b'\n_START_ARTICLE_\nSnitt (heraldikk)\n_START_PARAGRAPH_\nSnitt (svensk: skure) er en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 dele opp de fargede figurflatene p\xc3\xa5 i et v\xc3\xa5penskjold. Snitt er en avgrensning av flater, det vil si at snittet er en del av en flates omriss eller kontur.Figurer som en bjelke, en spiss, en stolpe og mange andre, kan derfor v\xc3\xa6re dannet av et snitt, slik vi ser i mange, moderne norske kommunev\xc3\xa5pen._NEWLINE_Et snitt er for s\xc3\xa5 vidt ikke en linje eller strek, fordi alle v\xc3\xa5penfigurer i prinsippet best\xc3\xa5r av fargeflater. I mange avbildninger av v\xc3\xa5pen brukes imidlertid hjelpestreker som skille mellom flatene. Hjelpestrekene kan da utgj\xc3\xb8re snittenes omriss. En helt rett avgrensning av en flate, regnes ikke som et snitt._NEWLINE_Snitt er formet p\xc3\xa5 forskjellige m\xc3\xa5ter som hver har sin egen betegnelse i beskrivelser (blasoneringer) av v\xc3\xa5penskjold. Snitt med brede, rette spisser blir kalt bredtannet snitt, er spissene ikke s\xc3\xa5 brede kalles det tannsnitt (f.eks. Skjebergs kommunev\xc3\xa5pen). N\xc3\xa5r spissene er p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5 kalles det sagsnitt (Tune kommune), og er spissene smale kalles det ulvetannsnitt (Ulstein kommune). Har snittet firkantede takker, kalles det tindesnitt (Borge kommune). Det finnes ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8lgesnitt (Askim, \xc3\x98yestad og flere kommuner), buesnitt (Sola kommune), trappesnitt (Nordkapp kommune) og andre snitt i norske kommunev\xc3\xa5pen. I Finland er det i nyere tid skapt grankvistsnitt og grantresnitt som brukes i kommunev\xc3\xa5pen._NEWLINE_Et snitt kan ogs\xc3\xa5 framst\xc3\xa5 som en egen skjoldfigur, s\xc3\xa5 som et virvelsnitt som best\xc3\xa5r av \xc3\xa9n, to eller flere buede, spisse og vridde felter med spissene mot hverandre og i to farger, s\xc3\xa5 som i kommunev\xc3\xa5pen for D\xc3\xb8nna i Nordland med ett virvelsnitt, og Bremanger i Sogn og Fjordane med to snitt.'