b'\n_START_ARTICLE_\nAlunverket\n_START_PARAGRAPH_\nAlunverket, egentlig Christian og Sophia Magdalenas Alunverk, var en av de f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre industrier i Christiania. Alunbruddet var i Ekebergskrenten, mens Alunverket ble anlagt p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nlia mot Alnaelva i 1737, under den vestvendte Ekebergskr\xc3\xa5ninga. Blant investorene var Peder Mortensen Leuch (1692\xe2\x80\x931746) og Peter Collett (1694\xe2\x80\x931740)._NEWLINE_Alunverket produserte alun, som ble brukt i garverier og til farging av tekstiler. R\xc3\xa5stoffet var alunskifer, som ble brutt i Ekebergskrenten mellom Ekebergveien og Oslo gate. Konows gate er dagens navn p\xc3\xa5 veien som f\xc3\xb8lger langsmed alunskrenten. P\xc3\xa5 1800-tallet het veifaret Gravergata \xe2\x80\x93 trolig etter arbeidet med utvinning av det verdifulle mineralet. Det er tydelige spor i terrenget etter aktivitetene._NEWLINE_Alunverket m\xc3\xa5tte imidlertid stenge allerede etter f\xc3\xa5 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grunn av feil i arbeidsprosessen, men \xc3\xa5pnet igjen i 1758 etter utbedringer og utvidelser. I 1776 ble virksomheten utvidet med et pottaskekokeri, og i 1806 ble Norges f\xc3\xb8rste verksskole opprettet for arbeidernes barn._NEWLINE_Bedriften ble lagt ned i 1815, og eiendommene ble solgt p\xc3\xa5 auksjon til et britisk selskap i 1831. Deretter ble de kj\xc3\xb8pt av Jacob Peter Meyer i 1838. Hans s\xc3\xb8nn Lorentz Meyer anla et st\xc3\xb8rre hageanlegg og en herskapsbolig tegnet av Johan Henrik Nebelong p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det i 1850-\xc3\xa5rene, kalt \xc2\xabAlunverket\xc2\xbb. Eiendommen ble ekspropriert i 1877 i forbindelse med anlegget av Smaalensbanen og Ljabrochauss\xc3\xa9en, og de \xc3\xb8vre delene av eiendommen i Ekebergskr\xc3\xa5ningen ble kj\xc3\xb8pt av kommunen lagt ut til park og til Kongsveien i 1889.'