b'\n_START_ARTICLE_\nErn\xc3\xa6ring\n_START_SECTION_\nKosthold versus ern\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nKosthold er fellesbetegnelsen for den tilberedte mat og drikke et individ inntar. Spesialkost,  tidligere kalt diett, bestemte kostforskrifter under behandling av sykdom. Diett ble s\xc3\xa6rlig brukt ved indremedisinske sykdommer, til dels som det viktigste ledd i behandlingen, dels som st\xc3\xb8tte til annen behandling. Fortsatt er kostr\xc3\xa5d viktig ved en del tilstander, f.eks. saltfattig kost ved h\xc3\xb8yt blodtrykk og fettfattig kost ved hyperkolesterolemi. Det er dessuten helt n\xc3\xb8dvendig ved f.eks. diabetes._NEWLINE_Ern\xc3\xa6ring kan bety flere ting. Ern\xc3\xa6ring i betydning ern\xc3\xa6ringsverdier brukes ofte om n\xc3\xa6ringsinnholdet i mat eller drikke, mens ern\xc3\xa6ring i betydning n\xc3\xa6ringsopptak brukes om den delen av kosten som faktisk tas opp i kroppen. Ern\xc3\xa6ring er derfor avhengig av b\xc3\xa5de den n\xc3\xa6ringen som er til stede i kostholdet og hvordan denne n\xc3\xa6ringen tas opp i kroppen. Ern\xc3\xa6ring er en del av det st\xc3\xb8rre samlebegrepet stoffskiftet, som er alle de prosesser i kroppen som omformer n\xc3\xa6ringsstoffer til substanser som kroppen utnytter eller kan utnytte ved behov._NEWLINE_N\xc3\xa6ringsstoffene kan forst\xc3\xa5s gjennom begrepene energigivende og ikke-energigivende n\xc3\xa6ringsstoffer eller makron\xc3\xa6ringsstoffer  og mikron\xc3\xa6ringsstoffer. Makron\xc3\xa6ringsstoffene er protein, karbohydrater, fett og vann. Mikron\xc3\xa6ringsstoffene er vitaminer, mineraler, fettsyrer og en mengde andre n\xc3\xa6ringsstoffer som finnes i sm\xc3\xa5 eller sv\xc3\xa6rt sm\xc3\xa5 konsentrasjoner i hver enkelt matvare._NEWLINE_Over tid vil sammensetningen av kostholdet/dietten preges av \xc3\xa5 ha en fordeling p\xc3\xa5 ulike n\xc3\xa6ringsgrupper, og man kan da kategorisere kosten som fet, fiber-rik, salt-fattig, sett i forhold til en gitt norm.  Den norm som brukes, avhenger av hva individet er opptatt av, og er ofte relatert til yrke, sykdom eller sosiale normer.  Gjennom et livsl\xc3\xb8p vil individet endre kostholdet fordi det i livets ulike faser har ulike n\xc3\xa6ringsbehov, men ogs\xc3\xa5 fordi det utvikler forskjellige sykdommer og allergier, blir gravide, deltar i ulike typer yrker, og over tid opptrer i nye sosiale milj\xc3\xb8 som kan kreve spesielle normer for diett.\n_START_SECTION_\nFornuftig kosthold\n_START_PARAGRAPH_\nEt fornuftig kosthold vil kunne bidra til god helse og trivsel. Inntak av variert og komplett sammensatt kost i hele levetiden er avgj\xc3\xb8rende for helse og velv\xc3\xa6re. For \xc3\xa5 holde samme vekt p\xc3\xa5 sikt m\xc3\xa5 energiinntaket tilpasses alder, aktivitetsniv\xc3\xa5, helsetilstand og kj\xc3\xb8nn. Den offisielle, anbefalte fordeling av de energigivende n\xc3\xa6ringsstoffene i Norge er 50-60E% karbohydrat, 25-35E% fett og 10-20E% protein. For \xc3\xa5 overleve trenger mennesker nok energi og dessuten en rekke livsn\xc3\xb8dvendige stoffer gjennom kosten som essensielle fettsyrer, essensielle aminosyrer, vitaminer, mineraler og sporstoffer. Overf\xc3\xb8lsomhet overfor enkelte n\xc3\xa6ringsemners bestanddeler kan gi allergiske reaksjoner og sykdom. Det er stor uenighet om mengden karbohydrat og fett, mens det er relativt liten uenighet rundt mengden protein som inng\xc3\xa5r i et fornuftig kosthold.\n_START_SECTION_\nSunt og usunt kosthold p\xc3\xa5 kort sikt\n_START_PARAGRAPH_\nStort inntak av sukkerholdig drikke og mat vil kunne f\xc3\xb8re til slitasje p\xc3\xa5 tennenes emalje og generelt bidra til karies og d\xc3\xa5rlig tannhelse. For \xc3\xa5 hindre dette, vil det v\xc3\xa6re viktig \xc3\xa5 begrense inntaket av sukrede produkter, spise regelmessig og unng\xc3\xa5 sm\xc3\xa5spising mellom m\xc3\xa5ltidene.  Lavt inntak av fiberholdig mat vil kunne bidra til forstoppelse, da fiber er n\xc3\xb8dvendig for en rask tarmpassasje. Grovbr\xc3\xb8d inneholder mye fiber, og vil sammen med frukt og gr\xc3\xb8nnsaker v\xc3\xa6re en god m\xc3\xa5te \xc3\xa5 dekke kroppens fiberbehov p\xc3\xa5. Manglende inntak av jernholdig mat vil kunne f\xc3\xb8re til lav blodprosent, anemi. I norsk kosthold f\xc3\xa5r man jern fra mange kilder, s\xc3\xa6rlig grovt br\xc3\xb8d og kj\xc3\xb8ttprodukter.\n_START_SECTION_\nSunt og usunt kosthold p\xc3\xa5 lang sikt\n_START_PARAGRAPH_\nEt sunt kosthold vil p\xc3\xa5 lang sikt kunne bremse utvikling av mange livsstilssykdommer. Det vil generelt v\xc3\xa6re viktig \xc3\xa5 spise variert, mye frukt og gr\xc3\xb8nnsaker, fiberrik mat, mat som inneholder en- eller flerumettet fett (som fisk og planteoljer), samt \xc3\xa5 spise regelmessig.  _NEWLINE_Et h\xc3\xb8yt inntak av mettet fett og transfettsyrer disponerer (disponerer\xe2\x86\x92 forh\xc3\xb8yer sjansene) for \xc3\xa5reforkalkning, aterosklerose. Tilstopping av blodkar kan f\xc3\xb8re til en rekke alvorlige hjerte- og karsykdommer, som hjerteinfarkt og hjerneslag. De siste \xc3\xa5rene stiller stadig flere sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lstegn ved mettet fett, og flere p\xc3\xa5peker at et h\xc3\xb8yt inntak av mettet fett ikke er skadelig. Det er imidlertid liten eller ingen uenighet om transfett. For \xc3\xa5 forebygge andre livsstilssykdommer som diabetes type II og alvorlig overvekt, er det viktig \xc3\xa5 tilpasse inntak av kalorier til aktuelt aktivitetsniv\xc3\xa5. Ved h\xc3\xb8yt inntak av enkle sukkerarter og mat med h\xc3\xb8y glykemisk belastning (br\xc3\xb8d, kaker, sukker, pasta, ris osv.) tilf\xc3\xb8rer man kroppen mye tom energi med lite n\xc3\xa6ring, som gir h\xc3\xb8y blodsukkerstigning. H\xc3\xb8yt blodsukker gir utskillelse av insulin, som igjen legger grunnlag for fettlagring. Hvis man i tillegg er lite aktiv vil overskuddsenergi lagres som fett.\n_START_SECTION_\nErn\xc3\xa6ringspolitikk\n_START_PARAGRAPH_\nNasjonalt sett er det viktig at befolkningen opprettholder et nasjonal\xc3\xb8konomisk effektivt kosthold, slik at man unng\xc3\xa5r de kostnader som er forbundet med sykdom. Nasjonalt r\xc3\xa5d for ern\xc3\xa6ring (under Sosial- og helsedirektoratet) er en p\xc3\xa5driver overfor myndigheter, matvareindustri og forbrukere for \xc3\xa5 sikre et helsemessig gunstig kosthold i befolkningen. Slike institusjoner er under press fra industri og diverse offentlige instanser som \xc3\xb8nsker innpass med sine produkter og hovedform\xc3\xa5l.  Som eksempel kan nevnes at Landbruksdepartementet og andre representanter for bonde- og g\xc3\xa5rdsbruksindustrien kan ha utvist press for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8kt andelen melk og osteprodukt som foresl\xc3\xa5s i menigmanns diett.  Melkefettet har den senere tid v\xc3\xa6rt omdiskutert og foresl\xc3\xa5tt redusert.'