b'\n_START_ARTICLE_\nNorge i etterkrigstida\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nStortingsvalget i 1945 markerte det parlamentariske demokratiets tilbakekomst etter det nasjonalsosialistiske Tysklands okkupasjon og marionettregjeringa til Nasjonal Samling ved Vidkun Quisling. Valgresultatet gav Det norske Arbeiderparti majoritet i Stortinget, en majoritet som varte til 1961.\n_START_SECTION_\nArbeiderpartistaten etableres\n_START_PARAGRAPH_\nEttersom Arbeiderpartiet fikk en s\xc3\xa5 enorm oppslutning, kunne det danne regjeringer som ikke kunne felles av de andre partiene p\xc3\xa5 Stortinget. Det hadde fram til 1961 over halvparten av mandatene p\xc3\xa5 Stortinget. Denne kompromissl\xc3\xb8se politiske ordningen, har gjort at perioden har blitt kalt ettpartistaten, ved siden av betegnelsen arbeiderpartistaten. Industriveksten s\xc3\xb8rget for at skatteinntektene \xc3\xb8kte, og dermed ble Aps visjon om en blandings\xc3\xb8konomi med gode velferdsl\xc3\xb8sninger en realitet. Arbeiderpartiet hadde et n\xc3\xa6rt forhold til fagbevegelsen, med en velgerskare tilknytta Landsorganisasjonen (LO), og partiet lytta ofte til dem n\xc3\xa5r politiske vedtak skulle fattes. Arbeiderpartiet har tradisjonelt valgt inn LO-topper i sitt sentralstyre. _NEWLINE_Etter stortingsvalget i 1961 endte Arbeiderpartiet med 74 av i alt 150 mandater, og det rene flertallet opph\xc3\xb8rte. Sosialistisk folkeparti (SF) hadde havna i vippeposisjon med sine to mandater. Gerhardsen danna likevel sin fjerde regjering med SFs st\xc3\xb8tte. Stortingets mulighet til \xc3\xa5 felle en sittende regjering ved at flertallet stemmer for et mistillitsforslag viste seg i 1963 i sammenheng med Kings Bay-saken. Det var Kings Bay-ulykken i ei kullgruve p\xc3\xa5 Svalbard i 1962 som utl\xc3\xb8ste opinionens sterke misn\xc3\xb8ye med Gerhardsen-regjeringa. Det hadde i 1956 blitt gjort vedtak i Stortinget om gjenopptakelse av driften i gruva etter ulykker i 1948, 1952 og 1953, s\xc3\xa5 lenge sikkerheten blei ivaretatt. T\xc3\xb8nseth-rapporten, lagt fram sommeren 1963, viste at det fantes grove brudd p\xc3\xa5 sikkerhetsforeskriftene i gruvedriften. Mistillitsforslaget blei lagt fram av den borgerlige opposisjonen og fikk st\xc3\xb8tte fra SF. Lyng-regjeringen blei utnevnt 24. august 1963, en koalisjonsregjering med de fire partiene H\xc3\xb8yre, Kristelig folkeparti, Venstre og Senterpartiet. Uenighet rundt den nye regjeringens tiltredelseserkl\xc3\xa6ring f\xc3\xb8rte imidlertid til et mistillitsforslag fire uker senere, ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa5 med SFs to representanter i vippeposisjon, denne gangen med st\xc3\xb8tte til Arbeiderpartiet og opprettelsen av en ny Gerhardsen-regjering 25. september 1963. Denne regjeringa blir sittende fram til stortingsvalget to \xc3\xa5r seinere, 13. september 1965. Arbeiderpartiet mista seks mandater ved valget og den borgerlige sida gikk sammen om oppretting av Per Bortens regjering. Denne regjeringa fikk sitte i seks \xc3\xa5r, gjenvalgt med \xc3\xb8rliten margin i 1969, i et valg der Arbeiderpartiet \xc3\xb8kte til 74 mandater, men mislyktes med \xc3\xa5 danne regjering ettersom de to SF-representantene falt ut.\n_START_SECTION_\nSosialdemokratisk \xc3\xb8konomisk orden\n_START_PARAGRAPH_\nGjenreisingsideologien var b\xc3\xa6rende i agendaen Arbeiderpartiet, og fors\xc3\xa5vidt de andre partiene, hadde satt for Norge de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ra etter andre verdenskrig. Gjenreisinga skulle v\xc3\xa6re et felles l\xc3\xb8ft og skulle f\xc3\xb8res parallelt med oppbygginga av en sterk industri. Pris- og markedsreguleringer blei iverksatt som en del av et n\xc3\xa6rt samarbeid mellom stat og marked. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ra etter krigen hadde Norge et enormt reguleringsapparat som skulle s\xc3\xb8rge for at markedskreftene produserte varer til en fastsatt pris. Det blei ogs\xc3\xa5 viktig at deler av industrien var retta mot eksport, slik at krona kunne bli styrka._NEWLINE_Arbeiderpartiet hadde som m\xc3\xa5l \xc3\xa5 bygge opp en blandings\xc3\xb8konomi som kunne gi \xc3\xb8konomisk trygghet til folket. Industriveksten skulle sikre alle arbeid, og de f\xc3\xa5 som falt utenfor skulle fanges opp av statlige velferdsl\xc3\xb8sninger finansiert av skatter og avgifter.\n_START_SECTION_\nStatlig industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nMyndighetene blei hovedakt\xc3\xb8ren i utviklinga av en moderne storindustri i Norge. Statseide selskap som dreiv kraftverk og fabrikker etablerte seg i storbyene, s\xc3\xa5 vel som i distriktene. Landets rike vannkraftressurser gjorde at det blei mer kostnadseffektivt \xc3\xa5 forsyne tungindustrien med energi. Norges vassdrags- og elektrisitetsvesen stod for utbygginga av slike store kraftanlegg. Norges statsstyrte tungindustri omfatta framstilling av aluminium (Norsk Hydro), st\xc3\xa5l (Norsk Jernverk) og koks (Norsk Koksverk). Bygginga av Norsk Jernverk i Mo i Rana var et resultat av de vedtaka som blei tatt p\xc3\xa5 Stortinget i forbindelse med jernsaken. Foretaket skulle gj\xc3\xb8re landet selvforsynt av st\xc3\xa5l. I 1946 begynte bygginga av jernverket, og i 1955 begynte drifta. _NEWLINE_Norsk Hydro produserte tungtvann for eksport fra 1950-\xc3\xa5rene. Tungtvannet ble solgt til land over hele verden. I 1960 kj\xc3\xb8pte Israel 20 tonn tungtvann. Betingelsen var at det m\xc3\xa5tte brukes til sivile form\xc3\xa5l, men mest sannsynlig ble det brukt til \xc3\xa5 lage atomv\xc3\xa5pen._NEWLINE_Tiden mellom 1950 og 1970 var industriens gullalder i Norge. Industrialiseringen skapte bred velstand og gjorde Norge til et moderne samfunn. P\xc3\xa5 minussiden kom \xc3\xb8kt forurensning og store inngrep i naturen._NEWLINE_Urbaniseringa som fulgte den \xc3\xb8kte industrialiseringa, foregikk ikke uten kritikk. Bondepartiet kritiserte regjeringa i det de mente var et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 flytte bygdefolket inn i byene, og gj\xc3\xb8re Oslo til et ubestridt maktsentrum. Bondebefolkningen i 1950 var p\xc3\xa5 rundt 200\xc2\xa0000. I dag er den p\xc3\xa5 under 50\xc2\xa0000._NEWLINE_Industrialiseringen f\xc3\xb8rte til nedgang i antall b\xc3\xb8nder. I 1950 var 30\xc2\xa0% av befolkningen sysselsatt i prim\xc3\xa6rn\xc3\xa6ringer; i 1970 bare 10\xc2\xa0%. Likevel \xc3\xb8kte produksjonen, p\xc3\xa5 grunn av moderne teknologi. Traktorer med hydraulikk, gj\xc3\xb8dselspredere, potetopptakere og skurtreskere revolusjonerte jordbruket. En tilsvarende utvikling fant sted innenfor fiskerin\xc3\xa6ringen; kraftblokk med hydraulikk og nye letemetoder som ekkolodd og sonar.\n_START_SECTION_\nOljeeventyret\n_START_PARAGRAPH_\nEtaten Norges geologiske unders\xc3\xb8kelse skrev i et brev til Utenriksdepartementet at forekomster av kull, olje og gass langs den norske kyst kunne utelukkes. Funnet av gass i Groningen i Nederland f\xc3\xb8rte likevel til optimisme for lignende funn i Norge. Det amerikanske oljeselskapet Phillips s\xc3\xb8kte i 1962 om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gj\xc3\xb8re seismiske unders\xc3\xb8kelser i Nordsj\xc3\xb8en, men blei ikke gitt noen eneretter til eventuell oljevirksomhet. Staten erkl\xc3\xa6rte den 31. mai 1963 at havbunnen var underlagt norsk suverenitet, og foretok deretter formelle fordelinger av havomr\xc3\xa5dene med Danmark og Storbritannia etter midtlinjeprinsippet. Et rammeverk som gjaldt tildeling av konsesjoner p\xc3\xa5 norsk sokkel blei gjort gjeldende ved kongelig resolusjon 9. april 1965. Samme \xc3\xa5r blei det gitt 22 utvinningstillatelser p\xc3\xa5 78 blokker til oljeselskaper. Sommeren 1966 blei det pr\xc3\xb8veboret for f\xc3\xb8rste gang, men uten funn av olje. I 1969 blei det funnet olje i Ekofisk-feltet, og produksjonen her begynte den 15. juni 1971. Statoil blei oppretta i 1972, sammen med regelen om at det statseide selskapet skulle delta i minst 50% av virksomheten p\xc3\xa5 hver oljeblokk.\n_START_SECTION_\nHverdagsliv og forbrukerkultur\n_START_PARAGRAPH_\nI etterkrigstiden fikk nordmenn generelt h\xc3\xb8yere levestandard og bedre \xc3\xb8konomi, spesielt fra slutten av 1950-\xc3\xa5rene. Rasjoneringen av varer tok gradvis slutt de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene etter krigen. Meieriprodukter kunne selges fritt etter fire \xc3\xa5r, mens kj\xc3\xb8tt, kaffe og sukker var rasjonert helt til 1952. Mer luksuspregede forbruksartikler var regulert enda lenger, og rasjoneringen av biler ble ikke avsluttet f\xc3\xb8r i 1960. Dette var en bevisst regulerings\xc3\xb8konomi fra statens side for \xc3\xa5 sikre rettferdig fordeling av goder. Etterkrigstiden var ogs\xc3\xa5 en periode der forskjellene i inntekt og levestandard var sm\xc3\xa5. Variasjonene i lokale kulturer og skikker ble ogs\xc3\xa5 mindre enn f\xc3\xb8r, slik at nordmenn totalt sett ble mer like enn noen gang f\xc3\xb8r eller senere. Etterhvert som rasjoneringen ble avviklet, ble det raskt etablert en ny forbrukerkultur. Ny teknologi som vaskemaskiner og kj\xc3\xb8leskap ble etterhvert allemannseie, og salg av forbruksvarer ble hjulpet av \xc3\xb8kt tilgang til kredittkort. Norske importrestriksjoner forsvant med EFTA-medlemskap i 1961, noe som betydde st\xc3\xb8rre tilbud for norske forbrukere. Gjennom hele perioden \xc3\xb8kte nordmenns kj\xc3\xb8pekraft og forbruk.\n_START_SECTION_\nInternasjonale forhold\n_START_PARAGRAPH_\nNorge blei medlem av FN uten st\xc3\xb8rre entusiasme. Som mange andre vesteuropeiske land blei Norge etter krigen tilbudt \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte til gjenoppbygging ved Marshallhjelpen. Med Gerhardsenregjeringa i spissen, aksepterte Stortinget i 1947 mottakelse av st\xc3\xb8tten fra USA. I alt blei 256 millioner amerikanske dollar overf\xc3\xb8rt til norske myndigheter i perioden 1948 til 1952, penger som blei brukt til utbygging av infrastruktur og industri. Gjenoppbygging av nordnorske tettsted som hadde blitt total\xc3\xb8delagt under den tyske tilbaketrekningen i 1945, var et av de viktigste satsingsomr\xc3\xa5dene. Med Marshallhjelpen kom det ogs\xc3\xa5 krav om gjenytelser, i form av politisk \xc3\xa5penhet rundt frihandel, noe som skulle sikre det amerikanske markedet tilgang til handel med Europa. Sovjetunionens nei til mottakelse av st\xc3\xb8tten var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innlede den kalde krigen, og Stalins direktiv til de \xc3\xb8steuropeiske kommuniststatene om \xc3\xa5 ikke ta imot, synliggjorde \xc3\xb8stblokken som en geopolitisk enhet med Moskva som et ubestridt maktsentrum. Med den milit\xc3\xa6re opprustinga og \xc3\xb8kende spenninga mellom supermaktene USA og Sovjetunionen, kom ogs\xc3\xa5 tanken p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stifte allianser. Atlanterhavspakten, NATO, blei grunnlagt i 1949. Arbeiderpartiet hadde i en periode p\xc3\xa5 begynnelsen av 1920-tallet v\xc3\xa6rt en del av moskvastyrte Komintern, men blei ekskludert etter \xc3\xa5 ha stilt seg kritiske ovenfor moskvatesene. I den f\xc3\xb8rste stortingsperioden etter andre verdenskrig hadde Norges Kommunistiske Parti, et Komintern-lojalt utbryterparti fra Arbeiderpartiet hatt 11 representanter p\xc3\xa5 Stortinget. Da avgj\xc3\xb8relsen om norsk NATO-medlemskap skulle fattes p\xc3\xa5 Stortinget i 1949, hadde ikke Arbeiderpartiets modereringsprosess bort fra tidligere revolusjon\xc3\xa6r kommunisme kommet lengre enn at saken f\xc3\xb8rte til stor splittelse mellom de ulike fraksjonene. Etter press fra den sentrale partiledelsen, endte avstemningen med bare 13 motstemmer. _NEWLINE_C.J. Hambro var kritisk til medlemskap i NATO fordi beslutninger om landets utenrikspolitikk ble flyttet utenfor landets grenser. Han mente Norge burde m\xc3\xb8te i NATO med \xc2\xabmistenksom aktp\xc3\xa5givenhet\xc2\xbb. Hambro likte heller ikke at NATO ble fremstilt som demokratienes allianse. Da Norge ble en del av NATOs felleskommando i 1951 uttalte Kjell Bondevik at Norge ble dratt lenger inn i \xc2\xabedderkoppveven\xc2\xbb ved slik avst\xc3\xa5else av suverenitet. Kong Haakon skal ogs\xc3\xa5 ha hatt problemer med \xc3\xa5 akseptere dette. Olav Oksvik advarte mot sterk avhengighet av USA og at Norge kunne bli st\xc3\xa5ende alene ved et systemskifte i USA._NEWLINE_Norge var et av 50 land som skreiv under FN-pakten den 26. juni 1945 i San Francisco. 1. februar 1946 blei Norges utenriksminister, Trygve Lie valgt til FNs generalsekret\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nEF og EFTA\n_START_PARAGRAPH_\nOpprettelsen av Det europeiske kull- og st\xc3\xa5lfellesskap (EKSF) realiserte \xc3\xb8konomisk samarbeid mellom Frankrike og Tyskland. Disse landene slo n\xc3\xa5 sammen sin administrasjon av st\xc3\xa5l- og kullindustri ogs\xc3\xa5 Italia og Benelux-landa blei med i dette fellesskapet. Samarbeidet la grunnlaget for Den europeiske union slik den er i dag. Det europeiske \xc3\xb8konomiske fellesskap (E\xc3\x98F) og Det europeiske atomenergifellesskap (EURATOM) blei oppretta av de samme seks statene i EKSF, etter undertegninga av Roma-traktaten i 1957. Etter at \xc3\xb8konomien i disse landa fikk seg en oppsving som f\xc3\xb8lge av nedbygging av grenser og tollbarrierer, blei ogs\xc3\xa5 andre land i Vest-Europa interesserte i \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke medlemskap. Norge s\xc3\xb8kte sammen med Storbritannia, Danmark og Island medlemskap i 1961, noe alle medlemslandene unntagen Frankrike var positive til. P\xc3\xa5 grunn av sin vetorett, fikk ikke Norge eller de andre landene bli medlemmer. I 1960 blei Det europeiske frihandelsforbund (European Free Trade Association, EFTA) oppretta av sju medlemsland (Norge, Danmark, Portugal, Storbritannia, Sveits, Sverige og \xc3\x98sterrike som et svar p\xc3\xa5 Frankrikes veto mot medlemskap i Det europeiske \xc3\xb8konomiske fellesskap. Flere av disse landene har n\xc3\xa5 blitt fullverdige medlemmer av EU og n\xc3\xa5 er det bare Sveits, Liechtenstein, Island og Norge igjen i EFTA. Det europeiske fellesskap blei oppretta 1. juli 1967 da EKSF, EURATOM og E\xc3\x98F blei sl\xc3\xa5tt sammen.\n_START_SECTION_\nKringkasting\n_START_PARAGRAPH_\nDen norske stat fikk monopol p\xc3\xa5 kringkasting gjennom opprettelsen av Norsk rikskringkasting (NRK) i 1933. Radio blei i l\xc3\xb8pet av de neste ti\xc3\xa5ra allemannseie. Under andre verdenskrig blei dessuten radioen et uvurderlig redskap den norske regjering i eksil kunne bruke for \xc3\xa5 spre meldinger til det norske folk fra London. Selv om nazistene under okkupasjonen hadde forbudt privatpersoner \xc3\xa5 eie en radio, var det mange som gjemte unna sine radioapparater nettopp for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 med seg siste nytt fra konge og regjering i London. Ved krigens slutt kunne de vel 500\xc2\xa0000 radioapparatene som hadde blitt inndratt av okkupasjonsmakten hentes ut igjen. Opphevelsen av dette forbudet innleda det som skulle bli radioens gull\xc3\xa5r, b\xc3\xa5de som underholdnings- og opplysningsmedium. NRK brukte statlige midler, som kom inn ved at alle som hadde radioapparat betalte fjernsynslisens, for \xc3\xa5 kringkaste programmer som nyheter, v\xc3\xa6rmelding, sport og underholdningsprogrammer som omfatta alt fra radiokrim til verdens lengstlevende radioprogram, l\xc3\xb8rdagsbarnetimen. NRK etablerte kulturkanalen P2 ved siden av P1 i 1984, og i 1993 tilkom ogs\xc3\xa5 ungdomskanalen P3.  I 1993 begynte P4 med sine sendinger, og ble dermed den f\xc3\xb8rste norske riksdekkende reklamefinansierte radiokanalen.  _NEWLINE_Telegrafverket blei p\xc3\xa5lagt av myndighetene \xc3\xa5 bygge ut et kringkastingsnettverk for fjernsyn. I 1954 kom de f\xc3\xb8rste pr\xc3\xb8vesendingene for fjernsyn p\xc3\xa5 lufta. Dette var begynnelsen p\xc3\xa5 en ny \xc3\xa6ra i norsk kringkastingshistorie. Radioen var blitt allemannseie, men fjernsynet skulle vise seg \xc3\xa5 bli en utfordrer. I 1960 var den offisielle \xc3\xa5pninga av fjernsynet i Norge. Olav V stod for tale og offisiell \xc3\xa5pning. I l\xc3\xb8pet av 60-tallet skulle fjernsynet gj\xc3\xb8re sin entr\xc3\xa9 i norske stuer, men det var ikke f\xc3\xb8r i brytningen med 1970-tallet at fjernsynet kunne finnes i de fleste hjem. Man fikk f\xc3\xb8rst fjernsyn i S\xc3\xb8r-Norge i 1960, og deretter gradvis over resten av landet. I 1967 var ogs\xc3\xa5 Finnmark dekket, og dermed kunne man se TV i hele landet. Inntil 1980-tallet var analogt bakkenett den eneste l\xc3\xb8sningen i hjemmene, og med mindre man bodde ved svenskegrensen og fikk inn svensk fjernsyn, var NRK den eneste kanalen. P\xc3\xa5 80-tallet kom b\xc3\xa5de kabel-TV og satellitt p\xc3\xa5 markedet, og med opphevelsen av kringkastingsmonopolet som tr\xc3\xa5dte i kraft i 1933, fikk folk inn nye kanaler. Opprettelsen av TVNorge i 1988 blei den f\xc3\xb8rste reklamefinansierte norske tv-kanalen. I 1990 \xc3\xa5pna Stortinget for riksdekkende reklamefinansiert fjernsyn og TV2 fikk konsesjon i 1991. I 1992 starta de sine sendinger med en dekningsgrad p\xc3\xa5 omtrent 60 prosent. I 2007 var TV2s dekningsgrad p\xc3\xa5 98,2 prosent.\n_START_SECTION_\nTelegrafi, telefoni og internett\n_START_PARAGRAPH_\nDet statseide selskapet Telegrafverket var blitt stifta i 1855, og utover 1900-tallet skifta det navn flere ganger. I etterkrigstida het selskapet Telegrafverket, inntil det i 1969 bytta navn til Televerket, da bruken av telefon og teleks hadde overtatt dominansen som telegrafen tidligere hadde. Under andre verdenskrig hadde den tyske okkupasjonsmakten tatt over Telegrafverket og bygget ut et brukbart teleksnettverk i Norge for \xc3\xa5 kunne kommunisere med Tyskland, som tok i bruk teknologien allerede i 1933. _NEWLINE_Ettersp\xc3\xb8rselen etter hustelefon var enorm i etterkrigstida. P\xc3\xa5 70-tallet hadde ikke Televerket kapasitet til \xc3\xa5 im\xc3\xb8tekomme alle foresp\xc3\xb8rsler. I 1979 stod 94 000 p\xc3\xa5 venteliste. Utover p\xc3\xa5 80-tallet f\xc3\xb8rte utbygginger av nettverket og bedriften til at ventelista blei kortere. I 1969 starta arbeidet med \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til en felles nordisk standard for mobiltelefoni. Dette la grunnlaget for Nordisk mobiltelefonsystem (NMT), oppretta i 1981. Systemet blei ansett for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re av h\xc3\xb8y kvalitet p\xc3\xa5 den tida, og abonnenter p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet kunne f\xc3\xa5 forbindelse med mobiltelefoneiere i 60 land. Televerkets bruk av satellitteknologi begynte sent p\xc3\xa5 50-tallet, og i 1960 blei det f\xc3\xb8rste telefonsambandet via satellitt tatt i bruk mellom Norge og USA. I 1976 \xc3\xa5pnes det satellittlinje til oljeplattformene i Nordsj\xc3\xb8en og i 1989 videreutvikler Televerket sine internasjonale tjenester for fasttelefonnettet.\n_START_SECTION_\nTeater, opera, korps og orkester\n_START_PARAGRAPH_\nMed de \xc3\xb8konomiske oppgangstidene etter andre verdenskrig kom ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8kte bevilgninger til kulturlivet i Norge. Idrettsbevegelsen stolte mye p\xc3\xa5 dugnadsinnsats, mens teater-, opera-, korps- og orkesterstiftelser ved siden av dugnadsinnstats ofte trengte midler til \xc3\xa5 l\xc3\xb8nne profesjonelle instrukt\xc3\xb8rer og dirigenter. _NEWLINE_Teaterlivet i Norge opplevde en kraftig vekst i etterkrigstida. I Oslo hadde Nationaltheatret v\xc3\xa6rt den ledende teaterscenen siden stiftelsen i 1899. I 1928 fikk det for f\xc3\xb8rste gang statlig st\xc3\xb8tte, og i 1975 stod statstilskuddet for dekking av 90 prosent av driftsutgiftene. Den 20. november 1919 hadde Det Nye Teater blitt stifta, med staten som st\xc3\xb8rste aksjon\xc3\xa6r. Den 26. februar 1929 ble Ved rikets port, f\xc3\xb8rste delen i en Hamsun-trilogi, oppf\xc3\xb8rt i teaterets nybygg i Rosenkrantzgaten 10. Den 1. september 1959 blei Oslo Nye Teater A/S danna, med fast tilholdssted i nybygget i Rosenkrantzgaten. Oslo Nye Teater var en sammensl\xc3\xa5ing mellom A/S Scenekunst og Folketeatret. Av kabaret- og revyteatre kan Chat Noir, Edderkoppen teater (tidl. ABC-teatret) nevnes. Chat Noir blei etablert allerede i 1912 og rakk \xc3\xa5 etablere seg som et moderne revyteater i mellomkrigstida. Driften av teateret fortsatte under krigen, men innholdet i oppsetningene blei utsatt for streng sensur fra okkupantene. Chat Noir opplevde i 1954 \xc3\xa5 bli sl\xc3\xa5tt konkurs etter beskyldninger om skattefusk. I 1963 blei bygget ramma av brann, men \xc3\xa5pna igjen allerede i 1964 etter omfattende rehabilitering. Vanskelighetene til tross, Chat Noir etablerte seg som et av de mer vellykka private teaterforetakene i hovedstaden.\n_START_SECTION_\nMusikk\n_START_PARAGRAPH_\nI etterkrigstida kom mange nye musikalske impulser over landet. Musikk-Norge f\xc3\xa5r vokse fram med \xc3\xb8kende offentlig st\xc3\xb8tte. Norges kulturr\xc3\xa5d blei oppretta i 1965 og forvalta ulike st\xc3\xb8tteordninger og stipend for kunstnere.  Innenfor klassisk musikk er de modernistiske komponistene Arne Nordheim og Finn Mortensen faneb\xc3\xa6rere for nye str\xc3\xb8mninger, henholdsvis neoekspresjonisme og serialisme.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nI 1941 blei Statens filmdirektorat etablert. Direktoratet skulle s\xc3\xb8rge for streng kontroll over b\xc3\xa5de norsk filmproduksjon og importen av utenlandske filmer. Med Nasjonal samlings sine fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 vise filmer med nasjonalsosialistisk propaganda, sank mye av interessen for norsk film under krigen. Det statlige filmdirektoratet blei likevel avl\xc3\xb8st av fortsatt sterke b\xc3\xa5nd mellom staten og filmbransjen. Luksusbeskatningen av kinofilm hadde n\xc3\xa5dd 40 prosent. Om lag 10 millioner kroner var opptjent, og disse midlene danna grunnlaget for en statlig st\xc3\xb8tteordning fra 1950. Ordninga baserte seg p\xc3\xa5 utbetaling av st\xc3\xb8tte etter at den ferdige filmen var blitt vurder. Dette medf\xc3\xb8rte vanskeligheter, og ordninga blei avskaffa etter fem \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nFritidsaktiviteter\n_START_PARAGRAPH_\nEtterkrigstida blei ei blomstringstid for sommerleirer. S\xc3\xa5kalte feriekolonier tok i mot barn fra de fleste lag av samfunnet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 benytta tida i sommerferien til noe nyttig. Barn av b\xc3\xb8nder var nok sjeldnere med p\xc3\xa5 slike arrangement. B\xc3\xa5de ideelle og religi\xc3\xb8se organisasjoner bygde anlegg til dette bruket. Form\xc3\xa5let var \xc3\xa5 gi barna oppl\xc3\xa6ring innen forskjellige felt.\n_START_SECTION_\nUngdomskultur\n_START_PARAGRAPH_\nI etterkrigstiden ble Norge sterkt p\xc3\xa5virket av amerikansk kultur. Amerikanske filmer, tegneserier, litteratur og musikk vant innpass i norsk kulturliv, spesielt blant ungdom.\n_START_SECTION_\nUtdanningseksplosjonen\n_START_PARAGRAPH_\nI tida etter krigen opplevde det norske samfunnet en utdanningseksplosjon. I 1947 blei Statens l\xc3\xa5nekasse for utdanning oppretta, noe som f\xc3\xb8rte til at flere kunne bli heltidsstudenter. I 1969, \xc3\xa5ret da den 9-\xc3\xa5rige grunnskolen blei obligatorisk for alle, tok 90 prosent videre utdanning eller yrkesrelevant oppl\xc3\xa6ring etter fullf\xc3\xb8rt grunnskole. Tallet stiger til 99 prosent i 1980. Antall elever i gymnaset \xc3\xb8kte fra litt over ti tusen i 1950 til femti tusen i 1970. Om lag 65 000 ungdommer tar yrkesfaglig videreg\xc3\xa5ende utdanning i 1971._NEWLINE_Antall l\xc3\xa6rere, p\xc3\xa5 alle typer skoler, \xc3\xb8ker fra om lag 40 000 i 1962 til om lag 62 500 i 1972. Befolkningsveksten i Norge fra 1962 til 1972 var p\xc3\xa5 8%. L\xc3\xa6rer\xc3\xb8kningen var p\xc3\xa5 58%.\n_START_SECTION_\nEnhetsskolen\n_START_PARAGRAPH_\nEnhetsskolen var blitt innf\xc3\xb8rt i 1936, og det var brei enighet om \xc3\xa5 s\xc3\xb8rge for en offentlig skole som hadde et tilbud for alle, uansett foreldrenes \xc3\xb8konomi og bosted. Det var Venstre som hadde s\xc3\xb8rga for \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re 7-\xc3\xa5rig folkeskole, og Arbeiderpartiet fortsatte utviklinga ved \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re den 9-\xc3\xa5rig. Folkeskolelovene av 1957 gjorde den allerede eksisterende 7-\xc3\xa5rige folkeskolen obligatorisk og gav samtidig kommunene mulighet til \xc3\xa5 starte med et 9-\xc3\xa5rig skolel\xc3\xb8p. I 1969 blir den 9-\xc3\xa5rige enhetsskolen gjort obligatorisk ved lov.       _NEWLINE_Utdanningsfilosofien i etterkrigstida var i stor grad styrt av tanken om at barn og unge skulle bli nyttige for samfunnet. Industrisamfunnet favoriserte en oppl\xc3\xa6ring som kunne tilegne barna ekspertkunnskap for videre h\xc3\xb8yere utdanning. Skoleverket opererte med mange tester som skulle kartlegge elevenes evner. IQ-tester og skolemodenhetstester skulle avdekke hvilke elever som egna seg til hvilken videre utdanning. Barn som l\xc3\xa5 over gjennomsnittet i slike tester, blei forberedt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 ta h\xc3\xb8yere utdanning, mens de som gjorde det mindre bra blei forberedt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 g\xc3\xa5 ut i ufagl\xc3\xa6rt arbeid eller ta praktisk fagutdanning. Barn som fikk s\xc3\xa6rlig d\xc3\xa5rlig resultat p\xc3\xa5 slike tester, kunne bli plassert p\xc3\xa5 det som kaltes skoler for evneveike eller \xc3\xa5ndssvakeskoler. Barn som hadde d\xc3\xa5rlig oppf\xc3\xb8rsel eller opplevde omsorgssvikt i hjemmene kunne bli plassert p\xc3\xa5 skolehjem. Verneskoler var internater, ofte avsidesliggende, hvor barn som blei sett p\xc3\xa5 som uegna for spesialskoler skulle plasseres. Verneskolene skulle ta seg av b\xc3\xa5de de som trengte psykiatrisk behandling, de som hadde store adferdsproblemer og s\xc3\xa5 unge over 21 \xc3\xa5r som trengte tilsyn. Systemet med verneskoler bestod i bare 10-15 \xc3\xa5r. I de senere \xc3\xa5r har s\xc3\xb8kelyset i media og hos myndighetene v\xc3\xa6rt satt p\xc3\xa5 barn som har opplevd omsorgssvikt, fysiske og seksuelle overgrep p\xc3\xa5 spesialskoler og barnehjem. Mange kommuner har oppretta vederlagsordninger slik at overgrepsofre kan f\xc3\xa5 erstatning._NEWLINE_Middelskolen hadde blitt erstatta av realskolen som gymnasforberedende skolel\xc3\xb8p i 1935. Etter skoleloven av 1935 tok realskolen til etter fullf\xc3\xb8rt 7-\xc3\xa5rig grunnskole. Gymnaset var i teorien 5-\xc3\xa5rig, fram til Lov om realskoler og gymnas av 1964, men i praksis var de to f\xc3\xb8rste \xc3\xa5ra for realskolen og gymnaset like. Etter disse to \xc3\xa5ra skiltes elevene som skulle ta realskoleeksamen fra de som gikk videre p\xc3\xa5 gymnas. I tillegg til det 5-\xc3\xa5rige gymnasl\xc3\xb8pet i byene, fantes det ogs\xc3\xa5 4-\xc3\xa5rige landsgymnas. Loven av 1964 gjorde gymnasutdanningen 3-\xc3\xa5rig, ogs\xc3\xa5 landsgymnasene. Fra 1960 hadde pr\xc3\xb8veordninger med 9-\xc3\xa5rig grunnskole blitt pr\xc3\xb8vd ut, og gymnasordningen av 1964 la opp til den endelige avskaffelsen av realskolen i 1969, da realskolen blei erstatta av ungdomsskolen. Samla skolegang for en ungdom med realskoleeksamen hadde v\xc3\xa6rt 10 \xc3\xa5r. I tillegg til \xc3\xa5 redusere antall skoledager fra 6 til 5, var grunnskolel\xc3\xb8pet etter 1969 bare 9 \xc3\xa5r. Til gjengjeld var det n\xc3\xa5 obligatorisk.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8yere utdanning\n_START_PARAGRAPH_\nUniversitetet i Bergen hadde blitt grunnlagt i 1948, fulgt av Troms\xc3\xb8 og Trondheim i 1968-69. I 1969 blei den f\xc3\xb8rste distriktsh\xc3\xb8gskolen etablert, Agder distriktsh\xc3\xb8gskole i Kristiansand. I alt 15 distriktsh\xc3\xb8gskoler blei oppretta de neste 15 \xc3\xa5ra. I tillegg kom de allerede eksisterende h\xc3\xb8gskoler som Norges tekniske h\xc3\xb8gskole (etbl. 1910), Norges handelsh\xc3\xb8yskole i Bergen (1936), Norges landbruksh\xc3\xb8yskole (1897). Det fantes ogs\xc3\xa5 mange sjukepleieskoler og kunstfagskoler, og flere blei etablert.\n_START_SECTION_\nHelse\n_START_PARAGRAPH_\nMed oppbygginga av velferdsstaten tok myndighetene p\xc3\xa5 seg ansvaret med \xc3\xa5 bygge opp et helsetilbud som skulle v\xc3\xa6re tilgjengelig for alle. Det som inntil 1945 hadde blitt kalt Medisinaldirektoratet fikk n\xc3\xa5 navnet Helsedirektoratet, og fungerte b\xc3\xa5de som et fagdirektorat og departementsavdeling. Karl Evang var helsedirekt\xc3\xb8r i perioden 1938-1972, og under hans styre blei prim\xc3\xa6rhelsetjenesten utbygd med distriktslegene utplassert i bygder og byer.'