b'\n_START_ARTICLE_\nDorothe Engelbretsdatter\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nFaren, Engelbret J\xc3\xb8rgenss\xc3\xb8n, var rektor og sogneprest ved Domkirken i Bergen. I 1647 reiste Dorothe til K\xc3\xb8benhavn, der hun skal ha oppholdt seg i tre \xc3\xa5r. Her var det et aktivt litter\xc3\xa6rt milj\xc3\xb8. I K\xc3\xb8benhavn giftet hun seg atten \xc3\xa5r gammel med sin fars kapellan, Ambrosius Hardenbeck (f. 1621), som var s\xc3\xb8nn av en tysk organist i Bergen. Mange i K\xc3\xb8benhavn tvilte p\xc3\xa5 at en kvinne kunne skrive s\xc3\xa5 bra som hun gjorde, s\xc3\xa5 de hevdet at det var hennes mann som hadde skrevet verkene. Dorothe Engelbretsdatter regnes som den f\xc3\xb8rste norske forfatter som klarte \xc3\xa5 leve av diktningen sin. Det hjalp at hun i 1682 fikk kongelig privilegium p\xc3\xa5 ti \xc3\xa5r for \xc3\xa5 utgi sin egen diktning, forlenget med nye ti \xc3\xa5r fra 1692. I tillegg hadde kongen innvilget henne livsvarig skattefritak da hun ble enke i 1684. _NEWLINE_Dorothe fikk ni barn sammen med Ambrosius. Sju av disse barna var allerede d\xc3\xb8de da Dorothe i 1678 gav ut sin f\xc3\xb8rste samling av \xc3\xa5ndelige sanger, Si\xc3\xa6lens Sang-Offer. Dette regnes n\xc3\xa5 som hennes hovedverk og den ble trykket opp i 24 opplag. Hardenbeck d\xc3\xb8de i 1684. Mens hun s\xc3\xb8rget over mannens d\xc3\xb8d, skrev hun den store diktsyklusen Taare-Offer, som har motiv fra Lukas-evangeliet, kapittel 7,36-50 (\xc2\xabsynderinnen i fariseernes hus\xc2\xbb), i forbindelse med en andaktsbok av Heinrich M\xc3\xbcller med en lignende tittel._NEWLINE_Men det skulle skje enda flere d\xc3\xb8dsfall i hennes familie. Det yngste av de resterende to barna hennes d\xc3\xb8de under krigen i Tyrkia, mens den eldste reiste til utlandet, og hun mistet helt kontakten med ham. I Bergen billedgalleri fantes et portrett av hennes s\xc3\xb8nn Engelbrecht Ambrosius Hardenbeck, malt av Hendrik Krock, og p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt opplysningen at Engelbrecht var \xc2\xabber\xc3\xb8mmelig for sine mange Aaars udenlands langvarige Reiser\xc2\xbb \xe2\x80\x93 i 1717 hadde han v\xc3\xa6rt borte fra Norge i 26 \xc3\xa5r. _NEWLINE_Som ten\xc3\xa5ring var Ludvig Holberg i et par \xc3\xa5r Dorothes n\xc3\xa6rmeste nabo. Han bodde da hos sin morbror og pleiefar Peder Lem, like overfor Domkirken i huset ved siden av Dorothe. Beundringen Holberg viser henne i sin Bergens beskrivelse, kan nok spores tilbake til den tiden da han kjente henne personlig, og hun kan ha vakt hans reiselyst med sine beretninger om s\xc3\xb8nnen Engelbrechts utenlandsreiser._NEWLINE_I 1702 brant huset hennes ned i storbrannen i Bergen 19. mai. To \xc3\xa5r senere kom kong Frederik IV til Bergen, og Dorothe ga ham et dikt der hun bad om hjelp til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 et nytt hus. Da dette ikke hjalp, sendte hun et brev til Bergens \xc3\xb8vrighet og fortalte om sin situasjon. I 1712 fikk hun endelig sitt etterlengtede hus ved bispebr\xc3\xb8nnen. Dette ble i 1962 flyttet til Gamle Bergen friluftsmuseum.\n_START_SECTION_\nForfatterskap\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 den tiden da Dorothe skrev, var verden preget av krig, ulykker, pestepidemier og elendighet. I diktene sine vil hun at menneskene skal underkaste seg helt overfor den straffende gud. Hun skrev veldig enkelt slik at diktene skulle v\xc3\xa6re lette \xc3\xa5 huske. Dette gjorde at verkene hennes ble mye brukt. Som de fleste p\xc3\xa5 denne tiden trodde ogs\xc3\xa5 Dorothe at sykdommer og pest var en straff fra Gud. _NEWLINE_Dorothe d\xc3\xb8de i 1716, hele 82 \xc3\xa5r gammel, og ble gravlagt i koret i Domkirken. Hennes salmer ble sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6re og trykket opp i 25 opplag, det siste i 1868. Da Landstad utgav sin kirkesalmebok i 1869, inkluderte han Dorothes salmer. I Landstads reviderte finner vi fremdeles fire av dem. Mest kjent er trolig Aftensang, som i moderne versjon heter Dagen viker og g\xc3\xa5r bort.'