b'\n_START_ARTICLE_\nGabriel Tallaksen\n_START_SECTION_\nFamilie\n_START_PARAGRAPH_\nGabriel Tallaksen er far til arkitekt Sven Tallaksen.\n_START_SECTION_\nUtdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nTallaksen var utdannet ved Trondhjem Tekniske L\xc3\xa6reanstalt, med avgangsdiplom fra 1915.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1930-tallet tegnet han to store forretningsg\xc3\xa5rder i Kristiansand. Fr\xc3\xb8ylandg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet av Markens gate og Henrik Wergelands gate. Fr\xc3\xb8ylandsg\xc3\xa5rden ble bygget i to trinn; f\xc3\xb8rste byggetrinn i 1933-1934, og andre byggetrinn i 1938-1939. Bygget hadde butikklokaler med store speilglassvinduer p\xc3\xa5 bakkeplan, og kontorer i tre etasjer over. Tallaksen flyttet selv inn i en leilighet i Fr\xc3\xb8ylandg\xc3\xa5rden._NEWLINE_I 1938 utformet han Kristiansands f\xc3\xb8rste h\xc3\xb8yhus, et seks-etasjers bygg \xc3\xb8verst i Markens gate. Dette bygget fikk tilnavnet Slottet._NEWLINE_Under krigen besluttet det lokale laget av den kristelige foreningen Den norske Broderkretsen p\xc3\xa5 Havet (Broderkretsen) at det var behov for en skole for sj\xc3\xb8folk. Den skulle ligge p\xc3\xa5 Ris\xc3\xb8ya ved Tvedestrand, og foreningen etablerte et styre for prosjektet de kalte \xc2\xabRis\xc3\xb8y Ungdomsskole\xc2\xbb. De fikk Gabriel Tallaksen til \xc3\xa5 lage tegningene, som ble fremlagt h\xc3\xb8sten 1942. Den nye skolen skulle best\xc3\xa5 av skolehus og internat, og ha plass til 70 elever. Det var besluttet at skolen skulle ha en egen linje for maskinister. Byggingen tok til i mars 1946, men f\xc3\xb8rst i 1950 stod skolen klar. Skolen kalles i dag (2017) Ris\xc3\xb8y Folkeh\xc3\xb8yskole._NEWLINE_I 1946 engasjerte Ynglingeforeningen i Kristiansand ham som arkitekt for ombygningen av den gamle husmannsplassen Kj\xc3\xa6rrane til sportskapell._NEWLINE_Tallaksen fikk oppdraget med \xc3\xa5 tegne et nytt skolebygg p\xc3\xa5 Marinetomta i Kristiansand, der alle de lokale sj\xc3\xb8mannsskolene skulle samles under ett tak. Tegningene ble godkjent i 1955, og bygget stod ferdig i 1961. I dag er skolen en del av Tangen videreg\xc3\xa5ende skole._NEWLINE_I 1963 tegnet han Valle Meinigheitshus for Valle indremisjon, som omtalte nybygget som et \xc2\xabtidsmessig og praktisk hus\xc2\xbb._NEWLINE_Den 26. september 1966 arrangerte tre norske speiderforbund en aksjon for \xc3\xa5 samle inn penger til unge d\xc3\xb8ve. Innsamlingsbel\xc3\xb8pet ble skjenket til Norges D\xc3\xb8veforbund og Hjemmet for D\xc3\xb8ve med lik del til hver organisasjon. D\xc3\xb8veforbundet besluttet \xc3\xa5 bruke sin del til \xc3\xa5 bygge et skoleanlegg for d\xc3\xb8ve. Opprinnelig skulle det bygges p\xc3\xa5 Gol, p\xc3\xa5 en tomt som en g\xc3\xa5rdbruker med to d\xc3\xb8ve s\xc3\xb8nner hadde lovet d\xc3\xb8veforeningen. Arkitekt Tallaksen ble engasjert til \xc3\xa5 tegne skolen. Etter at Tallaksen hadde besiktiget tomten og utarbeidet planer, trakk imidlertid g\xc3\xa5rdbrukeren l\xc3\xb8ftet sitt tilbake. I stedet ble skolen reist p\xc3\xa5 Bakketeigen i \xc3\x85l i Hallingdal. Den b\xc3\xa6rer i dag (2017) navnet \xc3\x85l folkeh\xc3\xb8yskole og kurssenter for d\xc3\xb8ve. Skolen p\xc3\xa5 Bakketeigen ble tatt i bruk i 1974. _NEWLINE_Tallaksen har ogs\xc3\xa5 tegnet Flekker\xc3\xb8y kirke.\n_START_SECTION_\nSosialt engasjement\n_START_PARAGRAPH_\nGabriel Tallaksen hadde et stort samfunnsengasjement og viet meget av sin tid og sine ressurser p\xc3\xa5 \xc3\xa5 yte sosialhjelp.\n_START_SECTION_\nA-klinikken i Kristiansand\n_START_PARAGRAPH_\nTallaksen var s\xc3\xa6rlig opptatt av \xc3\xa5 gi praktisk hjelp og omsorg til alkoholikere, og med sin innsats la han grunnlaget for det hjelpeapparatet som utviklet seg til \xc3\xa5 bli A-klinikken i Kristiansand. I det innledende kapittelet i jubileumsboken A-klinikken i Kristiansand 40 \xc3\xa5r\xc2\xa0: 1954-1994 er Tallaksen beskrevet slik:_NEWLINE_\xc2\xabArkitekt Gabriel Tallaksen var et samfunnsengasjert menneske med en sterk sosial holdning. Han ga av sitt overskudd og hjalp mennesker med problemer og som hadde det vondt._NEWLINE_Hans st\xc3\xb8tte gikk s\xc3\xa6rlig til alkoholikere \xe2\x80\x93 som p\xc3\xa5 den tid ble sett sterkt ned p\xc3\xa5 og som ble betraktet som et samfunnets paria. Gabriel Tallaksen sparte seg aldri hvis en alkoholiker trengte hjelp. Han tok dem med hjem til sin leilighet i Fr\xc3\xb8ylandsg\xc3\xa5rden i Markensgaten og b\xc3\xb8d dem mat, stell \xe2\x80\x93 og en seng._NEWLINE_Vi er p\xc3\xa5 slutten av 1940-tallet. Gabriel Tallaksens engasjement og virksomhet ble den spede forl\xc3\xb8peren til A-klinikken i Kristiansand.\xc2\xbb _NEWLINE_I 1950 ble Tallaksen engasjert som sekret\xc3\xa6r for det nystiftede Kristiandsandslaget av foreningen Anonyme Alkoholikere. Samme v\xc3\xa5r ble han medlem av komiteen som den lokale AA-gruppen dannet for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 opprettet en lokal poliklinikk til behandling av alkoholikere. H\xc3\xb8sten 1950 hadde gruppen f\xc3\xa5tt tak i en gammel lagerbygning p\xc3\xa5 havna i Kristiansand, som under ledelse av Tallaksen og byggmester Gunnar Frigstad ble ombygd til poliklinikk. Etter pengeinnsamling og dugnader for \xc3\xa5 rydde skuret kunne ombygningsarbeidet starte i 1951. Det viste seg at deler av bygget var i s\xc3\xa5 prek\xc3\xa6r forfatning at det ville bli for dyrt for AA-gruppen \xc3\xa5 sette hele lageret i stand til eget bruk. Da tok arkitekt Tallaksen kontakt med det lokale havnevesenet, som aksepterte tilbudet om \xc3\xa5 f\xc3\xa5 benytte lagerskurets f\xc3\xb8rsteetasje til velferdsrom og lager. Avtalen innebar at havnevesenet bekostet ombygningen og innredningen mot at Tallaksen vederlagsfritt stod for plantegninger og byggteknisk r\xc3\xa5dgivning. Lagerskurets andreetasje ble istandsatt til bruk som A-klinikk. I april 1953 ble det oppnevnt et styre for den nye klinikken, med Tallaksen som et av styremedlemmene._NEWLINE_Utover p\xc3\xa5 1950-tallet ble det gamle lagerskuret for lite og upraktisk for A-klinikken, og i 1960 fikk klinikken disposisjonsrett til den gamle herreg\xc3\xa5rden Nedre Kongsg\xc3\xa5rd. Herreg\xc3\xa5rden m\xc3\xa5tte ombygges og innredes til form\xc3\xa5let, og Gabriel Tallaksen p\xc3\xa5tok seg p\xc3\xa5 nytt ansvaret for ombygningsarbeidet. I juni 1961 var den nye klinikken klar til bruk.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8rlandske vanf\xc3\xb8relag\n_START_PARAGRAPH_\nGabriel Tallaksen var ogs\xc3\xa5 dypt engasjert i den s\xc3\xa5kalte "vanf\xc3\xb8resaken", det vil si arbeidet for \xc3\xa5 gi funksjonshemmede en bedre tilv\xc3\xa6relse. Han var med i interesseforeningen S\xc3\xb8rlandske Vanf\xc3\xb8relag, som allerede p\xc3\xa5 1920-tallet begynte \xc3\xa5 planlegge et s\xc3\xa5kalt vanf\xc3\xb8rehjem p\xc3\xa5 S\xc3\xb8rlandet. Sykdommen poliomyelitt var sv\xc3\xa6rt utbredt i Norge i etterkrigstiden, og sv\xc3\xa6rt mange ble hardt rammet av denne epidemien. I 1950 tok Landsforeningen mot Poliomyelitt kontakt med S\xc3\xb8rlandske Vanf\xc3\xb8relag med forslag om at det planlagte vanf\xc3\xb8rehjemmet skulle f\xc3\xa5 en egen avdeling for polio-rammede pasienter. En avtale ble inng\xc3\xa5tt, og plantegningene ble omarbeidet slik at den ferdige institusjonen skulle f\xc3\xa5 plass til 68 pleiehjemspasienter og 30 polio-pasienter. Det var Tallaksen som hadde utarbeidet plantegningene, og han satt ogs\xc3\xa5 i byggkomiteen. Arbeidet startet i 1953, og vanf\xc3\xb8rehjemmet skulle st\xc3\xa5 ferdig i 1956.\n_START_SECTION_\nOrdener og utmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nI 1958 ble Gabriel Tallaksen tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull.'