b'\n_START_ARTICLE_\nVolkswagen\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSelskapet ble grunnlagt 30. mai 1937 i Tyskland for \xc3\xa5 produsere Folkevognen. Den nazistiske regjeringens \xc3\xb8nske var at alle skulle ha r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe seg en bil, og ettersom Tysklands dav\xc3\xa6rende folkevogn og st\xc3\xb8rste bilprodusent, Opel, nettopp hadde blitt kj\xc3\xb8pt opp av amerikanske General Motors, ble det nok fra Adolf Hitlers side maktp\xc3\xa5liggende \xc3\xa5 erstatte Opels suverene posisjon som bestselger. Hitler gav oppdraget til den \xc3\xb8sterrikske konstrukt\xc3\xb8ren Ferdinand Porsche. Prototyper av bilen ble kalt KdF-Wagen (Kraft durch Freude = Styrke gjennom glede), og var tilgjengelige fra 1936. De f\xc3\xb8rste ble produsert i Stuttgart. Bilen hadde allerede sin karakteristiske runde form og VW-motoren.  Da den tyske bilindustrien var ute av stand til \xc3\xa5 im\xc3\xb8tekomme Hitlers krav om \xc3\xa5 bygge en folkevogn til en salgspris p\xc3\xa5 1\xc2\xa0000 Reichsmark eller mindre, bygget Porsche en ny Volkswagen-fabrikk i Fallersleben til en meget h\xc3\xb8y kostnad, som ble dekket ved at man forsynte seg av Tysk arbeidsfront (Deutsche Arbeitsfront) sine oppsamlede midler, og kontingenter innbetalt av DAFs medlemmer. Folkevognen ble solgt til tyske arbeidere p\xc3\xa5 avbetaling, men starten p\xc3\xa5 andre verdenskrig bet\xc3\xb8d at ingen av de 340\xc2\xa0000 arbeiderne som betalte avdrag p\xc3\xa5 et bilkj\xc3\xb8p, mottok noen bil. Hele prosjektet bed\xc3\xb8mmes i dag som \xc3\xb8konomisk feilsl\xc3\xa5tt, og var mulig bare takket v\xc3\xa6re de nazistiske styresmaktenes korrupsjon._NEWLINE_Erwin Komenda, som hadde v\xc3\xa6rt Porsches sjefdesigner, utviklet folkevognens (ogs\xc3\xa5 kalt \xc2\xabBoble\xc2\xbb) ber\xc3\xb8mte form._NEWLINE_Den nye fabrikken i Wolfsburg hadde bare produsert noen f\xc3\xa5 biler da krigen br\xc3\xb8t ut. Derfor var de f\xc3\xb8rste masseproduserte bilene milit\xc3\xa6re kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yer, som den jeep-lignende K\xc3\xbcbelwagen og den amfibiske Schwimmwagen._NEWLINE_Etter annen verdenskrig utviklet Volkswagen seg til en av verdens st\xc3\xb8rste bilprodusenter.\n_START_SECTION_\nBoblens tekniske utforming\n_START_PARAGRAPH_\nBoble fikk sv\xc3\xa6rt god fremkommelighet p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8 takket v\xc3\xa6re hekkmotor og bakhjulstrekk. Forhjulene bar relativt liten vekt og presset sn\xc3\xb8en moderat godt sammen. N\xc3\xa5r bakhjulet kom i samme sporet trykket det ned sn\xc3\xb8en litt ekstra og fikk godt grep og slapp \xc3\xa5 \xc2\xabskyve\xc2\xbb l\xc3\xb8ssn\xc3\xb8 foran seg. Hjulene var store (15 tommer). Med kjetting p\xc3\xa5 bakhjulene var det mulig \xc3\xa5 passere relativt dyp sn\xc3\xb8. Bilen skled p\xc3\xa5 sn\xc3\xb8en med forhjulene h\xc3\xb8yt og bakhjulene ned p\xc3\xa5 fast grunn._NEWLINE_B\xc3\xa5de fram- og bakhjul hadde fj\xc3\xa6ring med tverrg\xc3\xa5ende torsjonsarmer koblet til bakovervendte opphengsarmer, to foran og en bred arm bak. Gearkasse og differensial l\xc3\xa5 foran boksermotoren. Drivleddet p\xc3\xa5 siden av differensialen var koblet til en stiv drivaksel som var festet i midten av bakhjulet, slik at p\xc3\xa5 en oppjekket boble pekte bakhjulene nedover og innover, mens p\xc3\xa5 en tungt lastet boble sto bakhjulene utover og nedover. Eksosanlegget ledet eksos fra manifolder p\xc3\xa5 hver side av den luftkj\xc3\xb8lte boksermotoren til en felles eksospotte bak motoren med to utl\xc3\xb8psr\xc3\xb8r. Gjennom eksospotta gikk et r\xc3\xb8r med luft som ble varmet opp og ble ledet inn i bilen med st\xc3\xb8rst hull under begge bakseter. Noe av denne luften fortsatte gjennom de nedre kanalene under d\xc3\xb8rene til utl\xc3\xb8p ved sj\xc3\xa5f\xc3\xb8renes og framsetepassasjerenes f\xc3\xb8tter. Derfra gikk kanaler opp mot frontruta for defrostereffekt. Det var ikke s\xc3\xa6rlig \xc3\xa5pning til \xc3\xa5 slippe ventilasjonsluft ut av bilen, og om vinteren var det n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 sette opp et lite ventilasjonsvindu i d\xc3\xb8ra for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 varmluft inn i bilen. Reservehjulet var midtplassert helt foran i bilen i bagasjerommet, rett foran bensintanken. Siden motoren var bak, var det st\xc3\xb8rste bagasjerommet foran, like over bena til sj\xc3\xa5f\xc3\xb8r og framsetepassasjer. Flere vitsetegninger fra den tiden p\xc3\xa5pekte mangel p\xc3\xa5 motor under panseret foran, eller en ekstra motor bak. Det var et bagasjerom i kupeen bak bakseteryggen, under bakvinduet. For sm\xc3\xa5barn var dette et popul\xc3\xa6rt sted \xc3\xa5 sitte p\xc3\xa5 turen. Bilen hadde 6 volts anlegg til sent p\xc3\xa5 1960-tallet da 12 volts anlegg overtok. De siste \xc3\xa5rgangene bobler hadde McPherson hjuloppheng foran. P\xc3\xa5 50-tallet og tidlig p\xc3\xa5 60-tallet var gearstangen p\xc3\xa5 forskjellige bilmerker plassert mange forskjellige steder; p\xc3\xa5 rattstammen, i dashbordet eller langt framme eller lenger bak p\xc3\xa5 gulvtunnelen. Bobla var tidlig ute med 4-trinns girkasse med girstang rett ned p\xc3\xa5 tunnelen like ved framkanten av forsetene slik det er nesten ener\xc3\xa5dende n\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nModellendringer\n_START_PARAGRAPH_\nVolkswagen har hatt spesifikke \xc3\xa5rsmodeller som har redesign eller viktige endringer fra foreg\xc3\xa5ende modeller. Eksempler som f\xc3\xb8lger er:_NEWLINE_I 1973 ble det bestemt at den originale tyskproduserte bobla ikke skulle v\xc3\xa6re i vanlig produksjon lenger og Polo, Passat og Golf ble brakt p\xc3\xa5 markedet._NEWLINE_I 1984 kom Mark II-varianten av Volkswagen Golf, samt ansiktsl\xc3\xb8ftningen p\xc3\xa5 Volkswagen Passat. De luftkj\xc3\xb8lte boxermotorene i Volkswagen Caravelle og Transporter forsvant og ble erstattet med den vannavkj\xc3\xb8lte \xc2\xabWasserboxer\xc2\xbb-motoren._NEWLINE_I 1991 forsvant siste rest av de boxermotordrevne Type 2 Transporter og Caravelle, og det ble ogs\xc3\xa5 lansert nye varianter av denne serien. 1991 var ogs\xc3\xa5 siste \xc3\xa5r den originale Golf II og s\xc3\xb8sterbilen Jetta ble produsert, da den ble fulgt opp av en ny generasjon Golf. Jetta-navnet forsvant, og sedan-varianten av Golf ble i stedet hetende Vento. 1991 er dermed viktig for Volkswagen med tanke p\xc3\xa5 overgangen fra 1980-tallets kantete biler. Denne reformen begynte spesifikt i 1988, med redesignet av Passat for \xc3\xa5 skape en ny bil. I 1990 fulgte redesign av Polo, og ogs\xc3\xa5 den ble rundere og fikk et mer moderne preg. Etter hvert fulgte samtlige modeller etter.'