b'\n_START_ARTICLE_\nSpyfluer\n_START_SECTION_\nLiv og utvikling\n_START_PARAGRAPH_\nKroppen er kraftig og kan v\xc3\xa6re metalisk, skinnende, gjerne i bl\xc3\xa5 eller gr\xc3\xb8nne farger.  Gullfluene er skinnende metalisk gr\xc3\xb8nne, men det finnes fluer fra andre familier, som m\xc3\xb8kkfluer (Muscidae), som er sv\xc3\xa6rt like. Mange arter er matt svarte ofte med mye h\xc3\xa5r som kan v\xc3\xa6re gullfarget.  Mange arter har lange b\xc3\xb8rster (stive h\xc3\xa5r) over hele kroppen.  _NEWLINE_Munnen er sugende, og er en bl\xc3\xb8t snabel som ligger i en fordypning i hodets underside.  _NEWLINE_Antennene har alltid to ledd (scapus og pedicullus) f\xc3\xb8rst, disse skiller seg ut fra de andre leddene i antennen. Deretter f\xc3\xb8lger flere ledd (postpedicel som i eldre litteratur benevnes flagellum). Det f\xc3\xb8rste av disse er mer eller mindre rundt eller avlangt, stort, noe tykt, med en litt lang mangeleddet, tynn h\xc3\xa5rb\xc3\xb8rste (artista) festet litt foran eller p\xc3\xa5 toppen._NEWLINE_Eggene legges p\xc3\xa5 r\xc3\xa5tnende kj\xc3\xb8tt (kadaver) av pattedyr og fugler.  Noen arter legger egg i ekskrementer eller annet r\xc3\xa5tnende organisk materiale, eller matavfall. En art gullfluer legger sine egg i ullen til sau, der larvene etter at de er klekt borer seg inn i kj\xc3\xb8ttet p\xc3\xa5 den levende sauen, hvor den lever som parasitt. I Norge finnes en art gullflue (Lucilla sp.) som legger egg ved eller i s\xc3\xa5r. Larvene er glupske og lever av kj\xc3\xb8ttet. En spyfluehunn kan legge mange hundre egg.  Men det finnes ogs\xc3\xa5 arter som f\xc3\xb8der levende unger, eller der eggene er s\xc3\xa5 langt utviklet at de klekkes straks etter legging.  _NEWLINE_Larvene er hos de fleste arter er uten ytre bein og er \xc2\xabhodel\xc3\xb8se\xc2\xbb, ofte kalt maggot.  De er butte bak, men smalner av framover, hodeenden er smal og spiss.  Den er tydelig ledd delt med noen sm\xc3\xa5 utvekster (pigger) p\xc3\xa5 hvert ledd.  De lever i r\xc3\xa5ttent kj\xc3\xb8tt.  Det tar ikke lang tid en varm sommerdag, fra en fugl eller en mus d\xc3\xb8r, til en spyflue har v\xc3\xa6rt der og lagt sine egg.  Utviklingen g\xc3\xa5r fort, etter noen dager, formelig \xc2\xablever kadaveret\xc2\xbb, fullt av larver.  Men noen arter er rovdyr p\xc3\xa5 andre p\xc3\xa5 insektlarver (ikke voksne insekter), som i maurtuer.  Andre kan suge blod av fugleunger i redet._NEWLINE_Alle tovinger gjennomg\xc3\xa5r en fullstendig forvandling, med et puppestadium.  Puppen er t\xc3\xb8nneformet og puppestadiet er i \xc3\xb8vre laget, i jorden._NEWLINE_De alle fleste Spyfluer er rovdyr i larvestadiet.  De voksne lever helst av pollen og nektar fra blomster.  De bes\xc3\xb8ker ofte skjermplanter.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa5rbehandling\n_START_PARAGRAPH_\nSpyfluer har v\xc3\xa6rt brukt i legekunsten i s\xc3\xa5rbehandling (bioterapi), der larvene har renset betente s\xc3\xa5r eller s\xc3\xa5r med d\xc3\xb8dt vev.\n_START_SECTION_\nSykdomsoverf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nFlere arter er tilknyttet mennesker, da de tiltrekkes av lukt fra dyr (g\xc3\xa5rdsbruk) og menneskeboliger, matlaging og lignende.  Noen arter kan overf\xc3\xb8re smitte av sykdommer, da de kan legge egg i \xc3\xa5pne s\xc3\xa5r.'