b"\n_START_ARTICLE_\nManga\n_START_PARAGRAPH_\nManga (uttale  kanji: \xe6\xbc\xab\xe7\x94\xbb) er det japanske ordet for tegneserier. I Japan har tegneserier hatt rimelig h\xc3\xb8y anerkjennelse, det har helt fra starten blitt betegnet som en egen kunstart. I Vesten har begrepet da naturlig nok f\xc3\xa5tt betydningen japansk tegneserie (kan brukes b\xc3\xa5de i entall og flertall) og skiller seg noe ut fra vestlig tegnestil, fortellerteknikk og handling. Grunnen til dette er de store forskjellene kulturelt. I japanske tegneserier leser man rutene fra h\xc3\xb8yre mot venstre, akkurat som i tradisjonell japansk h\xc3\xa5ndskrift._NEWLINE_Manga er ofte bearbeidet til anime (japansk for animasjon) etter de har oppn\xc3\xa5dd nok interesse. Historier tatt fra manga blir ofte modifisert i mindre grad for \xc3\xa5 appellere til et bredere publikum. Anime blir ogs\xc3\xa5 omgjort til manga, men dette er uvanlig._NEWLINE_Manga blir noen ganger misforst\xc3\xa5tt for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re anime, ettersom de fleste japanske animasjonsfilmer popul\xc3\xa6re i vestlige land er basert p\xc3\xa5 manga.\n_START_SECTION_\nHokusai manga\n_START_PARAGRAPH_\nManga ble f\xc3\xb8rst utgitt av den japanske kunstneren Katsushika Hokusai (f\xc3\xb8dt 1760, d\xc3\xb8d 1849) mellom 1814 og 1878. Det var Hokusai som f\xc3\xb8rst brukte uttrykket manga (kanji: \xe6\xbc\xab\xe7\x94\xbb, IPA: ma\xc5\x8bga). Det kan bli l\xc3\xb8st oversatt til \xc2\xabvisuelle innfall\xc2\xbb, og originalt var det ogs\xc3\xa5 slik, ettersom bildene var uavhengige av hverandre. Over de 15 volumene Hokusai utgav mellom 1814 og 1878 er det en hel rekke med forskjellige motiv, alt fra historiske personer, arkitektur, guder, monstre, natur og dyr. Stilen var mer som en skisse enn et ferdig bilde - grunnen var at Hokusai \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 fokusere mer p\xc3\xa5 id\xc3\xa9 enn detalj.\n_START_SECTION_\nUkiyo-e\n_START_PARAGRAPH_\nHokusai brukte trestempel til \xc3\xa5 lage flere bilder, dette blir klassifisert som ukiyo-e (\xc2\xabbilder av den flytende verden\xc2\xbb). Disse var s\xc3\xa6rdeles popul\xc3\xa6re ettersom de kunne bli masseprodusert. Det var her Hokusai begynte \xc3\xa5 fortelle historier med bildene sine, og disse bestod ofte av 12 skisser til hver fortelling.\n_START_SECTION_\nPonchi-e\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xabPonchi-e\xc2\xbb var utviklingen av ukiyo-e. Navnet er tatt fra den engelske bladet \xc2\xabPunch\xc2\xbb og det var ifra den vestlige kulturen artistene hentet sin inspirasjon. Artistisk sett var det ogs\xc3\xa5 forandret ettersom artistene begynte \xc3\xa5 fokusere mer p\xc3\xa5 linje, form og farge i sine arbeid. I stedet for den tradisjonelle 12 panels metoden brukt i ukiyo-e brukte n\xc3\xa5 artistene ofte 4 panel til hvert arbeid. Det var i denne perioden Osamu Tezuka startet sin karriere som mangaka (manga artist), med utgivelsen Ma-chans dagbok. Originalt var dette et firepanels arbeid i en barneavis (Shokokumin Shimbun, som heter i dag Mainichishogakusei shinbun), men dette forandret seg rask og Ma-chans dagbok ble snart en egen utgivelse.\n_START_SECTION_\nOsamu Tezuka\n_START_PARAGRAPH_\nOsamu Tezuka fortsatte sitt arbeid etter Ma-chan's dagbok med Shin Takarajima (\xc2\xabDen nye skatte\xc3\xb8ya\xc2\xbb) i 1947. Til tross for harde tilstander i etterkrigstidens Japan var denne mangaen en enorm suksess, med 400 000 kopier solgt. Det var dette som la grunnlaget for moderne manga og dens popularitet. Han fortsatte sitt arbeid med Jungle Taitei (Kimba den Hvite L\xc3\xb8ven), som var den f\xc3\xb8rste mangaen som ble utgitt jevnlig, i 1950. Han arbeidet videre med en hel rekke utgivelser, over mange forskjellige genrer \xe2\x80\x93 noe som la grunnlaget for dagens popularitet. Hans arbeid var artistisk sett inspirert av amerikanske tegneserier og filmer, og han nevnte Disney som en av sine store inspirasjonskilder._NEWLINE_P\xc3\xa5 grunn av sine gjennombrudd og enorme p\xc3\xa5virkningskraft p\xc3\xa5 moderne manga blir Osamu Tezuka av mange sett p\xc3\xa5 som \xc2\xabDen moderne mangaens far\xc2\xbb eller \xc2\xabMangaens gud\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nGekiga og manga\n_START_PARAGRAPH_\nI 60- og 70-\xc3\xa5rene var det to former for utgivelse av manga. Mangaformatet var basert p\xc3\xa5 salg av magasiner. Denne var basert p\xc3\xa5 ukentlige eller m\xc3\xa5nedlige utgivelser, og hadde derfor strenge frister. Dette f\xc3\xb8rte til at de fleste artistene adopterte Osamu Tezukas stil, med forenklede tegninger ofte med overdrivelser \xe2\x80\x93 best kjent er kanskje s\xc3\xa6rtrekket med store runde \xc3\xb8yne, som blir sett p\xc3\xa5 som et av mangaens kjennetegn for et internasjonalt publikum._NEWLINE_Gekiga (\xc2\xabdramatiske tegninger\xc2\xbb), et navn Yoshihiro Tatsumi fant p\xc3\xa5, hadde ikke frister og ga derfor mer frihet tidsmessig, noe som f\xc3\xb8rte til mer kompleksitet og detalj, b\xc3\xa5de i historier og kunst. Gekiga ble av denne grunnen sett p\xc3\xa5 som overlegen kunstnerisk sett. B\xc3\xa5de manga og gekiga kunne leies ut i spesielle butikker. Disse butikkene ble imidlertid gradvis avskaffet i 70-\xc3\xa5rene, samtidig som manga artistene forbedret seg i forhold til historie og kvalitet. Gekiga blir idag brukt til \xc3\xa5 beskrive manga fokusert p\xc3\xa5 realisme i tegningene.\n_START_SECTION_\nModerne Manga\n_START_PARAGRAPH_\nI dagens Japan er manga respektert b\xc3\xa5de som en kunstform og en fritidssyssel, og dets popularitet er enorm i forhold andre lands motparter. For eksempel er det ukentlige salget av manga tilsvarende til det \xc3\xa5rlige salget av amerikanske tegneserier. I motsetning til vestlig kultur hvor tegneserier ikke har noen kulturell viktighet, er manga sett p\xc3\xa5 som en viktig del av moderne japansk kultur. Manga er respektert som en kunstform og som popul\xc3\xa6rlitteratur, selv om det ikke enda har n\xc3\xa5dd det samme niv\xc3\xa5et som tradisjonell h\xc3\xb8ykultur som film og musikk._NEWLINE_\xc3\x98konomisk sett er manga en stor industri i Japan, med en total omsetning p\xc3\xa5 over 500 til 600 milliarder yen i \xc3\xa5ret (dette tilsvarer cirka 35 til 43 milliarder norske kroner). Salget av manga er en fjerdedel av omsetningen for alle trykksaker i Japan. Det er estimert at det finnes om lag 3000 mangaskapere i Japan, men de fleste av disse er ogs\xc3\xa5 assistenter til mer ber\xc3\xb8mte mangaskapere eller har andre jobber i tillegg. Det er rundt 300 som tjener over gjennomsnittet p\xc3\xa5 \xc3\xa5 lage Manga alene._NEWLINE_De fleste mangaer blir utgitt i egne magasiner, ofte klassifisert etter m\xc3\xa5lgruppe._NEWLINE_Hentai er betegnelsen p\xc3\xa5 seriene som inneholder sterkt seksuelt ladede eller pornografiske temaer.\n_START_SECTION_\nManga utenfor Japan\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til Japan, blir det ogs\xc3\xa5 produsert manga andre steder i verden, blant annet OEL manga (original English-language manga). Disse har som regel et mer vestlig preg. Et eksempel er The Dirty Pair, utgitt av Dark Horse.\n_START_SECTION_\nTemaer\n_START_PARAGRAPH_\nFordi japansk kultur er s\xc3\xa5pass annerledes fra vestlig, er ogs\xc3\xa5 temaer og historier veldig forskjellige. Ettersom manga er s\xc3\xa5pass popul\xc3\xa6rt i Japan finnes det manga for nesten ethvert tema, alt fra livet i en kontorjobb til livet som sj\xc3\xb8r\xc3\xb8ver. Mange er ogs\xc3\xa5 skrevet ut ifra hendelser eller perioder i japansk historie (for eksempel Kozure \xc5\x8ckami), eller futuristiske plot som i Akira. Det finnes sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 basert p\xc3\xa5 historiske perioder i europeisk kultur, her er Berserk (basert p\xc3\xa5 Europa i middelalderen) en velkjent tittel. Axis Powers Hetalia er en annen serie som p\xc3\xa5 en humoristisk m\xc3\xa5te, og med personer til \xc3\xa5 representere verdens land, tar for seg mye av verdenshistorien, men for det meste f\xc3\xb8rste og annen verdenskrig. B\xc3\xb8ker, spill og filmer er ogs\xc3\xa5 blitt gjort om til manga, kjente titler her er Pokemon og The Legend of Zelda (basert p\xc3\xa5 spillene med samme navn) og Vagabond (basert p\xc3\xa5 boken Miyamoto Musashi av Eiji Yoshikawa)."