b'\n_START_ARTICLE_\nPineal\xc3\xb8ye\n_START_PARAGRAPH_\nEt pineal\xc3\xb8ye eller parietal\xc3\xb8ye er et enkelt \xc3\xb8ye hos virveldyr som sitter oppe p\xc3\xa5 skalletaket, mellom issebeina (Os parietaleae, derav navnet \xc2\xabparietal\xc3\xb8ye\xc2\xbb). \xc3\x85pningen til parietal\xc3\xb8yet kalles foramen parietale.\n_START_SECTION_\nPineal\xc3\xb8ye blant virveldyr\n_START_PARAGRAPH_\nHos de f\xc3\xb8rste virveldyrene ser det ut til at et slikt pineal\xc3\xb8ye har v\xc3\xa6rt vanlig. Vi finner det i dag bare hos en del reptiler, s\xc3\xa6rlig hos bro\xc3\xb8gle, og hos ni\xc3\xb8yer. Hos \xc3\xb8vrige virveldyr er \xc3\xb8yet dekket av skalletaket (hos de som har), og sitter som en liten kjertel nede mellom hjernehalvdelene: Konglekjertelen. Selv om et ytre \xc3\xb8ye ikke er vanlig hos moderne virveldyr, har hodeskallen til kj\xc3\xb8ttfinnefisk, panserpadder, urreptiler og pattedyrliknende krypdyr tydelige og ofte velutviklede \xc3\xa5pninger i skalletaket for et ytre pineal\xc3\xb8ye. Fugler og skjellkrypdyr mangler \xc3\xa5pning for pineal\xc3\xb8yet, men har s\xc3\xa5 tynn hodeskalle at lys slipper gjennom skalletaket til pinealkjertlen\n_START_SECTION_\nPineal\xc3\xb8yets funksjon\n_START_PARAGRAPH_\nPineal\xc3\xb8yet har utviklet seg fra et par med \xc3\xb8yne p\xc3\xa5 toppen av hodet hos urtidens bunnlevende panserfisk (placodermer og ostracodermer)  Disse trege fiskene kan ha hatt behov for \xc3\xa5 bli varslet om farer ovenfra. For mer aktive virveldyr som etterhvert dukket opp og etablerte seg som toppredatorer, kan \xc3\xb8yet ha mistet denne funksjon._NEWLINE_Hos de fleste dyr setter lys i gang en kjedereaksjon av enzymer, hormoner og neuroreseptorer som regulerer blant annet dyrets s\xc3\xb8vnsyklus. Det er mulig at pineal\xc3\xb8yet har v\xc3\xa6rt del av dette systemet. Hos de n\xc3\xa5levende bro\xc3\xb8glene som fortsatt har pineal\xc3\xb8ye, virker signaler fra dette p\xc3\xa5 dyrets d\xc3\xb8gnrytmer. Pattedyr mangler \xc3\xa5pning for pineal\xc3\xb8yet i hodeskallen, men \xc3\xb8yets indre strukturer eksisterer. Denne har en funksjon i regulering av d\xc3\xb8gnrytmene og f\xc3\xa5r informasjon om lys/m\xc3\xb8rke fra melanopsinholdige ganglieceller i netthinnen.'