b'\n_START_ARTICLE_\nHettebiller\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5 til middelsstore (2 \xe2\x80\x93 20 mm), langstrakte, noks\xc3\xa5 smale biller. De kan minne om barkbiller (Scolytinae) men kan skilles fra disse blant annet p\xc3\xa5 at fasett\xc3\xb8ynene er ovale og ikke oppdelt. Hos de fleste artene er brystskjoldet (pronotum) h\xc3\xb8yt hvelvet, hetteformet, og dekker hodet sett ovenfra. Hodet er kort og bredt med sm\xc3\xa5 fasett\xc3\xb8yne. Hos underfamiliene splintvedbiller (Lyctinae) og Polycaoninae er hodet fremstrakt og godt synlig ovenfra, hos de andre undergruppene er det dekket av det hetteformede brystskjoldet. Antennene er korte til middels lange og best\xc3\xa5r av 9-11 ledd. De tre ytterste leddene er noe tykkere enn de \xc3\xb8vrige og danner en avlang k\xc3\xb8lle. Fasett\xc3\xb8ynene er ovale, ikke delt av noen innskj\xc3\xa6ring. Brystskjoldet (pronotum) er noks\xc3\xa5 flatt, firkantet sett ovenfra hos splintvedbiller og Polycaoninae, hos de andre gruppene er det karakteristisk hetteformet. Den fremre, bratt nedstigende delen har gjerne tverr-rynker og ofte er fremkanten trukket ut til et par korte horn. Dekkvingene er lange og parallellsidige. De slutter bratt bak, og mange arter har bakover- eller oppoverrettede tenner i den bakerste delen, i likhet med mange barkbiller. Beina er korte, framleggene har ofte tenner eller pigger. F\xc3\xb8ttene er noks\xc3\xa5 lange, slanke og fem-leddete. Larvene er bleke, svakt C-formede, med korte h\xc3\xa5r. De har en kraftig hodekapsel med noks\xc3\xa5 sm\xc3\xa5, men sterke kjever (mandibler) og korte bein.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste av hettebillene borer i d\xc3\xb8d ved. S\xc3\xa6rlig underfamilien splintvedbiller kan leve i ganske t\xc3\xb8rr og hard ved, for eksempel i m\xc3\xb8bler og parkett. I naturen lever de i d\xc3\xb8de greiner, kvister og trestammer, men de kan ogs\xc3\xa5 utvikle seg innend\xc3\xb8rs. Noen arter har blitt spredt over hele verden med treverk, og det er ikke uvanlig at eksotiske arter klekkes fra importerte m\xc3\xb8bler eller t\xc3\xb8mmer. Mikroorganismer hjelper billene \xc3\xa5 ford\xc3\xb8ye veden. Disse billene etterlater seg et karakteristisk, fint boremel (pulveraktig).\n_START_SECTION_\nSkadedyr\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg til at noen arter kan \xc3\xb8delegge treverk, finnes det enkelte arter i denne familien som kan gj\xc3\xb8re betydelig skade p\xc3\xa5 lagrede, t\xc3\xb8rre matvarer. Det st\xc3\xb8rste problemet er den lille arten kornborebille (Rhyzopertha dominicana), som borer i t\xc3\xb8rt korn. Den har blitt spredt over det meste av verden, og kan ogs\xc3\xa5 gj\xc3\xb8re skade p\xc3\xa5 andre t\xc3\xb8rre matvarer.'