b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb8d\xc3\xb8ymannen\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb8d\xc3\xb8ymannen er en figur i et st\xc3\xb8rre helleristningsfelt p\xc3\xa5 Tro p\xc3\xa5 \xc3\xb8ya R\xc3\xb8d\xc3\xb8y i Alstahaug kommune i Nordland. Ristningen ble oppdaget av Gutorm Gjessing i 1933. Figuren er regnet som et av de f\xc3\xb8rste portrettene av en skil\xc3\xb8per i Norge, og er datert til yngre steinalder omkring 2000 f.Kr. Den inng\xc3\xa5r som en del av et st\xc3\xb8rre, s\xc3\xb8rvestvendt helleristningsfelt (R\xc3\xb8d\xc3\xb8y 1), som ogs\xc3\xa5 viser en annen, usfullstendig ristning av en person p\xc3\xa5 ski, to nisefigurer, tre elgfigurer, en sel og to b\xc3\xa5ter. De fleste av ristningene er skadet av h\xc3\xa6rverk, men etter god skj\xc3\xb8tsel de siste \xc3\xa5rene kan figurene n\xc3\xa5 sees tydeligere. To adsklilte steinalderboplasser ligger n\xc3\xa6r helleristningsfeltet, men det er ikke kjent hvorvidt disse kan knyttes til lokaliteten.\n_START_SECTION_\nBruk under vinter-OL i 1952 og 1994, samt Ski-VM 1966\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Vinter-OL 1952 i Oslo ble R\xc3\xb8d\xc3\xb8ymannen brukt som emblem, etter forslag av Kjell Aukrust som tegnet utkastet \xc2\xabHelleristning og R\xc3\xa5dhus\xc2\xbb. Til Ski-VM 1966 i Oslo ble det utgitt en serie p\xc3\xa5 fire frimerker i st\xc3\xa5ltrykk. 40-\xc3\xb8res verdien var en tegning av R\xc3\xb8d\xc3\xb8ymannen, der denne portosatsen var beregnet p\xc3\xa5 trykksaker inntil 100g._NEWLINE_Figuren ble likeledes brukt under Vinter-OL 1994 p\xc3\xa5 Lillehammer, som inspirasjon til de ulike piktogrammene som skulle illustrere de enkelte \xc3\xb8velsene. I forbindelse med lekene 1994 ble det preget jubileumsmynter i gull og s\xc3\xb8lv i perioden 1991-1993, og R\xc3\xb8d\xc3\xb8ymannen var motivet p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste gullmynten, en 1500 Krone som ble preget i 1991. Dette var ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste norske gullmynten siden 1910, og den eneste som ble preget under kong Olav V.'