b"\n_START_ARTICLE_\nZheng He\n_START_PARAGRAPH_\nZheng He (klassisk kinesisk: \xe9\x84\xad\xe5\x92\x8c, pinyin: Zh\xc3\xa8ng H\xc3\xa9, EFEO: Tch'eng Ho, Wade-Giles: Cheng Ho, arabisk: \xd8\xad\xd8\xac\xd9\x91\xd9\x8a \xd9\x85\xd8\xad\xd9\x85\xd9\x88\xd8\xaf [Hajji Mahmud]; ble ogs\xc3\xa5 kalt San Bao; f\xc3\xb8dt 1371 i Kunming i provinsen Yunnan i Kina, d\xc3\xb8d 1435 til sj\xc3\xb8s) var en ber\xc3\xb8mt kinesisk embetsmann og leder av flere sj\xc3\xb8ekspedisjoner. Hans hjemstavn i Kina var Jinning, ogs\xc3\xa5 i Yunnan._NEWLINE_Han levde under Ming-dynastiet (1368\xe2\x80\x931644). Dette var b\xc3\xa5de den perioden med Kinas st\xc3\xb8rste maritime ekspansjon, men det skulle senere ogs\xc3\xa5 markere avslutningen av en fire hundre \xc3\xa5r lang periode som Asias fremste sj\xc3\xb8makt.\n_START_SECTION_\nOppvekst\n_START_PARAGRAPH_\nZheng He ble f\xc3\xb8dt i det som er dagens Yunnan provins i Kina i 1371. Han kom fra en muslimsk familie, og bestefaren og faren hans dro ofte p\xc3\xa5 pilegrimsferder til Mekka. Disse pilegrimsferdene skal ha bidratt til den utdannelsen den unge Zheng He fikk. I oppveksten l\xc3\xa6rte han seg b\xc3\xa5de arabisk og kinesisk. I tillegg l\xc3\xa6rte han om landene mot vest._NEWLINE_Det som er dagens Yunnan var den siste befestningen i Yuan-Dynastiet f\xc3\xb8r Ming-dynastiet overtok. Zheng He ble tatt av styrker fra Ming-dynastiet 1381. Det var bare noen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Yuan-Dynastiet falt. Han ble kastet i fengsel, og ble der i tre \xc3\xa5r. Men etter en stund skal vaktene ha blitt imponert over hvor intelligent han var. Han ble tatt i tjeneste hos prins Zhu Di av Yan, den fjerde s\xc3\xb8nnen til Ming-dynastiets f\xc3\xb8rste keiser. Etter at Zheng He som ti\xc3\xa5ring ble tatt i tjeneste, ble han for \xc3\xb8vrig ogs\xc3\xa5 kastrert. Datidens embetsmenn ble ofte rekruttert fra hoffevenukkene.\n_START_SECTION_\nEkspedisjoner\n_START_PARAGRAPH_\nSom sj\xc3\xb8offiser utmerket Zheng He seg i Zhu Dis kamp for \xc3\xa5 n\xc3\xa5 keisermaktens tinder. Da hans kamp hadde blitt kronet med hell og han var blitt Ming-dynastiets tredje keiser, beordret Zhu Di sin admiral til \xc3\xa5 lede sju ekspedisjoner mellom 1405 og 1433; de gikk til Stillehavet, Indiahavet, R\xc3\xb8dehavet og Persiabukten, og til og med til Afrikas \xc3\xb8stkyst. M\xc3\xa5lene for ekspedisjonene var mangslungne. De store styrkene ble brukt til \xc3\xa5 fremme tributthandel. Dessuten ble pirater nedkjempet for \xc3\xa5 trygge alminnelig handel i S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia. Sist men ikke minst reiste de til fjerne str\xc3\xb8k for \xc3\xa5 skaffe eksotiske varer til det kinesiske hoffet._NEWLINE_Hver ekspedisjon skal if\xc3\xb8lge datidige kilder ha talt over 300 skip med n\xc3\xa6rmere 30\xc2\xa0000 mann. Skipene ble kalt djunker og de st\xc3\xb8rste var cirka 150 m lange med ni master. Skipene hadde blant annet vanntette skott, noe som ikke ble vanlig i europeisk skipsbygging f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1900-tallet. _NEWLINE_Reisenes kommersielle nytte var imidlertid begrenset, og i 1433, alts\xc3\xa5 kort tid etter Yongle-keiserd\xc3\xb8mmets tid var omme, ble fl\xc3\xa5tepolitikken lagt om. Ming-herskerne bestemte seg for heller \xc3\xa5 konsentrere seg om \xc3\xa5 utvikle jordbruk enn handel til sj\xc3\xb8s. Det var da bare noen f\xc3\xa5 tributtland som landet fremdeles handlet med: Korea, konged\xc3\xb8mmet Ryukyu, Sumatra, Malakka og Burma. Dette skulle if\xc3\xb8lge hai jin-politikken v\xc3\xa6re et rent offentlig anliggende; all privat sj\xc3\xb8fartshandel ble forbudt._NEWLINE_Det var ogs\xc3\xa5 andre grunner til at Kina etterhvert reduserte sitt n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r til havs. En grunn var piratraidene fra Japan, Ryukyu\xc3\xb8yene og noen s\xc3\xb8r\xc3\xb8stasiatiske land som stadig ble hyppigere. Men fremfor alt var det frykten for landinvasjon fra de mongolske omr\xc3\xa5der i nord. Dette var ogs\xc3\xa5 medvirkende \xc3\xa5rsak til at hovedstaden ble flyttet fra Nanjing og nord til Beijing. Fokus p\xc3\xa5 land- p\xc3\xa5 bekostning av sj\xc3\xb8milit\xc3\xa6re styrker ble ytterligere forsterket etter at Jingtai-keiseren ble tatt til fange av mongolene i 1453._NEWLINE_Oppgivelsen av slik sj\xc3\xb8fart fikk etterhvert ogs\xc3\xa5 den konsekvens at det ble stort spillerom for vestlige handelsinteresser i \xc3\x98st-Asia._NEWLINE_I forbindelse med sin siste sj\xc3\xb8reise fikk han tilnavnet San Bao og det er spekulert i om det var fordi han lignet p\xc3\xa5 Sinbad fra arabiske sagn. Hans reiser ble ogs\xc3\xa5 kjent som evnukken San Baos reiser i Vesterhavet (\xe4\xb8\x89\xe4\xbf\x9d\xe5\xa4\xaa\xe7\x9b\xa3\xe4\xb8\x8b\xe8\xa5\xbf\xe6\xb4\x8b). Det er imidlertid et faktum at persisk, som var lingua franca i Asia p\xc3\xa5 den tiden, betegnet handelsmenn som sartha vak og oversatt til kinesisk ble det San Bao._NEWLINE_Zheng Hes gravm\xc3\xa6le er en krypt utenfor Nanjing i Kina. Men krypten er tom med unntak av hans sko: Han d\xc3\xb8de til sj\xc3\xb8s og liket ble senket i havet.\n_START_SECTION_\nBetydning\n_START_PARAGRAPH_\nSom admiral for Ming-dynastiets fl\xc3\xa5te oppn\xc3\xa5dde Zheng He en god del. Ved \xc3\xa5 ta med seg gaver til fyrstene og keiserne til de landene han reiste til, fikk han spredd kinesisk kultur. He var ogs\xc3\xa5 interessert i geografi og astronomi, og ved \xc3\xa5 utf\xc3\xb8re disse reisene hentet han kunnskaper om andre land hjem til Kina._NEWLINE_Han skal ogs\xc3\xa5 i en viss grad ha bidratt til handel mellom Kina og andre land, men det er ikke det st\xc3\xb8rste han gjorde, ettersom han var mer enn kriger og fl\xc3\xa5teleder enn en handelsmann. Dette bidro ogs\xc3\xa5 til en sterkere kinesisk \xc3\xb8konomi. Ettersom det trengtes mange folk til fl\xc3\xa5tene hans, fikk han mange mennesker ut i arbeid. Han styrket ogs\xc3\xa5 Kinas forhold til de landene fl\xc3\xa5ten hans dro til. Det har sammenheng med at han var interessert i \xc3\xa5 l\xc3\xb8se konflikter og utfordringer som en diplomat. _NEWLINE_Zheng He var selv muslim, og derfor var det naturlig for ham \xc3\xa5 fremme den muslimske troen p\xc3\xa5 sine reiser. Men han bidro ogs\xc3\xa5 til byggingen av et buddhistisk tempel og et taoistisk monument.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste reise (1405\xe2\x80\x931407)\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste skattefl\xc3\xa5te bestod av 62 skip. Den la ut h\xc3\xb8sten 1405 med et mannskap p\xc3\xa5 27\xc2\xa0800 mann. M\xc3\xa5let var Calicut i India, for \xc3\xa5 handle inn pepper i bytte mot silke og porselen. Fl\xc3\xa5ten var innom Vietnam, Java, Malakka og Sti Lanka. P\xc3\xa5 hjemreisen bekjempet de pirater; tok mange av deres anf\xc3\xb8rere til fange og halshugde dem._NEWLINE_Oversetteren Ma Huan var med p\xc3\xa5 denne reisen, og p\xc3\xa5 flere andre, og hans rapporter er den beste kilden til de reiser han var med p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nAnnen reise (1407\xe2\x80\x931409)\n_START_PARAGRAPH_\nDenne reisen gikk ogs\xc3\xa5 til Calicut. Zheng He deltok ikke personlig, fordi han da hadde oppsikt med istandsettelsen av templer i Kina.\n_START_SECTION_\nTredje reise (1409\xe2\x80\x931411)\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 den tredje reisen (for Zheng He den andre) var det med 48 skip med ca. 30\xc2\xa0000 mann. Den fulgte en lignende kurs som den f\xc3\xb8rste. Kongen p\xc3\xa5 Sri Lanka viste seg fiendlig. Det kom til kamp, og kongen ble tatt til dange og f\xc3\xb8rt tilbake til Nanjingh.\n_START_SECTION_\nFjerde reise (1413\xe2\x80\x931415)\n_START_PARAGRAPH_\nRett f\xc3\xb8r \xc3\xa5rsskiftet 1413/1414 seilte den fjerde fl\xc3\xa5ten ut, med 63 skip og 28\xc2\xa0560 mann. Den drog til Hormuzstredet, kjent for sine perler og edelsteiner. En del av fl\xc3\xa5ten seilte ned afrikakysten s\xc3\xa5 langt s\xc3\xb8r som til Mosambik. Diplomater fra de fjerne land ble tatt med tilbake til Kina.\n_START_SECTION_\nFemte reise (1417\xe2\x80\x931419)\n_START_PARAGRAPH_\nDen femte reise skulle blant annet bringe de bes\xc3\xb8kende diplomater hjem til sine land. Fl\xc3\xa5ten kom vil Persiagulfen til \xc3\x98st-Afrika og bes\xc3\xb8kte blant annet Mogadishu.\n_START_SECTION_\nSjette reise (1421\xe2\x80\x931422)\n_START_PARAGRAPH_\nReisen f\xc3\xb8rte via S\xc3\xb8r\xc3\xb8st-Asia, India og Persiabukten atter til Afrika. Zheng He selv vendte tilbake til Kina i 1421, det meste av fl\xc3\xa5ten kom tilbake i 1422.\n_START_SECTION_\nSyvende reise (1431\xe2\x80\x931433)\n_START_PARAGRAPH_\nEtter keiserskiftet ble ekspedisjonene innstilt, men ikke f\xc3\xb8r en siste reise var gjennomf\xc3\xb8rt. Den bestod av 100 skip og 27\xc2\xa0500 mann, og f\xc3\xb8rte til Malakka og Thailand."