b'\n_START_ARTICLE_\nHammerverk-konflikten\n_START_PARAGRAPH_\nHammerverk-konflikten var en arbeidskonflikt ved Norsk Hammerverk A/S (\xc2\xabNo-Ha\xc2\xbb)  i Stavanger, utl\xc3\xb8st av en usaklig oppsigelse i mars 1975, da Geir Sundet mistet jobben p\xc3\xa5 den siste dagen i pr\xc3\xb8vetida si. Oppsigelsen f\xc3\xb8rte til en spontan sit-down-aksjon. _NEWLINE_Konflikten havnet i rettsapparatet, og gikk til slutt helt til H\xc3\xb8yesterett. Selve oppsigelsen ble til slutt kjent ulovlig, men de som hadde deltatt i streiken fikk ikke medhold. Arbeidsmilj\xc3\xb8lovens nye bestemmelser om et visst oppsigelsesvern i pr\xc3\xb8vetida hadde tr\xc3\xa5dt i kraft rett f\xc3\xb8r oppsigelsessaken, og saken ble en pr\xc3\xb8vesten for den nye lovbestemmelsen.\n_START_SECTION_\nOppsigelsen\n_START_PARAGRAPH_\nGeir Sundet hadde tidligere hatt en kort sommerjobb ved No-Ha. Han fikk jobb der igjen p\xc3\xa5 ny\xc3\xa5ret 1975, i f\xc3\xb8rste omgang bare for en fem ukers periode. Usikkerheten gjorde at han s\xc3\xb8kte \xe2\x80\x93 og fikk \xe2\x80\x93 jobb p\xc3\xa5 en annen bedrift. Denne jobben sa han imidlertid fra seg da utsiktene p\xc3\xa5 No-Ha bedret seg og han fikk fast jobb der. Pr\xc3\xb8vetiden p\xc3\xa5 No-Ha var tre m\xc3\xa5neder, regnet fra 2. januar._NEWLINE_Han jobbet p\xc3\xa5 avfettingsanlegget p\xc3\xa5 bedriften, og hadde bare f\xc3\xa5tt positive tilbakemeldinger p\xc3\xa5 arbeidet sitt fram til han fikk oppsigelsen siste dag f\xc3\xb8r p\xc3\xa5skeferien \xe2\x80\x93 \xc3\xa9n time og \xc3\xa9n dag f\xc3\xb8r pr\xc3\xb8vetiden utl\xc3\xb8p._NEWLINE_F\xc3\xb8rste dag etter p\xc3\xa5ske, tirsdag 1. april, ble oppsigelsessaken tatt opp. P\xc3\xa5 morgenen ble det holdt m\xc3\xb8te med driftsingeni\xc3\xb8r, arbeidsformann og tillitsmenn. Fra bedriftens side ble det sagt at man ikke hadde noe \xc3\xa5 utsette p\xc3\xa5 Sundets arbeidsforhold, men at han ikke \xc2\xabpasset inn\xc2\xbb ved No-Ha \xe2\x80\x93 at han p\xc3\xa5 lenger sikt kunne v\xc3\xa6re til skade for milj\xc3\xb8et.\n_START_SECTION_\nSit-down-streiken\n_START_PARAGRAPH_\nArbeiderne mente det \xc3\xa5penbart l\xc3\xa5 utenforliggende \xc3\xa5rsaker bak oppsigelsen, og klokka 10.00 var sit-down-aksjonen p\xc3\xa5 sveise- og lakkeringsavdelingen et faktum._NEWLINE_Verken Sundet eller de streikende kunne hente st\xc3\xb8tte hos klubben. Klubbformann Johan Qvanvik mente den lokale husavtalen gjorde det umulig \xc3\xa5 engasjere seg i oppsigelsessaken. I avtalen het det nemlig om vilk\xc3\xa5rene i pr\xc3\xb8vetiden: \xc2\xabDet er bedriftens vurdering som legges til grunn ved eventuell oppsigelse og klubben skal ikke blande seg inn i dette forhold.\xc2\xbb P\xc3\xa5 dette punktet praktiserte alts\xc3\xa5 klubben en husavtale som ga d\xc3\xa5rligere vilk\xc3\xa5r enn det norske lovverket._NEWLINE_Fredag 4. april l\xc3\xa5 det an til opptrapping av streiken. Arbeiderne p\xc3\xa5 plateavdelingen hadde g\xc3\xa5tt til sit-down, og monteringsavdelingen ville gj\xc3\xb8re det samme. _NEWLINE_N\xc3\xa5 reagerte bedriftsledelsen raskt. Det ble innkalt til allmannam\xc3\xb8te, der de streikende ved Sundets avdeling ble nektet adgang. P\xc3\xa5 m\xc3\xb8tet var bedriftsledelse og klubbformann samstemt. De mente sterke krefter var i sving for \xc3\xa5 skape splid og misn\xc3\xb8ye p\xc3\xa5 No-Ha. Det blir holdt klubbm\xc3\xb8te i etterkant, og sympatistreikene p\xc3\xa5 de andre avdelingene ble avbl\xc3\xa5st._NEWLINE_Mandag 7. april ble de streikende stilt overfor et ultimatum: Gjenoppta arbeidet straks, eller miste jobben. Det f\xc3\xb8rte til forvirring, og 15 mann forlot f\xc3\xb8rst arbeidsplassen, da de mente de hadde f\xc3\xa5tt sparken. Per telefon fikk de beskjed om at de likevel ikke kunne anse seg oppsagt. De vendte tilbake og fortsatte aksjonen p\xc3\xa5 arbeidsplassen. Dette var lenge f\xc3\xb8r mobiltelefonenes tid, og for \xc3\xa5 isolere arbeiderne klippet ledelsen n\xc3\xa5 regelrett av telefonledningen til avdelingen deres._NEWLINE_Da de streikende nektet \xc3\xa5 gjenoppta arbeidet fikk de skriftlige oppsigelser. Samtidig ble det lagt press p\xc3\xa5 de enkelte. De fleste opplevde \xc3\xa5 bli opps\xc3\xb8kt privat av disponent eller direkt\xc3\xb8r. Noen av de streikende b\xc3\xb8yde til slutt av og gikk tilbake til jobb, \xe2\x80\x93 men \xc3\xa5tte mann ville ikke gi seg.\n_START_SECTION_\nFagbevegelsens rolle\n_START_PARAGRAPH_\nHammerverksaken vekket fra f\xc3\xb8rste stund strid innen fagbevegelsen. Dels kom dette av klubbledelsens opptreden og forholdet til avtaleverket. Uten klubben i ryggen mente arbeiderne at de ikke hadde andre muligheter enn direkte streik. Dels kom dette av de politiske motsetningene i fagbevegelsen p\xc3\xa5 denne tiden, der den sosialdemokratisk dominerte ledelsen var p\xc3\xa5 vakt mot \xc2\xabville streiker\xc2\xbb og AKP-innflytelse. I denne saken mente man Sundet hadde AKP-tilknytning._NEWLINE_Innad i klubben ved No-Ha sto de streikende og klubbformann steilt mot hverandre. P\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste klubbm\xc3\xb8te om saken forlot de streikende m\xc3\xb8tet i protest, da de ble nektet \xc3\xa5 redegj\xc3\xb8re for sin sak. \xc2\xabV\xc3\xa5r st\xc3\xb8rste feil\xc2\xbb, oppsummerte de senere. En etterf\xc3\xb8lgende avstemning viste nemlig at de med sine stemmer ville hatt flertall for sin sak. P\xc3\xa5 senere m\xc3\xb8te sikret klubbledelsen seg flertall for sitt syn._NEWLINE_Innen Norsk Jern- og Metallarbeiderforbund sto den lokale Stavanger Jern og Metall avdeling 25 mot forbundet sentralt. Lokalavdelingen st\xc3\xb8ttet de streikende, mens forbundets nestformann Lars Skyt\xc3\xb8en dro til No-Ha og oppfordret de streikende til \xc3\xa5 avbryte aksjonen. Uenighetene f\xc3\xb8rte til at det p\xc3\xa5 andre arbeidsplasser b\xc3\xa5de ble foresl\xc3\xa5tt st\xc3\xb8tte til de streikende og st\xc3\xb8tte til klubbformannen._NEWLINE_Siden Hammerverksaken utviklet seg til \xc3\xa5 bli en pr\xc3\xb8vestein b\xc3\xa5de for oppsigelsesvernet og streikeretten, f\xc3\xb8rte den til en bred st\xc3\xb8ttebevegelse. Alt i alt  fikk de streikende n\xc3\xa6rmere 500 st\xc3\xb8tteerkl\xc3\xa6ringer fra faglige, politiske og andre organisasjoner. Det ble ogs\xc3\xa5 samlet inn \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte, ikke minst fra det store nettet av streikest\xc3\xb8ttekomiteer over hele landet.\n_START_SECTION_\nSaken for retten\n_START_PARAGRAPH_\nEtter at de ni arbeiderne hadde g\xc3\xa5tt arbeidsl\xc3\xb8se i over en m\xc3\xa5ned sa forbundet seg villig til \xc3\xa5 g\xc3\xa5 til rettssak for Sundet. Men for de andre \xc3\xa5tte ville ikke forbundet reise sak. Derfor bestemte de ni seg n\xc3\xa5 til \xc3\xa5 ta ut felles rett._NEWLINE_Det tok mer enn to og et halvt \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Hammerverk-saken ble avgjort i rettsapparatet. _NEWLINE_I desember 1975 ga byrettens flertall bedriften medhold p\xc3\xa5 alle punkter. Retten mente det var nok at bedriften p\xc3\xa5sto oppsigelsen hadde arbeidsmessige \xc3\xa5rsaker. Mindretallet i retten \xe2\x80\x93 en industriarbeider \xe2\x80\x93 mente oppsigelsen var usaklig og ulovlig. Lagmannsretten kom i oktober 1976 til samme konklusjon som byretten._NEWLINE_F\xc3\xb8rst i H\xc3\xb8yesterett ett \xc3\xa5r seinere ble oppsigelsen av Sundet kjent ulovlig. Der fikk han 25\xc2\xa0000 kroner i erstatning, og bedriften ble d\xc3\xb8mt til \xc3\xa5 betale alle saksomkostningene. Sundet fikk imidlertid ikke jobben tilbake._NEWLINE_Og selv om oppsigelsen ble kjent ulovlig, fikk ikke de streikende medhold. Siden de hadde nektet \xc3\xa5 gjenoppta arbeidet mente retten de hadde misligholdt arbeidskontraktene, og konkluderte med at bedriften hadde rett til \xc3\xa5 sparke de \xc3\xa5tte arbeiderne.'