b'\n_START_ARTICLE_\nKalv\xc3\xa5g\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1860-tallet var Kalv\xc3\xa5g kanskje det st\xc3\xb8rste fiskev\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 kysten, med en befolkning p\xc3\xa5 oppimot 11\xc2\xa0000 mennesker i den mest hektiske fiskesesongen. Det vokste opp en tettbebyggelse langs med v\xc3\xa5gen, med salteri, losjihus, forretninger, handelsvirksomhet og annen bosetting. Under fiskeriene var Kalv\xc3\xa5g en hel bygdeby, med byens vesen og funksjon. Her var sykehus, lege, bedehus, kirke, lensmannsg\xc3\xa5rd og skolehus. Geitholmen vest av Kalv\xc3\xa5g var brukt som base for folk innenfra fjorden som \xc2\xabrodde p\xc3\xa5 fiske i Geitholmen\xc2\xbb, for \xc3\xa5 skaffe mat til hjemmet og til salg. Ved Geitholmen hadde de en kort tur utover til gode fiskeplasser._NEWLINE_I 1871 var det 52 salteri i Kalv\xc3\xa5g. De st\xc3\xb8rste kunne salte 4000 t\xc3\xb8nner, de minste 50. Til sammen saltet alle salteriene 35 340 t\xc3\xb8nner. De gode fiskeriene tok slutt tidlig i 1870-\xc3\xa5rene. P\xc3\xa5 slutten av 1880-\xc3\xa5rene tok fisket seg opp igjen. I begynnelsen av \xc3\xa5rhundret og framover i 1920-\xc3\xa5rene var det ikke uvanlig at der var mellom 50 og 60 oppkj\xc3\xb8pfart\xc3\xb8yer p\xc3\xa5 havnen. Dette skapte ny fart i bygda._NEWLINE_Da motoren ble tatt i bruk i fiskeriene, kom Kalv\xc3\xa5g inn i en ny tid. I 1920 var der tre maskinister i Kalv\xc3\xa5g og 2/3 deler av sysselsettingen var knyttet til fiskeriene. Kalv\xc3\xa5g byggekommune arbeidet for \xc3\xa5 forbedre de infrastrukturelle forholdene i bygden. I 1921 var reguleringskart over Kalv\xc3\xa5g ferdig utarbeidet av Harald Irgens i Bergen. Det ble ogs\xc3\xa5 satt opp 7 gatelys. En startet planleggingen av Kalv\xc3\xa5g vannverk som munnet ut i etableringa av \xc2\xabL/L Kalv\xc3\xa5g Vassverk\xc2\xbb i 1944. I 1985 overtok kommunen vannverket vederlagsfritt._NEWLINE_Da Bremanger ble egen kommune i 1866, ble Kalv\xc3\xa5g administrasjonsstedet. Kalv\xc3\xa5g var kommunesenteret fram til kommunereguleringa i 1964, da en stor del av Davik kommune ble lagt til Bremanger kommune, og Svelgen ble det nye kommunesenteret._NEWLINE_P\xc3\xa5 1950-tallet og fram til 1960-tallet var det gode tider i fiskeriene og folketallet vokste med 260-391 personer. Overbeskatting av sildestammen f\xc3\xb8rte til at de gode tidene tok slutt p\xc3\xa5 slutten av 1960-tallet. Bygden gikk mer eller mindre i dvale fram til broforbindelsen til Bremangerlandet ble etablert. Dette var en av \xc3\xa5rsakene til at Domstein AS etablerte seg p\xc3\xa5 Kalv\xc3\xb8yna ved begynnelsen av 1980-tallet.\n_START_SECTION_\nDagens Kalv\xc3\xa5g\n_START_PARAGRAPH_\nDette ble startskuddet for oppgangstider med mer stabilt arbeid, noe som igjen la grunnlaget for at ildsjeler begynte \xc3\xa5 tenke positivt om ny n\xc3\xa6ringsindustri i bygda, og i 1989 etablerte A/S Kalv\xc3\xa5g N\xc3\xa6ringsbygg. Svein Inge Fosse satset sterkt p\xc3\xa5 turisme, og har i dag f\xc3\xa5tt et meget godt konsept p\xc3\xa5 bena. Fylkeskultursjefen og Fortidsminneforenigna hadde innvendinger mot riving av eldre sj\xc3\xb8hus i det spesielle kulturhistoriske sj\xc3\xb8husmilj\xc3\xb8et. Et samarbeid mellom Kalv\xc3\xa5g N\xc3\xa6ringsbygg og fylkeskommunale og kommunale styresmakter fikk blant annet i gang Kalv\xc3\xa5g-prosjektet, og bygdelaget med Ove Johan Totland i spissen, f\xc3\xb8rte til at man fikk satt en standard for bevaring av sj\xc3\xb8husmilj\xc3\xb8et. I tillegg fikk man startet et samarbeid om etablering av en museumsavdeling i Kalv\xc3\xa5g i samarbeid med Kystmuseet i Sogn og Fjordane. Kalv\xc3\xa5g-prosjektet endte opp med utformingen av en estetisk plan for bygda. Denne planen har ligget som grunnlag for revidering av reguleringsplanen fra 1920-tallet._NEWLINE_I dag fremst\xc3\xa5r Kalv\xc3\xa5g som det kystsamfunn som har satset sterkest for \xc3\xa5 ivareta kultur og tradisjoner innenfor rammen av turismeutvikling. Man har ogs\xc3\xa5 hatt fokus p\xc3\xa5 at en m\xc3\xa5 tilrettelegge lokalsamfunnet for den tid man lever i. Denne helheten i utviklingen har f\xc3\xb8rt til at Kalv\xc3\xa5g-prosjektet har blitt en mal for andre lignende prosjekter langs kysten og man har ogs\xc3\xa5 blitt trukket fram av myndighetene som et eksempel til etterf\xc3\xb8lgelse.\n_START_SECTION_\nFr\xc3\xb8yen og Kalv\xc3\xa5g Skyttarlag\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xb8yen Skyttarlag ble stiftet i 1891. I brodden for stiftelsen sto Iver H. Kleive og K. Hafstad. Etter noen \xc3\xa5r ble laget delt i to lag som ble kalt Fr\xc3\xb8yen Skyttarlag og Tordenskiold Skyttarlag. Lagene gikk sammen igjen i 1912 under navnet Fr\xc3\xb8yen og Kalv\xc3\xa5g skyttarlag. Laget var ikke i drift under 2. verdenskrig. Fra ca. 1957 og fram til 1972 l\xc3\xa5 laget nede._NEWLINE_Fr\xc3\xb8yen og Kalv\xc3\xa5g Skyttarlag hadde sin f\xc3\xb8rste skytebane p\xc3\xa5 Kvernhushaugen. Den var bygd med statsst\xc3\xb8tte, og der hadde de 100-, 200-, 400- og 600-metersbane. Stamplasser var plassert slik: 100 m- og 400 m-banen var i omr\xc3\xa5det nord for huset til Magne Totland. 200 m-banen var i omr\xc3\xa5det der huset til Roald Langeland st\xc3\xa5r. Der sto ogs\xc3\xa5 skytterhuset. 600 m-banen var p\xc3\xa5 nakken ovenfor huset til Ingmar R\xc3\xb8ys. Da laget startet opp igjen i 1972 ble banen flyttet til Svehaugane og midt p\xc3\xa5 1980-tallet til Varemyra ved idrettsbanen p\xc3\xa5 Liset, der den ligger i dag. Det gamle skytterhuset som sto p\xc3\xa5 Kvernhushaugen ble revet av Per og Olav Liseth og er bygd opp igjen som fj\xc3\xb8s i omr\xc3\xa5det p\xc3\xa5 vestsiden av huset til Tore Meldstvedt. I 2006 ligger skytebanen til Fr\xc3\xb8yen og Kalv\xc3\xa5g Skyttarlag i Varemyra ved idrettsbanen p\xc3\xa5 Liset.\n_START_SECTION_\nIL Fr\xc3\xb8y\n_START_PARAGRAPH_\nIdrettslaget Fr\xc3\xb8y ble stiftet 20.april 1947. F\xc3\xb8rste leder var lensmann Mons Monsen.'