b'\n_START_ARTICLE_\nCary Grant\n_START_SECTION_\nTidlig liv\n_START_PARAGRAPH_\nGrant vokste opp under fattige forhold. Han var enebarn (f\xc3\xb8r han ble f\xc3\xb8dt hadde hans foreldre f\xc3\xa5tt en s\xc3\xb8nn som d\xc3\xb8de som spebarn) og hadde en forvirret og ulykkelig barndom. Hans mor, Elsie, ble innlagt p\xc3\xa5 et sinnssykehospital da han var ni \xc3\xa5r gammel. Hans far (som senere hadde et forhold til en annen kvinne som han fikk en s\xc3\xb8nn med) fortalte ham at moren var d\xc3\xb8d, og f\xc3\xb8rst i 1935 fant han ut av at hun var i live og innlagt. Tretten \xc3\xa5r gammel r\xc3\xb8mte Grant hjemmefra og slo seg sammen med en omreisende akrobattropp; han opptr\xc3\xa5dte som akrobat og gikk p\xc3\xa5 stylter. Han kom til USA i 1920 og fikk arbeid som badevakt p\xc3\xa5 Coney Island i New York City.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nI 1923 vendte Grant tilbake til England der han begynte \xc3\xa5 opptre i musikalkomedier. Han ble oppdaget av Arthur Hammerstein som tok ham med til New York og gav ham en rolle i musikalen Golden Dawn. Grant fortsatte sin karriere p\xc3\xa5 Broadway i noen \xc3\xa5r. _NEWLINE_Grant startet filmkarrieren med krim- og dramafilmer som Den blonde Venus (1932) og She Done Him Wrong (1933). Senere ble han kjent for sine roller i romantiske komedier og screwballkomedier som Hvor har du v\xc3\xa6rt i natt? (1937), Det ordner seg nok (1938), Siste sensasjon (1940), En nydelig historie (1940), Arsenikk og gamle kniplinger (1944) og Jeg var en mannlig krigsbrud (1949). Han ble nominert til Oscar for beste mannlige hovedrolle for rolletolkningene sine i Bare to (1941) og None But the Lonely Heart (1944). _NEWLINE_I 1940- og 1950-\xc3\xa5rene spilte Grant i fire filmer regissert av Alfred Hitchcock: Mistanke (1941), Notorious (1946), Tyv fanger tyv (1955) og Med hjertet i halsen (1959). Mot slutten av karrieren ble Grant kritikerrost for sine romantiske hovedroller og ble nominert til fem Golden Globe-priser, inkludert for filmene Indiskret (1958), med Ingrid Bergman, Kyss meg p\xc3\xa5 mandag (1962), med Doris Day, og Charade \xe2\x80\x93 Hvem svindler hvem? (1963), med Audrey Hepburn.  Cary Grant var st\xc3\xb8rste kandidat til \xc3\xa5 spille James Bond i Dr No filmen.  Forlover i  Bond produsenten Albert R og Dana Broccolis bryllup._NEWLINE_Grant fikk en stjerne p\xc3\xa5 Hollywood Walk of Fame i 1960 og ble bel\xc3\xb8nnet med en \xc3\xa6res-Oscar i 1970. I 1999 ble han k\xc3\xa5ret til tidenes nest st\xc3\xb8rste mannlige filmlegende av Det amerikanske filminstituttet, kun sl\xc3\xa5tt av Humphrey Bogart.'