b'\n_START_ARTICLE_\nLesekyndighet\n_START_PARAGRAPH_\nLesekyndighet er evnen til \xc3\xa5 kunne lese og skrive. I noe utvidet forstand kan man ogs\xc3\xa5 ta med evnen til \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 et spr\xc3\xa5k ved lytting og \xc3\xa5 tale spr\xc3\xa5ket. I moderne sammenheng definerer man funksjonelle lesere, det vil si at man er i stand til \xc3\xa5 lese og skrive p\xc3\xa5 et niv\xc3\xa5 som tillater normal kommunikasjon og som gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 og kommunisere tanker og delta i et skriftbrukende samfunn. Ikke \xc3\xa5 v\xc3\xa6re lesekyndig i det hele tatt kalles analfabetisme. Mellom det \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en funksjonell leser og det \xc3\xa5 v\xc3\xa6re analfabet befinner det seg en gruppe som er i stand til \xc3\xa5 lese enkle tekster, men som ikke vil kunne h\xc3\xa5ndtere vanskelige tekster og som har betydelige problemer med \xc3\xa5 selv uttrykke seg skriftlig. Man taler ogs\xc3\xa5 om funksjonelle analfabeter, personer som kjenner til hvordan man leser og kan klare \xc3\xa5 lese enkelte ord og setninger, men som i praksis ikke er lesekyndige. _NEWLINE_Leseferdigheter regnes som en sv\xc3\xa6rt viktig del av et omr\xc3\xa5des menneskelige kapital. \xc3\x85rsaken til dette er at lesekyndige kan utdannes med mindre kostnader enn ikke lesekyndige, at de generelt har en h\xc3\xb8yere sosio-\xc3\xb8konomisk status og at de har bedre helse og jobbmuligheter.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHelt frem til den industrielle revolusjon i det 18. \xc3\xa5rhundre f\xc3\xb8rte til at billig papir ble tilgjengelig var lesing forbeholdt de \xc3\xb8vre klasser. I middelalderen var det i Europa f\xc3\xb8rst og fremst kleresiet som kunne lese; monarker og aristokrater var i liten grad lesekyndige. Dette endret seg noe med innf\xc3\xb8ringen av trykkekunsten, men fortsatt var det en sv\xc3\xa6rt begrenset del av befolkningen som hadde tilgang til b\xc3\xb8ker. Billig papir f\xc3\xb8rte til at det ble vanligere med pamfletter og trykk som ogs\xc3\xa5 de lavere klasser hadde mulighet til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe. _NEWLINE_Den nord-svenske presten Egil Johansson studerte kirkens gamle dokumenter og oppdaget at nesten alle p\xc3\xa5 den svenske landsbygda kunne lese rundt \xc3\xa5r 1700. _NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av det 19. \xc3\xa5rhundre innf\xc3\xb8rte mange land allmenn skolegang, noe som drastisk \xc3\xb8kte andelen lesekyndige. Lesekyndighet, eller mangel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5dan, ble i en del tilfeller brukt til \xc3\xa5 kontrollere befolkningen. I USA ble det under den amerikanske borgerkrig en del steder innf\xc3\xb8rt forbud mot \xc3\xa5 l\xc3\xa6re slaver \xc3\xa5 lese. Dette fikk langvarig virkning, idet stemmerett var forbundet med lesekyndighet. Historikeren Harvey Graff har argumentert for at ogs\xc3\xa5 allmennutdanning var en form for kontroll av befolkningen, idet man kontrollerte hva allmuen leste og dermed gjorde det mindre sannsynlig at de kom i kontakt med oppviglersk litteratur. _NEWLINE_I det 20. \xc3\xa5rhundre, og spesielt i de siste ti\xc3\xa5rene av \xc3\xa5rhundret, var det en enorm innsats for \xc3\xa5 utrydde analfabetisme utenfor den vestlige verden.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge ble det latinske alfabetet introdusert etterhvert som folk ble kristne. Befolkningen var imidlertid ikke bare  illiterater; runer ble brukt fra omkring 200 e.Kr. Kunnskapen var imidlertid trolig forbeholdt det \xc3\xb8verste sjiktet i samfunnet. Runer ble brukt parallelt med det latinske alfabetet helt frem til 1300-tallet. I tidlig middelalder var det stort sett kun de geistlige som kunne lese og skrive. I h\xc3\xb8ymiddelalderen ble kunnskapen ogs\xc3\xa5 spredt til kongen og kongens tjenestemenn. Den f\xc3\xb8rste norske kongen som l\xc3\xa6rt seg \xc3\xa5 lese, var sannsynligvis Olav Kyrre (norsk konge 1067-1093). I senmiddelalderen begynte ogs\xc3\xa5 norske b\xc3\xb8nder \xc3\xa5 l\xc3\xa6re seg \xc3\xa5 lese og skrive. Etter at skrift ble tatt i bruk ved eiendomsskifte, tok det ikke lang tid f\xc3\xb8r det fantes lesende b\xc3\xb8nder med store boksamlinger._NEWLINE_Jostein Fet har unders\xc3\xb8kt arveoppgj\xc3\xb8r fra f\xc3\xb8r 1840 i M\xc3\xb8re og Romsdal og i Telemark, og \xc2\xabsjeleregistre\xc2\xbb fra f\xc3\xb8r 1730. Fet konkluderte med at 90\xc2\xa0% av den voksne befolkningen var godt lesekyndige ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8r den obligatoriske konfirmasjonsundervisningen og allmueskolen ble innf\xc3\xb8rt i 1739. Leseoppl\xc3\xa6ringen foregikk privat i hjemmene. Historikeren Charlotte Appel mener at den lutherske ortodoksien var viktig bakgrunn for dyrkingen av leseferdighet. Skriveferdighet var mindre utbredt p\xc3\xa5 1700-tallet._NEWLINE_Per 2018 l\xc3\xa5 lesekyndigheten i Norge p\xc3\xa5 100\xc2\xa0%.'