b'\n_START_ARTICLE_\nPehr Fjellstr\xc3\xb6m\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nPehr Fjellstr\xc3\xb6m var s\xc3\xb8nn av kyrkoherden i Silbojokk, Per Nor\xc3\xa6us Fjellstr\xc3\xb6m, og hans kone Agatha L\xc3\xa6stadia. I begynnelsen fikk han undervisning hjemme av sin far, men etter hans d\xc3\xb8d i 1707 ble han sammen med sin bror, Carl, sendt til den samiske skolen i Pite\xc3\xa5. I 1712 begynte br\xc3\xb8drene \xc3\xa5 studere ved Storskolan i Stockholm og i 1715 ved Uppsala universitet. I 1718 ble Pehr Fjellstr\xc3\xb6m utnevnt til skolemester ved Skytteanska skolan i Lycksele. \xc3\x85ret etter giftet han seg med Margareta Burman, og fikk fem barn som overlevde sm\xc3\xa5barns\xc3\xa5rene med henne. Snart ble Pehr Fjellstr\xc3\xb6m engasjert i arbeidet med \xc3\xa5 skape et enhetlig samisk skriftspr\xc3\xa5k og oversette religi\xc3\xb8s litteratur til samisk._NEWLINE_Da hans f\xc3\xb8rste kone d\xc3\xb8de i 1733 giftet han seg med Catharina Sj\xc3\xb6berg, datter til kyrkoherden Erik Sj\xc3\xb6berg i \xc3\x85sele, og fikk med henne se ytterligere tre barn vokse opp. Da Pehr Fjellstr\xc3\xb6m i 1739 ble utnvnt til kyrkoherde i Lycksele fikk han et \xc3\xa5rlig gratial samt en offentlig avl\xc3\xb8nned adjunkt for \xc3\xa5 kunne fortsette med spr\xc3\xa5karbeidet. I 1755 ble Fjellstr\xc3\xb6m prost i samme menighet.\n_START_SECTION_\nFjellstr\xc3\xb6ms spr\xc3\xa5karbeid\n_START_PARAGRAPH_\nPehr Fjellstr\xc3\xb6m hadde sannsynligvis l\xc3\xa6rt seg samisk alt som barn i Silbojokk. I l\xc3\xb8pet av tiden som skolemester ved Skytteanska skolan arbeidet han for \xc3\xa5 dokumentere spr\xc3\xa5ket, til \xc3\xa5 begynne med sammen med den dav\xc3\xa6rende kyrkoherden Olof Nicolai Graan. Fjellstr\xc3\xb6m utarbeidet blant annet en svensk-samisk ordbok og en samisk grammatikk, beregnet p\xc3\xa5 prester og andre som trengte \xc3\xa5 l\xc3\xa6ra seg samisk som andrespr\xc3\xa5k. Han oversatte ogs\xc3\xa5 Olov Svebilius forklaring over Luthers lille katekisme til samisk. _NEWLINE_Pehr Fjellstr\xc3\xb6m skilte ut to hovedvarianter av samisk. Den ene var dialectus borealior, den nordlige dialekten, som n\xc3\xa6rmest tilsvarte spr\xc3\xa5ket i Pite lappmark (Arjeplog samt eventuelt den nordligste delen av Lycksele lappmark, den gamle Granbyn). Den andre var dialectus australior, den s\xc3\xb8rlige dialekten, det vil si det spr\xc3\xa5ket som ble brukt i den s\xc3\xb8ndre delen av Lycksele lappmark samt i \xc3\x85sele lappmark._NEWLINE_I det mest omfattende standardverket for eldre samisk litteratur, Qvigstads og Wiklunds Bibliographie der lappischen Litteratur (1899), blir det sagt at Fjellstr\xc3\xb6m brukte s\xc3\xb8rsamisk (n\xc3\xa6rmest umesamisk) i sin oversettelse av Svebilius forklaring. Det var det spr\xc3\xa5ket som ble snakket i omr\xc3\xa5det han virket i, Lycksele. If\xc3\xb8lge Knut Bergsland, professor i finsk-ugriske spr\xc3\xa5k og spesialist p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsamisk, er spr\xc3\xa5ket i Fjellstr\xc3\xb6ms oversettelse av Svebilius forklaring heller den nordlige dialekten, alts\xc3\xa5 pitesamisk. Det var det spr\xc3\xa5ket han sannsynligvis l\xc3\xa6rte seg i barndommens Silbojokk._NEWLINE_I en planlagt oversettelse av Det nye testamentet ville Fjellstr\xc3\xb6m skape et skriftspr\xc3\xa5k som skulle kunne brukes i hele det samiske omr\xc3\xa5det i Sverige. Han fikk \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte fra Riksdagen for \xc3\xa5 kunne reise rundt og studere ulike varianter av samisk, noe han gjorde i 1737.\n_START_SECTION_\nDet s\xc3\xb8rsamiske bokspr\xc3\xa5ket blir utformet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1738 oppholdt Fjellstr\xc3\xb6m seg i Stockholm p\xc3\xa5 grunn av trykking av hans ordbok og grammatikk samt hans oversettelse av Svebilius forklaring. Samtidig p\xc3\xa5gikk det diskusjoner i Riksdagen om hvordan misjonen blant samerne skulle bli utformet og Fjellstr\xc3\xb6m ble involvert. \xc3\x85ret ble Direktion \xc3\xb6ver Lappmarkens ecklesiastikverk opprettet. Denne skulle ha ansvaret for misjonen og skoleundervisningen blant samene. Direktionen gav H\xc3\xa4rn\xc3\xb6sands konsistorium i oppdrag \xc3\xa5 sammenkalle konferanser for \xc3\xa5 regulere det samiske spr\xc3\xa5ket, et arbeide der Pehr Fjellstr\xc3\xb6m kom til \xc3\xa5 spille en sentral rolle. _NEWLINE_En f\xc3\xb8rste konferanse ble holdt i 1743, da Fjellstr\xc3\xb6m m\xc3\xb8tte med kyrkoherdene Petrus Forsberg fra \xc3\x85sele og Pehr H\xc3\xb6gstr\xc3\xb6m fra G\xc3\xa4llivare i Lycksele. \xc3\x85ret etter ble det holdt en ny spr\xc3\xa5kkonferanse i Ume\xc3\xa5, der Fjellstr\xc3\xb6m m\xc3\xb8tte kyrkoherdena Johan L\xc3\xa6stadius fra Arjeplog og Henrik Ganander fra Enontekis samt lektor Petrus Holmbom fra H\xc3\xa4rn\xc3\xb6sand. Til tross for motstand fra fremfor alt Henrik Ganander, som foretrakk nordsamisk, ble resultatet av konferansene at man skulle g\xc3\xa5 ut fra Fjellstr\xc3\xb6ms materiale i det videre arbeiet med et felles samisk skriftspr\xc3\xa5k. P\xc3\xa5 Ume\xc3\xa5konferansen gikk man gjennom og reviderte Fjellstr\xc3\xb6ms oversettelser av en ABC-bok, Martin Luthers lille katekisme, kirkeh\xc3\xa5ndboken, mesteparten av Det nye testamentet samt en mengde salmer. _NEWLINE_Etter\xc3\xa5 ha blitt modifisert av Pehr H\xc3\xb6gstr\xc3\xb6m ble det s\xc3\xb8rsvenske bokspr\xc3\xa5ket det dominerende spr\xc3\xa5ket for utgivelser av samiske b\xc3\xb8ker, i f\xc3\xb8rste rekke religi\xc3\xb8se, p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet i Sverige. Pehr Fjellstr\xc3\xb6ms utgave av Det nye testamentet fra 1755 var den offisielle teksten p\xc3\xa5 samisk i Sverige fram til 1903, da den ble erstattet av en oversettelse til lulesamisk._NEWLINE_Pehr Fjellstr\xc3\xb6m har i blant blit kalt \xc2\xabLapplands apostel\xc2\xbb p\xc3\xa5 grunn av sitt arbeid for \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re samenes spr\xc3\xa5k i gudstjenester og undervisning._NEWLINE_Utenom sine oversettelser av religi\xc3\xb8s litteratur er han kjent for \xc3\xa5 ha nedtegnet en beretning om samenes bj\xc3\xb8rnejakt og bj\xc3\xb8rnekult.\n_START_SECTION_\nEtterf\xc3\xb8lgere\n_START_PARAGRAPH_\nPehr Fjellstr\xc3\xb6ms spr\xc3\xa5karbeid ble videref\xc3\xb8rt av hans svigers\xc3\xb8nn og etter\xc3\xb8lger i embetet, Erik Lindahl og en av hans tidligere elever, Johan \xc3\x96hrling, som sammen ferdigstilte Lexicon Lapponicum som ble utgitt i 1780.'