b'\n_START_ARTICLE_\nBerger & Fossekleven Fabrikker\n_START_PARAGRAPH_\nBerger og Fossekleven fabrikker var to tekstilindustrifabrikker ved vassdraget fra Blindevannet ned til Oslofjorden p\xc3\xa5 Berger i Svelvik kommune i Vestfold som var i drift fra 1881 til 2002. Virksomheten omfattet vaskeri, fargeri, spinneri og veveri. Det ble reist et lite industrisamfunn med arbeiderboliger, skole og kirke p\xc3\xa5 stedet, og de to fabrikkene med tilh\xc3\xb8rende industri sysselsatte p\xc3\xa5 det meste mellom 250 og 300 arbeidere. _NEWLINE_Berger fabrikk ble etablert i 1880 under navnet Jens J. Jebsen & Co. I 1889 ble Fossekleven fabrikk etablert lenger opp i det samme vassdraget. I 1936 ble fabrikkene sl\xc3\xa5tt sammen. Driften ved Fossekleven opph\xc3\xb8rte i 1965, og ullvareproduksjonen ble flyttet til Nedre Berger som drev fram til 2003. Berger fabrikker etablerte merkevaren \xc2\xabBerger pledd\xc2\xbb. _NEWLINE_Fabrikkbygningene huser i dag Berger museum og Fossekleiva kultursenter.\n_START_SECTION_\nEtablering av tekstilindustri p\xc3\xa5 Berger\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabP\xc3\xa5 en reise p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet i 1879 for \xc3\xa5 finne egnet sted for \xc3\xa5 drive tekstilfabrikk, kom han (J\xc3\xbcrg Jebsen) og hans s\xc3\xb8nn Jens Johannes over isen fra Holmestrand og overnattet ved en tilfeldighet p\xc3\xa5 Berger g\xc3\xa5rd i Vestfold som viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re til salgs p.g.a. eierens d\xc3\xb8d. G\xc3\xa5rden, som hadde vannrettigheter, ble kj\xc3\xb8pt for kr. 104.000,- og Jens startet som 21-\xc3\xa5ring ullvarefabrikken Jens J. Jebsen & Co., som kom i drift i 1881.\xc2\xbb  _NEWLINE_Jens J. Jebsen ble f\xc3\xb8dt i Arna 1858, og ble etter avsluttet skole sendt til Polytechnikum i Z\xc3\xbcrich hvor han tok eksamen. Han oppholdt seg i England og i Tyskland og praktiserte ved forskjellige fabrikker, og da han kom hjem i 1879 hadde faren akkurat kj\xc3\xb8pt Berger g\xc3\xa5rd med tilh\xc3\xb8rende vannfall, som de hadde overnattet p\xc3\xa5 bare noen m\xc3\xa5neder tidligere._NEWLINE_Jens J. Jebsen, som i likhet med sin onkel Peter Jebsen, bare var 21 \xc3\xa5r gammel da han startet sitt industrieventyr, hadde allerede i april 1880 planene klare for \xc3\xa5 anlegge en ullvarefabrikk p\xc3\xa5 Berger med brygge, veier, boliger og fabrikkbygninger. Han fungerte selv som disponent og regnes som grunnleggeren av Berger fabrikker og av industristedet Berger. I l\xc3\xb8pet av sommeren 1880 dro han til England hvor han kj\xc3\xb8pte maskiner og skaffet ekspertise, og i september sto fabrikk-bygningene s\xc3\xa5pass ferdige at maskiner kunne monteres. Fra juli 1881 var Jens J. Jebsen & Co i ordin\xc3\xa6r drift._NEWLINE_Fossekleven Fabrik, som ble etablert i 1889 litt lenger opp i vassdraget for Berger fabrikk, ble anlagt av J\xc3\xb8rg Jebsen, en yngre bror av Jens J. Jebsen. Deres far J\xc3\xbcrg Jebsen hjalp til med kapital og r\xc3\xa5dgivning slik han hadde gjort med Jens J. noen \xc3\xa5r tidligere._NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste \xc3\xa5rsaken til at J\xc3\xbcrg Jebsen \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 anlegge ullvarefabrikker p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet for sine s\xc3\xb8nner var n\xc3\xa6rheten til det svenske markedet. Mellomriksloven s\xc3\xb8rget for tollfri eksport av tekstilvarer mellom Norge og Sverige, og helt fra 1881 og frem til loven opph\xc3\xb8rte i 1897 gikk storparten av Berger og Fossekleven fabrikkers produksjon til det svenske markedet. Dette var den direkte \xc3\xa5rsaken til at J\xc3\xb8rg Jebsen med hjelp fra sin far grunnla Partille Yllefabrik utenfor G\xc3\xb6teborg i 1897, for at den skulle overta Berger og Fossekleven fabrikkers svenske kunder._NEWLINE_I noen \xc3\xa5r drev J\xc3\xb8rg Jebsen b\xc3\xa5de Fossekleven Fabrik og Partille Yllefabrik, men det var vanskelig med den lange avstanden. Han solgte derfor Fossekleven Fabrik til sin bror i 1901 og Jens J. Jebsen drev den videre sammen med Berger Fabrik. F\xc3\xb8rst 1. januar 1936 ble fabrikkene sl\xc3\xa5tt sammen under navnet Jens J. Jebsen & Co. (Jens J. Jebsen & Co. A/S i 1943)._NEWLINE_J\xc3\xb8rg Jebsen f\xc3\xb8dt i 1928 er barnebarn av Jens J. Jebsen og begynte \xc3\xa5 arbeide p\xc3\xa5 Berger fabrikk i 1953. I 1970 tok han over bedriften etter sin onkel og drev den videre som disponent. Han inngikk samarbeid med H\xc3\xb8ie Fabrikkers salgsavdeling i 1983, men det er ikke f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 slutten av 1980-tallet at H\xc3\xb8ie f\xc3\xa5r aksjemajoriteten i firmaet Jens J. Jebsen & Co. A/S. J\xc3\xb8rg Jebsen gikk av med pensjon i 1995, og H\xc3\xb8ie driver firmaet videre til nedleggelsen. 1. januar 2003 var nedleggelsen p\xc3\xa5 Berger et faktum. To jacquardtopper ble solgt til Klippan-Saule i Riga og fortsetter \xc3\xa5 produsere ullvarer. Bergerpledd produseres i dag for Mascot H\xc3\xb8ie i Kaunas i Litauen._NEWLINE_Berger og Fossekleven fabrikker ble alts\xc3\xa5 etablert av en av Norges eldste gr\xc3\xbcnderfamilier som i likhet med flere andre industrigr\xc3\xbcndere i Norge, kom fra Broager i Slesvig i Danmark. De hadde kunnskap og utdanning fra h\xc3\xb8yskoler og arbeidserfaring fra blant annet England, Sveits og Tyskland. De hadde kapital og \xc3\xb8konomisk forst\xc3\xa5else, og de hadde nettverk og kontakter som kunne hjelpe med \xc3\xa5 finne kompetanse, maskiner, r\xc3\xa5varer med mer. B\xc3\xa5de mennesker, maskiner og omgivelser m\xc3\xa5tte fungere sammen for \xc3\xa5 skape den tekstilindustrien som Berger er kjent for._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste maskinene som ble kj\xc3\xb8pt til Berger Fabrik var s\xc3\xa5 \xc3\xa5 si alle engelske. Det ble bare kj\xc3\xb8pt en tysk spolemaskin og en belgisk presse. I tillegg var turbinen som drev akslingene i fabrikken sveitsisk. Dette forklarer hvorfor engelskmennene William Eastwood ble hentet til Berger i 1880, og senere West Bullen i 1889, for \xc3\xa5 montere tekstilmaskiner i henholdsvis Berger og Fossekleven fabrikker. Begge mennene ble hentet fra Oldham-omr\xc3\xa5det som var verdens st\xc3\xb8rste senter for tekstilmaskinprodusenter p\xc3\xa5 den tiden, og deres f\xc3\xb8rste oppdrag p\xc3\xa5 Berger var \xc3\xa5 montere maskinene og f\xc3\xa5 dem til \xc3\xa5 g\xc3\xa5. William Eastwood ble senere tilbudt stillingen som apperaturmester p\xc3\xa5 Berger Fabrik og West Bullen ble spinne- og kardemester i Fossekleven Fabrik. Ti \xc3\xa5r etter var det de tyske tekstilmaskinene som var de beste, og alle nyervervelsene etter 1890 var tyske. Det kom derfor tilsvarende tyske familier som familiene Harder og Deubert til Berger med de tyske maskinene._NEWLINE_Svenske steinarbeidere ble engasjerte til \xc3\xa5 sette opp fabrikkbygningene av stein hugget p\xc3\xa5 stedet (drammensgranitt) og teglstein kj\xc3\xb8pt fra bl.a. Selvig teglsteinsbruk i Sande. Det ble bygget arbeider- og funksjon\xc3\xa6rboliger til tekstilarbeidere fra Arna og omegn som kom over fjellet fra Vestlandet, engelskmenn, tyskere, svensker og folk fra tilliggende kommuner. Sammen hadde tilflytterne den n\xc3\xb8dvendige kompetansen som Jens J. og J\xc3\xb8rg Jebsen m\xc3\xa5tte ha for \xc3\xa5 produsere varer som holdt h\xc3\xb8y kvalitet, og var konkurransedyktige nok til \xc3\xa5 erobre det norske markedet i en tid hvor det ble stadig flere konkurrenter, og hvor importen var \xc3\xb8kende._NEWLINE_I motsetning til industriarbeidsplasser langs Akerselva og Drammenselva eller andre mer urbane industrisamfunn, kan Berger og Fossekleven fabrikker vise til en gammel solid arbeidsstokk. De familiene som kom til Berger p\xc3\xa5 1880-tallet ble fast ansatt og deres etterkommere har siden s\xc3\xb8rget for videref\xc3\xb8ring av ekspertise i hele bedriftens 122-\xc3\xa5rige historie._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet vokste Bergersamfunnet fram fra en g\xc3\xa5rd med fem husmannsplasser til et samfunn med brygge, boliger, skole, kirke, sykestue, bank, butikker, forenings- og idrettshus. Senere ble det b\xc3\xa5de helsetjeneste, gamlehjem og stort sett alt som trengtes i det daglige livet. Jens J. Jebsen var fremsynt og s\xc3\xb8rget for det f\xc3\xb8rste kraftverket i omegn som leverte str\xc3\xb8m til lys i fabrikkene og sto ferdig i 1887, og bedriften var den f\xc3\xb8rste som fikk telegraf i Sande, Str\xc3\xb8mm og Svelvik kommuner._NEWLINE_P\xc3\xa5 det meste arbeidet mellom 250 og 300 mennesker i tekstilfabrikkene p\xc3\xa5 Berger, og Berger hadde ca. 1300 innbyggere som p\xc3\xa5 en eller annen m\xc3\xa5te var knyttet til tekstilindustrien. Berger var et patriarkalsk samfunn der Jens J. Jebsen og hans etterf\xc3\xb8lgere var disponenter. Alle fire generasjonene Jebsen som har eiet og drevet Berger og Fossekleven fabrikker har bidratt \xc3\xb8konomisk til etableringen og driften av Foreningen Samhold, idrettslaget, musikk-livet og stort sett alt av foreningsliv. Det var viktig for Jebsen at arbeiderne hadde det s\xc3\xa5 godt p\xc3\xa5 Berger at de ble v\xc3\xa6rende. Det tok for eksempel ca. 30 \xc3\xa5rs erfaring \xc3\xa5 bli en god vevstolstiller, s\xc3\xa5 det var viktig at l\xc3\xb8nnen og livet arbeiderne hadde p\xc3\xa5 Berger var godt. Jebsen s\xc3\xb8rget for befolkningen fra vugge til grav til langt utover p\xc3\xa5 1900-tallet._NEWLINE_Jens J. Jebsen giftet seg i 1884 med Agnes Tofte fra Ugstad g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Hurum. \xc2\xabDe f\xc3\xb8lte begge et ansvar for et samfunn der store deler av befolkningen var kommet fra Vestlandet og utlandet som arbeidere og funksjon\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 bedriften. De var begge mes\xc3\xa9ner og gav store bel\xc3\xb8p til offentlige form\xc3\xa5l som skoler og sykehjem. Berger kirke var folkets kirke, men privat bygget og eid av Jens Johannes. Vedlikeholdet ble i mer enn 60 \xc3\xa5r bekostet av fabrikkene. Berger Sparebank ble opprettet av bedriften. Da Sentralbanken sprakk i 1920-\xc3\xa5rene satte Jens Johannes inn det som trengtes slik at innskyterne ellers ikke tapte noe.\xc2\xbb _NEWLINE_Jens J. Jebsens filantropiske samfunnssyn henger tett sammen med hans planer for, og oppbygningen av, industristedet Berger, og Bergersamfunnets er etterlevning av dette samfunnssynet som fulgte Bergers disponenter i hele produksjonstiden. Denne samfunnskonstruksjonen, som Jebsen sto for p\xc3\xa5 Berger, var lik den som fantes p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 fabrikksteder p\xc3\xa5 Vestlandet som Arna, Salhus, Langv\xc3\xa5g og Aalgaard, s\xc3\xa5 Berger kan sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et lite Vestlandssamfunn p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet og skilte seg fra tekstilmilj\xc3\xb8ene langs Akerselva, Drammenselva eller Haldenvassdraget.  Arbeider- og funksjon\xc3\xa6rboligene gikk over i privat eie p\xc3\xa5 1970-tallet og husleie hadde til da v\xc3\xa6rt inkludert i l\xc3\xb8nningen. Bruksskolen fra 1880 ble kommunal i 1936, og kirken fra 1895 med utvidet kirkeg\xc3\xa5rdsareal (ca. 4 m\xc3\xa5l) ble ogs\xc3\xa5 gitt fra Berger g\xc3\xa5rd til Svelvik kommune i 1970._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av \xc3\xa5rene fra 1880 til 2003 har det v\xc3\xa6rt store omveltninger ikke bare innenfor industrien, men ogs\xc3\xa5 i samfunnet mer generelt. Vi har sett en overgang fra mekanisk til teknologisk industri, og at barnearbeid har blitt avviklet. Vi har sett fremveksten av fagforeninger med systematisering av l\xc3\xb8nns- og arbeidsvilk\xc3\xa5r, og at kvinnene fikk arbeid i industrien. Vi har ogs\xc3\xa5 sett en overgang fra et privatisert til et mer offentlig system med tanke p\xc3\xa5 innf\xc3\xb8ringen av ulike lover for \xc3\xa5 beskytte industriarbeideren til loven om folketrygd i 1966 og kommunalt eierskap av skoler, kirke og eldreomsorg. Vi har g\xc3\xa5tt fra den industrielle revolusjon med opprinnelse i tekstilindustriens vugge i Nord-England, til fabrikkanlegg ved norske fjorder og fossefall, og videre til et avindustrialisert Norge hvor industrien har flyttet \xc3\xb8stover til land med lavere produksjonskostnader. De industrisamfunnene i Norge, som har tjent tekstilindustrien, har for det meste forsvunnet, men p\xc3\xa5 Berger er samfunnet fortsatt ivaretatt og er lesbart i forhold til det form\xc3\xa5let det har tjent. Berger er derfor sv\xc3\xa6rt godt egnet til \xc3\xa5 fortelle om fremveksten av v\xc3\xa5rt moderne velferdssamfunn, industrialiseringen og avindustrialiseringen av Norge, i tillegg til andre aspekter av moderniseringen av Norge som vil belyses nedenfor.\n_START_SECTION_\nTekstilprodukter og design\n_START_PARAGRAPH_\nVed \xc3\xa5rhundreskiftet 18-1900-tallet var norsk tekstilproduksjon fortsatt delt mellom bomullsvare- og ullvareproduksjon, da det er en del ulikheter b\xc3\xa5de i produksjonsutstyr, teknikk og tilgang til r\xc3\xa5varer. Varene man hadde ogs\xc3\xa5 tildels ulike bruksm\xc3\xa5ter. _NEWLINE_I 1880 var det bare 15\xc2\xa0% av norsk ullvareproduksjon som hadde tilholdssted p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet, resten av produksjonen var p\xc3\xa5 Vestlandet der ogs\xc3\xa5 ulla var enklere tilgjengelig, men hvor avstanden til det st\xc3\xb8rste markedet, Sverige, var stor. F\xc3\xb8r 1880 produserte de norske ullvareprodusentene b\xc3\xa5de grovere og finere ullvarer, vadmel ble det produsert mest av, men det var ogs\xc3\xa5 ulltepper og ulike m\xc3\xb8bel og bekledningsstoffer. Av oppramsningen av varer fra ulike grossistlister, kan vi se at det ble tilbudt ulike kvaliteter, skotskrutet og annen m\xc3\xb8nstring, men disse kan vi anta ble vevet p\xc3\xa5 skaftestol og at m\xc3\xb8nstrene derfor kunne dreie seg om ruter eller striper._NEWLINE_Erfaringen fra ullvarefabrikken i Arna, som far og s\xc3\xb8nner Jebsen hadde med til Berger, var gull verdt, men vi m\xc3\xa5 anta at utdanningen og erfaringen som Jens J. Jebsen hadde fra utlandet nok mest har p\xc3\xa5virket han i valget av produksjonsvarer. En kvittering fra h\xc3\xb8sten 1881 viser at han kj\xc3\xb8pte flere jacquardvever som med hullkortsystem kan styre veven ved \xc3\xa5 l\xc3\xb8fte tr\xc3\xa5der i renningen og samtidig styre innslagene, og derfor kan veve ganske kompliserte m\xc3\xb8nstre._NEWLINE_Jacquardvever var ikke vanlige utenfor Norden til veving av ulltepper. Vi finner derfor ingen tilsvarende produksjon av ulltepper og pledd som vi har hatt p\xc3\xa5 Berger i eksempelvis England eller Tyskland fra denne tiden. Det er heller ingen andre ullvarefabrikker i Norge som har hatt mekaniske jacquardvever s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 Berger (1881). Det er tydelig at Jens J. Jebsen \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 produsere ullvarer som skilte seg fra produksjonen hans far sto for i Arna, og \xc3\xb8nsket s\xc3\xa5 raskt som mulig \xc3\xa5 kapre markedsandeler og kunne konkurrere med annen ullvareproduksjon i Norge. Spesielt etter at Mellomriksloven ble opphevet i 1897 og det norske markedet ble overfylt av varer, var det vanskelig for alle norske ullvarefabrikker, men Berger klarte \xc3\xa5 skaffe seg flere og flere markedsandeler. Fabrikkens spesialitet var ulltepper, og \xe2\x80\x9dBergertepper\xe2\x80\x9d var kjent over hele landet allerede i 1900. Bergerteppene var i jacquardvevet ull, med vakre m\xc3\xb8nstre i eksklusivt design._NEWLINE_Da J\xc3\xbcrg Jebsen d\xc3\xb8r i 1901 og Jens J. Jebsen blir innehaver av Berger Fabrik fortelles det at fabrikken produserer: Bergertepper, flaneller, k\xc3\xa5pestoffer, dame- og herrestoffer, vadmel, frakkestoffer, sportstoffer og m\xc3\xb8belstoffer._NEWLINE_\xe2\x80\x9dFabrikken har ca. 90 vevstoler og er utstyrt med eget spinneri, finishing, fargeri etc. Den tilvirker produktet fra ullen frem til det ferdige stoff.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_At Berger og Fossekleven fabrikker s\xc3\xa5 tidlig som p\xc3\xa5 slutten av 1800-tallet tenkte p\xc3\xa5 kvalitet og formgivning kan vi se av alle priser og utmerkelser de har f\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 Berger. P\xc3\xa5 utstillingene ble det presentert m\xc3\xb8belstoffer og bekledningsstoffer i ulike kvaliteter og materialer, ullstoffer, flanell, tepper og pledd. _NEWLINE_Allerede i 1883 fikk Berger Fabrik s\xc3\xb8lvmedalje ved Kunst og industriutstillingen i Christiania for sine tekstiler. Berger Fabrik deltok ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 verdensutstillingen i Liverpool i 1886 og vant s\xc3\xb8lv- og bronsemedalje for sine ullvarer. Den utmerkelsen m\xc3\xa5 ha hengt s\xc3\xa6rdeles h\xc3\xb8yt da England anses for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re tekstilindustriens vugge og hvor tekstilfabrikkene l\xc3\xa5 tett i tett._NEWLINE_F\xc3\xb8r \xc3\xa5rhundreskiftet ble det medalje av 1. klasse i K\xc3\xb8benhavn 1888, s\xc3\xb8lvmedalje i Skien i 1891, s\xc3\xb8lvmedalje i Stockholm i 1897 og gullmedalje i Bergen i 1899. Fossekleven fabrik var medutstiller sammen med Berger Fabrik p\xc3\xa5 de tre utstillingene p\xc3\xa5 1890-tallet og fikk s\xc3\xb8lvmedaljer for sine varer._NEWLINE_Medaljer ble det ogs\xc3\xa5 utover 1900-tallet med gull under jubileumsutstillingen i Christiania i 1914, i Drammen i 1930 og i Br\xc3\xbcssel i 1935. _NEWLINE_Da Norge skulle feire 100-\xc3\xa5rsjubileum for grunnloven ble Berger fabrikker bedt om \xc3\xa5 delta p\xc3\xa5 jubileumsutstillingen p\xc3\xa5 Frogner i Oslo i 1914. Til denne jubileumsutstillingen var det nedsatt en komit\xc3\xa9 som valgte hvilke bedrifter og kunstnere som skulle representere det ypperste av norsk industriproduksjon, design og kunst.  Jens J. Jebsen engasjerte en av Norges fremste kunstnere, Thorolf Holmboe for \xc3\xa5 tegne ut m\xc3\xb8nstre til Bergertepper. _NEWLINE_Berger og Fossekleven fabrikker hadde egne kolleksjoner med m\xc3\xb8belstoffer, og m\xc3\xb8belprodusentene tok ogs\xc3\xa5 kontakt med Bergers grossister for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 kj\xc3\xb8pt ullstoffer til sine produkter. _NEWLINE_Store bedrifter som rederier og hoteller, bestilte metervarer og pledd b\xc3\xa5de til innredning i sine b\xc3\xa5ter og hotellrom, gjerne med innvevd logo og navn. Ogs\xc3\xa5 offentlige bedrifter og institusjoner som NSB og sykehus, asyl og andre typer offentlige institusjoner bestilte varer._NEWLINE_Fra 1950 og utover p\xc3\xa5 slutten av 1900-tallet var ogs\xc3\xa5 noen av verdens mest kjente bilmerker kunder p\xc3\xa5 Berger. Mercedes, Opel og Chrysler er eksempler p\xc3\xa5 merker som har blitt vevet inn i ullvarer fra Berger._NEWLINE_Berger vevde tusenvis av pledd for IKEA og hadde spesielle OL og VM-design. Berger og Fossekleven fabrikker kunne alts\xc3\xa5 lage det meste p\xc3\xa5 bestilling, v\xc3\xa6re seg pledd med logo, k\xc3\xa5pe- og bekledningsstoffer til konfeksjonsindustrien, m\xc3\xb8belstoffer, gardinstoffer, - ja, hva enn det m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re, og gjerne i samarbeid med kunden._NEWLINE_En tid dominerte Berger fabrikker med hele 40\xc2\xa0% av markedsandelen  p\xc3\xa5 ulltepper og pledd i Norge, og var dermed overlegen b\xc3\xa5de tekstilimport og andre norske produsenter._NEWLINE_Tekstilproduksjonen i Fossekleven fabrikk opph\xc3\xb8rte i 1965. Produksjonen fortsatte da p\xc3\xa5 Berger fabrikk fram til utgangen av 2002 da produksjonen flyttet til SIA Klippan-Saule i Riga, Latvia. Denne fabrikken i Latvia kj\xc3\xb8pte ogs\xc3\xa5 maskinvare fra Berger og disse st\xc3\xa5r i Riga i dag og vever fortsatt ulltepper. Fra 2003-2005 produserte Mascot H\xc3\xb8ie Bergerpledd i SIA Klippan-Saule, men bestemte seg for \xc3\xa5 flytte produksjonen til Kaunas i Litauen og selger pledd under et annet navn i dag._NEWLINE_Bergerpledd, som merkenavn og vare ble da ikke produsert mellom 2005 og 2017. I 2017 tok Berger museum og Fossekleiva kultursenter opp tradisjonen med \xc3\xa5 produsere Bergertepper, og har siden den gang hentet fram ett design hvert \xc3\xa5r fra Berger museums m\xc3\xb8nstersamling, og produsert tepper under navnet; Berger design, til \xc3\xa5 selge i museumsbutikken. Disse teppene produseres av SIA Klippan-Saule i Riga, Latvia p\xc3\xa5 maskinvare fra Berger fabrikk, med New Zealand-ull og med design fra den omfattende samlingen til Berger og Fossekleven fabrikker, s\xc3\xa5 det er s\xc3\xa5 n\xc3\xa6rme man kan komme den kvaliteten Bergers ullvarer var viden kjent for.\n_START_SECTION_\nBerger museum\n_START_PARAGRAPH_\nBerger museum, som driftes av Vestfoldmuseene IKS, formidler tekstilindustrihistorie og tar vare p\xc3\xa5 det historiske materialet og ble \xc3\xa5pnet i juni 1997. Nye utstillinger ble \xc3\xa5pnet i 2015 og 2016.'