de t\xc3\xb8yremsene som mumiene ble balsamert i._NEWLINE_En tid ble Neith framstilt som en kvinne som ammet en barnekrokodille, og fikk tittelen \xc2\xabKrokodillenes amme\xc2\xbb, noe reflekterer en lokal mytologi at fungerte som enten mor eller gemalinne for krokodilleguden Sobek. Som mor av Ra i hennes form som Mehet-Weret, ble hun tidvis beskrevet som \xc2\xabStore kun som f\xc3\xb8dte Ra\xc2\xbb. Som moderfigur (hinsides \xc3\xa5 v\xc3\xa6re den som f\xc3\xb8dte Ra) er Neith assosiert med Sobek som hennes s\xc3\xb8nn (s\xc3\xa5 langt tilbake i tid som pyramidetekstene), men ingen mannlig guddom er konsekvent identifisert med hennes som en gemal. Senere triadetilknytninger som ble gjort med henne har liten eller ingen mytologisk eller religi\xc3\xb8s st\xc3\xb8tte i referanser, og synes \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt gjort av kun regionale eller politiske \xc3\xa5rsaker._NEWLINE_Dette synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re st\xc3\xb8ttet av p\xc3\xa5standen at Neith er en androgyn (tvekj\xc3\xb8nnet) vesen; det vil si v\xc3\xa6re i stand til \xc3\xa5 f\xc3\xb8de uten mannlig deltagelse, eller skapelse uten seksuell billedbruk, slik som sett i mytene til Atum og andre skaperguddommer. Forskeren Erik Hornung merket seg at Neiths navn i Amduat-papyrusen synes \xc3\xa5 v\xc3\xa6re skrevet med en fallos,_NEWLINE_Neith ble betraktet som den eldste av gudene, og ble anket til som en dommer i striden mellom Horus og Seth. Neith ble beskrevet som \xc2\xabf\xc3\xb8dt f\xc3\xb8rst i tiden da det enn\xc3\xa5 ikke hadde v\xc3\xa6rt noen f\xc3\xb8dsel.\xc2\xbb I pyramidetekstene er Neith satt i par med Selket som avstivere av himmelen. Dette knytter det an til en vignett i en mytologisk tekst fra 20. dynasti kalt \xc2\xabStriden mellom Seth og Horus\xc2\xbb, som ble funnet i Chester Beatty I-papyrusen, hvor Neith er bedt av gudene, som den eldste av gudinnene, til \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re hvem som skal herske. I hennes svar valgte hun Horus og sa at hun vil \xc2\xabf\xc3\xa5 himmelen til krasje med jorden\xc2\xbb om han ikke ble valgt.\n_START_SECTION_\nAttributter\n_START_PARAGRAPH_\nEn analyse av hennes attributter viser at Neith var en gudinne med mange roller. Fra de f\xc3\xb8rdynastiske og tidlig dynastiske epoker ble hun referert til som en \xc2\xab[Den som] \xc3\xa5pner veiene\xc2\xbb (wp w3.wt) som kan referere ikke bare til hennes lederskap i jakt og krig, men ogs\xc3\xa5 som en psykopomp i gangstiene i kosmos og underverden. Referanser til \xc2\xab\xc3\x85pner av gangstiene\xc2\xbb finnes fra 4. Dynasti og til 6. Dynasti, og er sett i titlene til kvinner som fungerer som prestinner av gudinnen. Slike epiteter omfattet \xc2\xabPrestinne av Neith som \xc3\xa5pner alle stier\xc2\xbb, \xc2\xabPrestinne av Neith som \xc3\xa5pner gode stier\xc2\xbb, \xc2\xabPrestinne av Neith som \xc3\xa5pner veien til alle hennes steder\xc2\xbb. Kanskje kan hun bli forst\xc3\xa5tt som en kvinnelig dublett av Upuaut (ogs\xc3\xa5 kalt Wepwawet), sjakalguden av \xc3\x98vre Egypt, som ble assosiert med b\xc3\xa5de kongelig i seier, og som en psykopomp for de d\xc3\xb8de._NEWLINE_Den fremste billedbruken av Neith som wp w3.wt var som en guddom av en usett og ubegrenset himmel, som i motsetning til Nut og Hathor som representerte de manifesterte henholdsvis himlene om natten og dagen. Hennes epitetet som \xc2\xab\xc3\x85pner av solens stier i alle hennes steder\xc2\xbb refererer til hvordan solen ble gjenf\xc3\xb8dt (grunnet sesongmessige endringer) ved ulike steder i himmelen, hinsides denne verden, som kun et glimt av er avsl\xc3\xb8rt rett f\xc3\xb8r daggry og etter solnedgang. Det er ved disse endringene at Neith hersket som en himmelgudinne, der hvor solen stiger og synker daglig, eller ved dens f\xc3\xb8rste framtoning p\xc3\xa5 himmelen over og nedenfor. Det er ved disse punktene hinsides himmelen at hennes sanne makt som en guddom som skaper liv er manifestert. Neith er visualisert tidvis som en kugudinne med en linje av stjerner over sin bakende (i motsetningen til Nut med stjerner over maven)._NEWLINE_Ettersom Neith ogs\xc3\xa5 var en krigsgudinne var hun assosiert med d\xc3\xb8den. I denne funksjonen drepte hun fienden med sine piler, og ble deretter forst\xc3\xa5tt som en beskytter av de d\xc3\xb8de, ofte framstilt med en uraeusslange for \xc3\xa5 fordrive inntrengere og de som ville skade de d\xc3\xb8de. Det er i denne formen hun er representert i graven til Tutankhamon. Hun er ogs\xc3\xa5 vist som beskytter av Horus\xe2\x80\x99 fire s\xc3\xb8nner, personifiseringen av fire kanopiktiske krukker som fulgte mumifiserte kroppene til de d\xc3\xb8de. Hun var s\xc3\xa6rskilt beskytter av den ene av de fire, Duamutef, den kanopiktiske krukke som tok vare p\xc3\xa5 maven ettersom underlivet (ofte feilaktig assosiert med maven) var den mest verdifulle delen av legemet og det fremste m\xc3\xa5let i n\xc3\xa6rkamp.\n_START_SECTION_\nSynkretiske forhold\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotos noterte at egyptiske borgere i Sais dyrket Neith og at de likestilte henne med Athene. Timaios, en dialog skrevet av filosofen Platon, speilet denne identifikasjonen med Athene, muligens som en \xc3\xa5rsak i at begge gudinnene var knyttet til krig og veving._NEWLINE_En engelske arkeologen og egyptologen E. A. Wallis Budge har spekulert i om spredningen av kristendommen i Egypt var p\xc3\xa5virket av likheten mellom attributtene til Kristus\xe2\x80\x99 mor jomfru Maria og gudinner som Isis og Neith. Han hevdet at de som skrev de nytestamentlige apokryfer og \xc3\xa6ret jomfru Maria, tilskrev de s\xc3\xa6rskilte mytologiene til disse gudinnene.'