b"\n_START_ARTICLE_\nVenus' f\xc3\xb8dsel\n_START_SECTION_\nHumanistisk interesse for antikken\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 siste halvdel av 1400-tallet var Firenze preget av den humanistiske filosofien nyplatonismen, hvilket ogs\xc3\xa5 var \xc3\xa5rsaken til at Lorenzo de' Medici i 1469 grunnla et humanistiske l\xc3\xa6rested, s\xc3\xa5kalt \xc2\xabPlatons akademi\xc2\xbb i hyllest og inspirasjon etter antikkens opprinnelige Platons akademi. I det florentinske akademi kom og m\xc3\xb8tes tidens kunstnere, forfattere og medlemmer av Medicifamilien for \xc3\xa5 f\xc3\xb8re diskusjoner om humanismens filosofi og klassiske forebilder. Bestillingen av et mytologisk verk hadde sin bakgrunn i denne interessen._NEWLINE_Mange av antikkens myter og mytologi og antikkens forfattere hadde v\xc3\xa6rt kjent gjennom hele middelalderen, men de fikk ny interesse og ble kjent blant velutdannede lekmenn under den italienske renessansen da italienerne lidenskapelig fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 gjenoppvekke Romas tidligere storhet. De oppfattet mytene som noe mer enn kun muntre eller vakre eventyr. De hadde en forestilling om at de gamle eide en h\xc3\xb8yere form for visdom som var skjult i de antikke mytene. For medicienes l\xc3\xa6rde var legenden om Venus' f\xc3\xb8dsel et mystisk symbol p\xc3\xa5 skj\xc3\xb8nnhetens guddommelige tilsynekomst._NEWLINE_Botticellis bilde La Primavera (\xc2\xabV\xc3\xa5ren\xc2\xbb) fra ca 1482 var et av de f\xc3\xb8rste mytologiske bilder siden antikken, og m\xc3\xa5lte 2,02 ganger 3,14 meter. Det var av en st\xc3\xb8rrelse som tidligere var reservert for kristne religi\xc3\xb8se bilder. De tidlige kjente kunstverker av dette format for private hjem, var billedtepper med h\xc3\xb8viske riddermotiver vevd i Frankrike og Flandern fra tidlig p\xc3\xa5 1400-tallet. Veggtepper var de mest kostbare kunstverker av stort format, og mer kostbare enn malerier. Det er mulig at Botticellis La Primavera, som framstiller en gruppe mytologiske figurer i en hage, i sin tid ble bestilt som et billigere erstatning for et langt mer kostbart veggteppe._NEWLINE_B\xc3\xa5de La Primavera og Botticellis senere Venus' f\xc3\xb8dsel, 1,72 meter h\xc3\xb8yt og 2,78 meter langt, har en billedteppelignende kvalitet ved dens flate komposisjon og manglende perspektiviske dybde. Botticellis \xc3\xa5ndelige slektskap med gotiske kvaliteter er ofte bemerket i hans \xc2\xabuts\xc3\xb8kt, bortimot edle, grasi\xc3\xb8se og bortimot vektl\xc3\xb8se figurer, s\xc3\xa5 forskjellige fra de til Masaccio, Piero della Francesca og Uccello.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nForbilder\n_START_PARAGRAPH_\nBotticellis framstilling av Venus som f\xc3\xb8des av havets skum har klassiske forbilder, s\xc3\xa6rlig et i sin tid meget beundret maleri av Apelles fra Kos p\xc3\xa5 300-tallet f.Kr. Dette bildet er tapt, men er beskrevet av Plinius den eldre i hans encyklopedisk verk Naturalis Historia og med anekdoten at den store Apelles benyttet het\xc3\xa6ren Kampaspe som var Aleksander den stores elskerinne som modell for sin Afrodite. Framstillingen av den nakne Venus st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 et harpeskjell, et symbol p\xc3\xa5 den kvinnelige vulva, kalles for Venus Anadyomene (\xc2\xabVenus stiger opp av havet\xc2\xbb). Motivet var popul\xc3\xa6rt i antikken og et veggmaleri fra Pompeii viser en naken Venus liggende p\xc3\xa5 et \xc3\xa5pent skjell. Andre tidlige Venus Anadyomene-motiver er den venetianske skulpt\xc3\xb8ren Antonio Lombardos relieff fra ca 1516. Tizian malte ogs\xc3\xa5 motivet i sin Venus Anadyomene ca 1520._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 i Venus' s\xc3\xa6regne positur hvor hun med den ene armen dekker brystene og med den andre skrittet har klassiske forbilder. Det er sv\xc3\xa6rt likt Praxiteles' antikke skulptur av Afrodite. Venus svarer til den greske Afrodite. Slike statuer eller positurer kalles \xc2\xabVenus pudica\xc2\xbb eller \xc2\xabblyg/dydig Venus\xc2\xbb. Posituren minner ogs\xc3\xa5 om Venus de' Medici, en hellenistisk marmorskulptur fra 100-tallet e.Kr. som var Medicifamiliens samling og som Botticelli hadde anledning til \xc3\xa5 studere. Venus' f\xc3\xb8dsel ble trolig bestilt av Medici-familien.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nBotticellis bilde st\xc3\xa5r Venus i sentrum i bildet, frontal og naken i komposisjonen, sky og dydig dekker hun til sine bryster med den ene h\xc3\xa5nden, og med det lange r\xc3\xb8de h\xc3\xa5ret skjuler hun underlivet. Bildet er ikke vanskelig \xc3\xa5 lese: Venus er nettopp steget opp av havet, st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 et stort kamskjell. Til venstre blir hun bl\xc3\xa5st opp av to svevende vindguder, en mannlig guddom med en kvinnelig guddom omfavnende bak ham. P\xc3\xa5 motsatt side st\xc3\xa5r en nymfe, kledd i hvit kjole og langt r\xc3\xb8dt h\xc3\xa5r som er i ferd med \xc3\xa5 dekke til kj\xc3\xa6rlighetsgudinnen med purpurkappe. Et regn av roser faller ned over figurene, antagelig et fruktbarhetssymbol. Bakgrunnen er uvesentlig, havet g\xc3\xa5r ut mot horisonten, og til h\xc3\xb8yre, bak nymfen ses en kystlinje og stammene til tre tr\xc3\xa6r._NEWLINE_I henhold til kunsthistorikeren Ernst Gombrich lyktes Botticelli i hva som Antonio del Pollaiuolo ikke hadde greid. Hos Pollaiuolo hvor perspektivet var av stor betydning, var komposisjonen blitt livl\xc3\xb8st grunnet dens strenge symmetri. Botticelli lykkes ved at han oppga det som Pollaiuolo fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 bevare. Botticellis figurer er mindre legemlige og er heller ikke like korrekt tegnet som hos Pollaiuolo. Men Botticellis Venus er s\xc3\xa5 vakker i sin grasi\xc3\xb8se positur at tilskuerne ikke blir oppmerksom p\xc3\xa5 at halsen er unaturlig lang, de skr\xc3\xa5 skuldrene og den merkelige m\xc3\xa5ten som venstre arm er festet til kroppen. De friheter som Botticelli har tatt med naturen er for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en vakker kontur, og det \xc2\xabforh\xc3\xb8yer bildets harmoni og skj\xc3\xb8nnhet fordi de understreker inntrykket av et uendelig skj\xc3\xb8nt og vart vesen som er f\xc3\xb8rt inn til v\xc3\xa6re kyster som en gave fra himmelen.\xc2\xbb_NEWLINE_Botticellis kunst var aldri helt forpliktet til naturalismen; i sammenligning med hans samtidige Domenico Ghirlandaio, ga Botticelli sjelden vekt og tyngde til sine figurer og ytterst sjelden benyttet han dyp perspektiv rom. I Venus' f\xc3\xb8dsel er hennes kropp anatomisk usannsynlig med forlenget nakke og torso. Hennes positur er umulig; skj\xc3\xb8nt hun st\xc3\xa5r i en klassisk contrapposto er hennes vekt lagt for tungt p\xc3\xa5 venstre fot for at posituren kan bli holdt. Hennes posisjonering mot kanten av kamskjellet ville ha f\xc3\xa5tt det til \xc3\xa5 tippe over, noe som henviser til at hun er uten virkelig vekt. Figurene har heller ingen skygger. Til sammen understreker det at det er fantasibilde._NEWLINE_Hva betydde motivet for renessansens mennesker p\xc3\xa5 slutten av 1400-tallet? Et svar kan finnes i et astrologisk formet brev som Marsilio Ficino, leder for Platon-akademiet i Firenze, skrev i 1478 til Lorenzo di Pierfrancesco de' Medici. Ficino hadde s\xc3\xa6rlig interesse for s utdannelsen til den unge mannen p\xc3\xa5 ikke mer enn 14 eller 15 \xc3\xa5r. Ficino anbefalte gutten \xc3\xa5 fokusere p\xc3\xa5 Venus som representerte menneskeheten, \xc2\xaben nymfe av utmerket tekkelighet f\xc3\xb8dt av himmelen og mer enn andre elsket av den h\xc3\xb8yeste Gud. Hennes sjel og sinn er Kj\xc3\xa6rlighet og Nestekj\xc3\xa6rlighet, hennes \xc3\xb8yne er Verdighet og Storsinnethet, hennes hender Gavmildhet og Herlighet, f\xc3\xb8ttene er Tekkelighet og \xc3\x86rbarhet...\xc2\xbb Denne blandingen av astrologi, klassisk mytologi og kristen moral er typisk for de nyplatoniske tanker i renessansens Firenze. Interessen i antikken ble fulgt av en irrasjonell interesse i astrologi, og intet adelig hoff var komplett uten en astrolog som kunne stille horoskoper, til tross for at astrologi var ford\xc3\xb8mt av kirken som nonsens og avgudstro._NEWLINE_I Botticellis Venus' f\xc3\xb8dsel og Primavera, malte fortellinger med allusjoner til moteriktig filosofi, finnes det en form for \xc2\xabforfinelsens utsvevelser, en frustrert esoterisk kvalitet. Dog, og her ligger et av historiens paradokser, de er blant de mest malerier i dag.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nBilder\n_START_PARAGRAPH_\nBilder omtalt eller for kunsthistorisk sammenligning (klikk for forst\xc3\xb8rrelse):"