b'\n_START_ARTICLE_\nVA-111 Shkval\n_START_PARAGRAPH_\nVA-111 Skhval (fra Russisk: \xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbb \xe2\x80\x93 \xc2\xabvindkast\xc2\xbb/\xc2\xabvindst\xc3\xb8t\xc2\xbb ) er en russisk type superkavitasjonstorpedoer, som kjennetegnes av en ekstrem hastighet. De kan komme opp i minst 200 knop, enkelte kilder hevder 250, men sannheten er i alle fall at de er meget hurtige. Torpedoene er utviklet av den russiske marinen, og ble p\xc3\xa5begynt rundt 1960.\n_START_SECTION_\nDesign og egenskaper\n_START_PARAGRAPH_\nUtviklingen av v\xc3\xa5penet begynte i 1960-\xc3\xa5rene, da det russiske NII-24 forskningsinstituttet fikk i oppdrag \xc3\xa5 produsere en torpedo som kunne nedkjempe atomub\xc3\xa5ter. I 1969 ble et annet institutt, GSKB-47, sl\xc3\xa5tt sammen med NII-24, og dannet et institutt for hydrodynamikk i Kiev. \xc2\xabInstitutt for anvendt hydrodynamikk\xc2\xbb utviklet s\xc3\xa5 torpedoen Shkval ut fra felles kunnskaper og resultater. _NEWLINE_Torpedoen ble tatt i bruk i 1990-\xc3\xa5rene, selv om den hadde v\xc3\xa6rt funksjonell og til dels ferdig en tid f\xc3\xb8r det. Skhval er designet som et v\xc3\xa5pen som skal uskadeliggj\xc3\xb8re fiendtlige torpedoer sendt mot egen ub\xc3\xa5t, men kan ogs\xc3\xa5 sendes mot andre ub\xc3\xa5ter, slik at disse blir n\xc3\xb8dt til \xc3\xa5 avbryte et eventuelt angrep. _NEWLINE_Torpedoens ekstreme hastighet er et resultat av superkavitasjon: Torpedoen flyter praktisk talt i en gassboble skapt av deflektert vann, som er et resultat av torpedoens spesielle spisse tupp. Ved \xc3\xa5 hindre vann direkte kontakt med torpedoens kropp, minker motstanden fra vannet betraktelig, og hastigheten \xc3\xb8ker tilsvarende. En kan kalle Skhval for et undervannsmissil. _NEWLINE_Fremdriften til torpedoen er en rakettmotor, som antennes like etter at torpedoen er skutt ut fra torpedor\xc3\xb8ret med en hastighet p\xc3\xa5 50 knop. Rakettmotoren bringer torpedoen opp til hastigheter p\xc3\xa5 200 knop (noen steder sies det 250 knop), og selv om torpedoene opprinnelig ikke hadde noen form for styring bortsett fra det element\xc3\xa6re som gyroskop, holder man p\xc3\xa5 \xc3\xa5 utvikle en selvs\xc3\xb8kende versjon.'