b'\n_START_ARTICLE_\nUSAs historie (1918\xe2\x80\x931945)\n_START_SECTION_\nInnledning\n_START_PARAGRAPH_\nEtter den f\xc3\xb8rste verdenskrig ratifiserte ikke USAs senat Versaillestraktaten som USAs allierte hadde p\xc3\xa5lagt de beseirete Sentralmaktene, men signerte isteden separate fredsavtaler med Tyskland og dets allierte. Det amerikanske folk var desillusjonerte over fredskonferansens feilsl\xc3\xa5tte fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innfri h\xc3\xb8ye idealer og valgte \xc3\xa5 handle politisk uavhengig av Europa i utenrikspolitiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. USA var meget aktiv p\xc3\xa5 den internasjonale scene i l\xc3\xb8pet av 1920-tallet, men ved at USA avviste \xc3\xa5 bli medlem av Folkeforbundet f\xc3\xb8rte til landets isolasjonisme p\xc3\xa5 1930-tallet._NEWLINE_I 1920 ble framstilling, salg, import og eksport av alkohol forbudt ved en tilf\xc3\xb8yelse av USAs grunnlov. \xc3\x85 v\xc3\xa6re besittelse av alkohol og drikke det var dog aldri forbudt, og det generelle konsumet av alkohol dalte. Myndighetene ble derimot tynget ned i enkeltsaker slik at spritsmugling og \xc2\xabspeakeasies\xc2\xbb (ulovlige brennevinsutsalg) blomstret i alle byer. Resultatet f\xc3\xb8rte til organisert kriminalitet eksploderte i antall, makt og innflytelse. I 1933 ble spritforbudet opphevet ved enda en endring av forfatningen. Forbudet ble betraktet som en fiasko som hadde fremmet kriminalitet og korrupsjon._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av nesten hele 1920-tallet opplevde USA en periode av vedvarende velstand. Det gikk godt for de fleste sektorer, unntatt for jordbruket som fikk et sammenbrudd p\xc3\xa5 grunn av h\xc3\xb8ye priser p\xc3\xa5 jordbruksvarer og landsbruksjord i 1920. Samtidig ble kullproduksjonen i stor grad erstattet av olje. Problemene i jordbruket vedvarte i \xc3\xa5rene framover, men de fleste andre sektorer hadde fortsatt framgang. Prisutviklingen var stabil bruttonasjonalinntektene steg \xc3\xa5rlig med 3,2 prosent fra 1918 til 1945. L\xc3\xb8nningene (etter at inflasjon, arbeidsl\xc3\xb8shet og nedsatt arbeidstid er medberegnet) for alle ansatte ble fordoblet i samme periode. Folk flyttet fra landet til byene, og avstanden hadde minsket p\xc3\xa5 grunn av biler. Samtidig skjedde det dramatiske forbedringene i urbane str\xc3\xb8k. Forbedringene i konjunkturene betydde samtidig penger p\xc3\xa5 kreditt \xc3\xb8kte til et faretruende niv\xc3\xa5, ikke p\xc3\xa5 minst p\xc3\xa5 aksjemarkedet hvor kursene ble presset opp til kunstig niv\xc3\xa5._NEWLINE_Sammenbruddet p\xc3\xa5 Wall Street i 1929 og den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende den store depresjonen tvang myndighetene til \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 oppstarte \xc3\xb8konomien p\xc3\xa5 nytt og hjelpe ofrene. Bedringen gikk imidlertid sv\xc3\xa6rt langsomt. Det verste depresjons\xc3\xa5ret var i 1933 da indeks hadde falt til 81 (lavpunktet) mens den var 100 i 1918, og steg til 112 i 1923, og ytterligere til 122 i 1929 da det helt falt sammen. \xc3\x98konomien forbedret seg deretter langsomt p\xc3\xa5 1930-tallet og forble anstrengt fram til milit\xc3\xa6ret \xc3\xb8kte sitt forbruk p\xc3\xa5 grunn av krigsforberedelsene i tiden opp mot den andre verdenskrig. Reall\xc3\xb8nnen oversteg ikke niv\xc3\xa5et fra 1929 f\xc3\xb8r i 1941._NEWLINE_Amerikansk utenrikspolitisk var preget av at USA aldri ble medlem av Folkeforbundet, men isteden tok initiativ til \xc3\xa5 avbev\xc3\xa6pne verden, mest kjent ved Washingtonkonferensen i 1921\xe2\x80\x931922. Denne stabiliserte ogs\xc3\xa5 europeisk \xc3\xb8konomi ved henholdsvis Dawesplanen og Youngplanen. Innvandringsloven av 1924 ble vedtatt med den hensikt \xc3\xa5 ytterligere begrense innvandring av s\xc3\xb8r- og \xc3\xb8steuropeere, s\xc3\xa6rlig j\xc3\xb8der, italienere og slavere. Disse hadde begynte \xc3\xa5 innvandre til USA i et stort antall fra begynnelsen av 1890-tallet._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1939 ble amerikanernes isolasjonistiske holdninger svekket, men USA avsto fra \xc3\xa5 involvere seg i krigen i Europa. Etter at Frankrike falt i 1940 \xc3\xb8kte USA den milit\xc3\xa6re opprustningen og sendte en str\xc3\xb8m av penger og milit\xc3\xa6rutstyr til Storbritannia, Kina og Sovjetunionen. Etter det plutselige og overraskende japanske angrepet p\xc3\xa5 Pearl Harbor snudde USA helt om. Landet sluttet seg til de allierte mot aksemaktene: det keiserlige Japan, fascistiske Italia, og nazistiske Tyskland. Selv med amerikansk deltagelse tok det nesten fire \xc3\xa5r \xc3\xa5 beseire Nazi-Tyskland og Japan. Mens samtlige andre deltagende nasjoner hadde store materielle skader og tap av liv gikk USA ut av krigen langt rikere og med relative f\xc3\xa5 skader.\n_START_SECTION_\nEtterspillet etter f\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nEn popul\xc3\xa6r Tin Pan Alley-sang fra 1919 spurte, ang\xc3\xa5ende amerikanske tropper som kom tilbake fra f\xc3\xb8rste verdenskrig, \xc2\xabHow ya gonna keep \'em down on the farm after they`ve seen Paree?\xc2\xbb (Hvordan vil du holde dem nede p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden etter at de har sett Paris?). Faktum var at mange ble ikke \xc2\xabnede p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden\xc2\xbb da der var en stor migrasjon av tidligere jordbruksbefolkning til byene. Men landbruket ble \xc3\xb8kende mekanisert med utstrakt bruk av traktor, derfor trengtes f\xc3\xa6rre b\xc3\xb8nder for \xc3\xa5 produsere st\xc3\xb8rre avlinger med mat._NEWLINE_Den amerikanske presidenten Woodrow Wilson f\xc3\xb8rte en kampanje for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 USA til \xc3\xa5 slutte seg til det nye folkeforbundet uten suksess, ettersom nasjonen avslo Wilsons intervensjonisme.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8derale styresmakten i 1920-\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nMens 1920-\xc3\xa5rene i retrospekt noen ganger sees p\xc3\xa5 som det siste \xc3\xa5ndedraget av laissez-faire kapitalisme, s\xc3\xa5 epoken en stadig \xc3\xb8kende rolle for den f\xc3\xb8derale styresmakten. I tillegg til forbudet mot alkohol, tok styresmakten ny makt og oppgaver som \xc3\xa5 finansiere og ha overoppsyn med det nye motorvei-systemet. F\xc3\xb8deral ekspansjon av penge-forsyninger f\xc3\xb8rte til en rekordh\xc3\xb8y ekspansjon av kreditt som f\xc3\xb8rte b\xc3\xa5de til de blomstrende tidene og det etterf\xc3\xb8lgende krakket._NEWLINE_Harding-administrasjonen ble rystet av \xc2\xabTeapot Dome-skandalen\xc2\xbb. Det s\xc3\xa5 ut som presidenten selv kunne ha v\xc3\xa6rt involvert i korrupsjon, men Harding d\xc3\xb8de mens han fremdeles var president 2. august 1923. Han ble etterfulgt av hans visepresident Calvin Coolidge._NEWLINE_Coolidge var tilbaketrukket av natur, en personlig \xc3\xa6rlig mann fra New England som vanligvis s\xc3\xa5 sin rolle som \xc3\xa5 holde seg ute av veien for den blomstrende \xc3\xb8konomien. Han ble valgt til en hel periode selv i presidentvalget i 1924 under slagordet \xc2\xabKeep cool with Coolidge\xc2\xbb (hold hodet kaldt med Coolidge). _NEWLINE_Coolidge nektet \xc3\xa5 stille igjen til presidentvalget i 1928. Det republikanske partiet nominerte ingeni\xc3\xb8ren og handelsminister Herbert Hoover som ble med klar margin. Hoover var sett p\xc3\xa5 som en av de mest lovende teknokratene i hans generasjon. Han var den eneste personen valgt til president i USA som tidligere verken hadde holdt nasjonale eller statlige verv eller var en seirende general i krig.\n_START_SECTION_\nGrunner for den store depresjonen\n_START_PARAGRAPH_\nInternasjonal finans kom seg aldri fra bestrebelsene i f\xc3\xb8rste verdenskrig som f\xc3\xb8rte til en dramatisk \xc3\xb8kning i produksjonskapasiteten, s\xc3\xa6rlig utenfor Europa, uten en tilsvarende \xc3\xb8kning i ettersp\xc3\xb8rsel. Fastsatte byttesatser og fri omgj\xc3\xb8ring \xc3\xa5pnet for et kompromiss, gullstandarden, som manglet stabiliteten til \xc3\xa5 gjenoppbygge verdenshandelen._NEWLINE_I 1929 var USA verdens mest fremgangsrike land. Men til tross for den varende optimismen i USA og den antatte friske \xc3\xb8konomien i andre land, var verdens\xc3\xb8konomien i d\xc3\xa5rlig tilstand. En etter en smuldret hj\xc3\xb8rnesteinene av det \xc3\xb8konomiske systemet f\xc3\xb8r 1914, multilateral handel, gullstandarden og vekslingsmulighetene mellom valutaene._NEWLINE_Den amerikanske \xc3\xb8konomien hadde vist noen sykdomstegn i flere m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r oktober 1929. Prisene p\xc3\xa5 r\xc3\xa5varer hadde falt p\xc3\xa5 verdensbasis siden 1926, som reduserte kapasiteten til eksport\xc3\xb8rene i de perifere, uutviklede \xc3\xb8konomiene i Latin-Amerika, Asia og Afrika til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe produkter fra de industrielle kjernelandene, som USA og Storbritannia. Forretningslagre av alle typer var tre ganger s\xc3\xa5 store som de hadde v\xc3\xa6rt ett \xc3\xa5r tidligere (en indikasjon p\xc3\xa5 at offentligheten ikke kj\xc3\xb8pte produkter like raskt som tidligere) og andre symptomer p\xc3\xa5 \xc3\xb8konomisk helse, varetransport, industriell produksjon, salgspriser, var p\xc3\xa5 vei nedover._NEWLINE_Den store depresjonen er perioden i historien som fulgte \xc2\xabden svarte torsdagen\xc2\xbb, b\xc3\xb8rskrakket torsdag 24. oktober 1929. Hendelsene i USA utl\xc3\xb8ste den verdensomspennede store depresjonen som f\xc3\xb8rte til deflasjon og en sterk \xc3\xb8kning i arbeidsledighet. P\xc3\xa5 verdensbasis var markedskrakket i USA det siste str\xc3\xa5et i en allerede usikker situasjon i verdenspolitikken. Tyskland opplevde hyperinflasjon av valutaen og mange av de allierte seierherrene fra f\xc3\xb8rste verdenskrig hadde store problemer med \xc3\xa5 betale tilbake stor krigsgjeld. Sent p\xc3\xa5 1920-tallet s\xc3\xa5 den amerikanske \xc3\xb8konomien ut til \xc3\xa5 v\xc3\xa6re immun mot de voksende problemene, men ved starten av 1930-\xc3\xa5rene krasjet den med skremmende fart.\n_START_SECTION_\nFeildistribusjon av kj\xc3\xb8pekraft\n_START_PARAGRAPH_\nEn fundamental feildistribusjon av kj\xc3\xb8pekraften, den sv\xc3\xa6rt ujevne fordelingen av rikdom gjennom 1920-\xc3\xa5rene, var en faktor. L\xc3\xb8nningene \xc3\xb8kte ikke p\xc3\xa5 langt n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 fort som produksjonen. Ettersom produksjonskostnadene falt raskt, steg l\xc3\xb8nningene sakte og prisene var konstante, hovedinntektene av den \xc3\xb8kte produksjonen gikk i profitt._NEWLINE_Da industriell og agrikulturell produksjon \xc3\xb8kte, var delen av profitten til b\xc3\xb8nder, fabrikkarbeidere og andre potensielle konsumenter altfor liten til \xc3\xa5 skape et marked for varene de produserte. Selv i 1929, etter nesten ett ti\xc3\xa5r med \xc3\xb8konomisk vekst, levde mer enn halvparten av familiene i Amerika p\xc3\xa5 grensen eller under niv\xc3\xa5et for livsopphold, for fattige til \xc3\xa5 ta del i den store konsumenteksplosjonen i 1920-\xc3\xa5rene, for fattige til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe biler og hus eller andre varer den industrielle \xc3\xb8konomien produserte, for fattige i mange tilfeller til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe selv nok mat og husly for dem selv._NEWLINE_S\xc3\xa5 lenge selskapene fortsatte \xc3\xa5 ekspandere fasilitetene sine (fabrikker, varehus, tungt utstyr og andre investeringer), ville \xc3\xb8konomien blomstre. Og takket v\xc3\xa6re press fra Calvin Coolidge-administrasjonen og forretningene, holdt sentralbanken Federal Reserve rentene lave, noe som oppmuntret til utsvevende investeringer. P\xc3\xa5 slutten av 1920-\xc3\xa5rene hadde kapitalinvesteringene skapt mer fabrikkplass enn det som kunne brukes med profitt, og fabrikkene spydde ut flere varer enn konsumentene kunne kj\xc3\xb8pe.\n_START_SECTION_\nMangel p\xc3\xa5 variasjon\n_START_PARAGRAPH_\nEn annen faktor var den alvorlige mangelen p\xc3\xa5 variasjon i den amerikanske \xc3\xb8konomien i 1920-\xc3\xa5rene. Fremgangen hadde v\xc3\xa6rt i overkant avhengig av noen f\xc3\xa5 grunnleggende industrier, s\xc3\xa6rlig bygge- og bilindustriene. Sent p\xc3\xa5 20-tallet begynte disse industriene \xc3\xa5 g\xc3\xa5 nedover. Mellom 1926 og 1929 falt utgiftene p\xc3\xa5 bygging fra $11 milliarder til under $9 milliarder. Bilsalget begynte \xc3\xa5 g\xc3\xa5 nedover noe senere, men i de f\xc3\xb8rste ni m\xc3\xa5nedene av 1929 sank de med en tredjedel. N\xc3\xa5r f\xc3\xb8rst disse to avgj\xc3\xb8rende industrien begynte \xc3\xa5 svekkes, var der ikke nok styrke i andre sektorer av \xc3\xb8konomien til \xc3\xa5 jevne ut. Selv f\xc3\xb8r, mens bilindustrien blomstret p\xc3\xa5 20-tallet var andre industrien, s\xc3\xa6rlig landbruket, jevnt synkende. Mens Ford rapporterte rekordstor totalverdi, sank jordbruksprisene, og prisen p\xc3\xa5 mat falt skremmende br\xc3\xa5tt.\n_START_SECTION_\nKredittsystemet\n_START_PARAGRAPH_\nEn annen faktor var kredittstrukturen i \xc3\xb8konomien. Da jordbruksprisene stupte, var b\xc3\xb8ndene i dyp gjeld, deres land var pantsatt og avlingsprisene for lave til \xc3\xa5 avbetale det de eide. Sm\xc3\xa5 banker, s\xc3\xa6rlig de som var knyttet til landbruks\xc3\xb8konomien, var i konstant krise i 20-\xc3\xa5rene ettersom kundene ikke kunne betale l\xc3\xa5nene. Der var en jevn str\xc3\xb8m av mislykkede sm\xc3\xa5 banker i ti\xc3\xa5ret. Banksystemet i sin helhet var bare l\xc3\xb8st regulert av det f\xc3\xb8derale reservesystemet. Selv om de fleste amerikanerne i denne epoken var sterkt konservative, klarte ikke noen av landets st\xc3\xb8rste banker \xc3\xa5 opprettholde brukbare reserver og investerte uv\xc3\xb8rent i aksjemarkedet eller gjorde lite kloke l\xc3\xa5n. Med andre ord, banksystemet var ikke forberedt p\xc3\xa5 \xc3\xa5 absorbere sjokket av en betydelig nedgangstid.\n_START_SECTION_\nSammenbruddet av internasjonal handel\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikas posisjon i den internasjonale handelen var ogs\xc3\xa5 viktig. Proteksjonistiske impulser f\xc3\xb8rte nasjoner til \xc3\xa5 foredle varer eller h\xc3\xb8ste r\xc3\xa5varer hjemme, selv om denne politikken var noe dyrere enn \xc3\xa5 importere det de trengte. For s\xc3\xa5 \xc3\xa5 beskytte hjemmeproduktene mot konkurranse fra utenlandsk import, ble h\xc3\xb8ye tollmurer som Smoot-Hawley tariffloven innf\xc3\xb8rt. Sistnevnte hevet tollene p\xc3\xa5 import for \xc3\xa5 beskytte lokale produsenter som ble skadet av utenlandsk konkurranse. USA ledet bevegelsen mot h\xc3\xb8yere tollsatser. Andre nasjoner tok raskt etter med diskriminerende toll mot USA og hverandre, noe som f\xc3\xb8rte til en kjedereaksjon, amerikansk utenlandshandel gikk alvorlig nedover og volumet i verdenshandelen \xc3\xb8kte jevnt._NEWLINE_USA var mye mindre avhengig av oversj\xc3\xb8isk handel enn det senere ble, men eksporten dannet en betydelig del av \xc3\xb8konomien p\xc3\xa5 20-tallet._NEWLINE_Sent i ti\xc3\xa5ret begynte europeisk behov for amerikanske varer \xc3\xa5 synke. Det var delvis fordi europeisk industri og landbruk ble mer produktivt, og delvis fordi noen europeiske nasjoner, f\xc3\xb8rst og fremst Tyskland under styret til Weimar-republikken, slet med avlorlige finansielle kriser og ikke kunne ta seg r\xc3\xa5d til \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe varer fra Amerika. Men det var p\xc3\xa5 grunn av europeisk \xc3\xb8konomi ble destabilisert av den internasjonale gjeldsstrukturen som dukket opp i etterspillet etter f\xc3\xb8rste verdenskrig._NEWLINE_Derfor var den internasjonale gjeldsstrukturen en femte medf\xc3\xb8rende faktor til depresjonen. Da krigen sluttet i 1918, hadde alle europeiske nasjoner som var alliert med USA store summer i gjeld til amerikanske banker, summer altfor store til \xc3\xa5 bli tilbakebetalte ut fra deres rystede \xc3\xb8konomier. Det var en grunn for hvorfor de allierte hadde insistert (over Woodrow Wilsons protester) p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kreve betaling fra Tyskland og \xc3\x98sterrike. Denne betalingen, trodde de, ville gi dem en mulighet til \xc3\xa5 betale deres egen gjeld. Men Tyskland og \xc3\x98sterrike var selv i dype \xc3\xb8konomiske problemer etter krigen. De var ikke mer istand til \xc3\xa5 betale reparasjonene enn de allierte var._NEWLINE_Gjeldsnasjonene la sterkt press p\xc3\xa5 USA i 1920-\xc3\xa5rene for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gjelden ettergitt, eller i det minste f\xc3\xa5 dem reduserte. Den amerikanske regjeringen nektet. I stedet begynte amerikanske banker \xc3\xa5 gi store l\xc3\xa5n til nasjonene i Europa. Dermed ble gjeld (og reparasjon) betalt kun ved \xc3\xa5 ta ny og st\xc3\xb8rre gjeld. Sent p\xc3\xa5 20-tallet, og s\xc3\xa6rlig etter at amerikansk \xc3\xb8konomi begynte \xc3\xa5 svekkes etter 1929, fant de europeiske nasjonene det mye vanskeligere \xc3\xa5 l\xc3\xa5ne penger fra USA. Samtidig f\xc3\xb8rte h\xc3\xb8y amerikansk toll til at det var vanskelig for dem \xc3\xa5 selge varene deres p\xc3\xa5 det amerikanske markedet. Uten kilder for utenlandsk handel som de kunne betale gjeld med, begynte de \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i oppl\xc3\xb8sning. Kollapsen av den internasjonale kredittstrukturen var en av grunnene til hvorfor depresjonen spredte seg til Europa (og ble mye verre i Amerika) etter 1931._NEWLINE_I 1931 var verden preget av den verste depresjonen noen gang, og hele strukturen av reparasjoner og krigsgjeld kollapset. I letingen etter likviditet som fulgte etter det store krasjet, str\xc3\xb8mmet midler fra Europa til Amerika og Europas skj\xc3\xb8re \xc3\xb8konomier smuldret opp.\n_START_SECTION_\nDen store depresjonen og valgene i 1932\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb8rskrakket p\xc3\xa5 Wall Street gikk foran i en verdensomspennende finansiell krise. Arbeidsledigheten steg i USA fra 3\xc2\xa0% av arbeidsstyrken i 1929 til 25\xc2\xa0% i 1933, mens produksjonen sank med en tredjedel. P\xc3\xa5 verdensbasis fors\xc3\xb8kte regjeringer i desperasjon \xc3\xa5 redde \xc3\xb8konomien ved \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re restriktiv selvforsyningspolitikk, h\xc3\xb8ye tollsatser, importkvoter og rene byttehandler uten bruk av penger, og ved \xc3\xa5 eksperimentere med nye planer for deres interne \xc3\xb8konomi. Storbritannia innf\xc3\xb8rte langtrekkende tiltak i utviklingen av planlagt nasjonal \xc3\xb8konomi. I Nazi-Tyskland ble \xc3\xb8konomisk forbedring s\xc3\xb8kt gjennom gjenopprustning, verneplikt og offentlige arbeidsprogrammer. I Mussolinis Italia ble den korporate statens \xc3\xb8konomiske kontroll styrket. Observanter i hele verden s\xc3\xa5 i de massive programmene av \xc3\xb8konomisk planlegging og statlig eierskapet til Sovjetunionen det som s\xc3\xa5 ut som et depresjonssikkert \xc3\xb8konomisk system og en l\xc3\xb8sning til krisen i kapitalismen. I USA, etter \xc3\xa5 ha akseptert demokratenes nominasjon for president i 1932, lovte Franklin Delano Roosevelt en "new deal (ny giv) for det amerikanske folket, " en frase som har forblitt en merkelapp p\xc3\xa5 hans administrasjon og dens mange innenrikspolitiske bedrifter._NEWLINE_I motsetning til mange andre verdensledere i 1930-\xc3\xa5rene, overtok Roosevelt embetet uten en enkelt ideologi eller plan for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re noe med depresjonen. Denne \xc2\xabnew deal\xc2\xbb ble ofte motsigende, pragmatisk og eksperimentell. Det som mange regnet som manglende logikk i New Deals ideologi, var n\xc3\xa6rv\xc3\xa6ret av flere konkurrerende, basert p\xc3\xa5 programmer og id\xc3\xa9er uten forgjengere i amerikansk politisk tradisjon._NEWLINE_New Deal, som trakk p\xc3\xa5 erfaringene til dens ledere, reflekterte id\xc3\xa9ene, og var p\xc3\xa5virket av programmet, som Franklin D. Roosevelt og de fleste av hans opprinnelige st\xc3\xb8ttespillere hadde tatt opp i deres politiske ungdom tidlig i den progressive perioden, mens de tjente i Wilson-administrasjonen og mens de hadde andre embeter i 20-\xc3\xa5rene. Fra den progressive perioden l\xc3\xa5nte new dealerne epokens opposisjon til monopolet, bevget seg mot regjeringens regulasjon av \xc3\xb8konomien og var p\xc3\xa5virket av avvisningen av langvarige tanker som at fattigdom var en personlig moralsk mislykkethet mer enn produktet av upersonlig sosiale og \xc3\xb8konomiske krefter. Fra Wilson-administrasjonen ble deres id\xc3\xa9er om styresmaktens mobilisering formet til fors\xc3\xb8k av fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 mobilisere \xc3\xb8konomien for den store krigen. Og fra politikkeksperimentene i 20-\xc3\xa5rene, hentet new dealerne id\xc3\xa9er fra fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 harmonisere \xc3\xb8konomien ved \xc3\xa5 skape kooperative forhold blant dens helhetselementer._NEWLINE_New Deal bestod av mange forskjellige fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 den store depresjonen og reformerte den amerikanske \xc3\xb8konomien. De fleste slo feil, men der var nok suksess til \xc3\xa5 etablere den som den viktigste episoden i det 20. \xc3\xa5rhundre i \xc3\xa5 skape den moderne amerikanske stat.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabBankferien\xc2\xbb og n\xc3\xb8dloven\n_START_PARAGRAPH_\nDen desperate \xc3\xb8konomiske situasjonen, kombinert med de betydelige demokratiske seirene i valget i 1932 gav Roosevelt en uvanlig innflytelse over kongressen i de f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5nedene av hans administrasjon. Han brukte sin tyngde til \xc3\xa5 vinne rask tilgang til en rekke av tiltak for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte det oppvoksende banksystemet, reformere aksjemarkedet, hjelpe arbeidsl\xc3\xb8se og bygge opp industriell og landbruksgjenoppretting. Med bankkrisen og kongressen desperat i et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re nesten hva som helst presidenten forslo, og Roosevelt kunne godt ha tatt modige steg som \xc3\xa5 nasjonalisere banksystemet. I stedet arbeidet han for \xc3\xa5 demme opp de eksisterende finansielle institusjonene og \xc3\xa5 gjenopprette troen p\xc3\xa5 \xc3\xb8konomien._NEWLINE_6. mars, to dager etter at han overtok som president, utstedte han en erkl\xc3\xa6ring som stengte alle amerikanske banker i fire dager til kongressen kunne m\xc3\xb8tes i en spesialsammenkomst. Vanligvis ville et slikt tiltak f\xc3\xb8re til utstrakt panikk. Men tiltaket skapte en generell lettelse. For det f\xc3\xb8rste hadde mange banker allerede stengt f\xc3\xb8r 6. mars. For det andre beskriv Roosevelt dyktig og billedlig som en \xc2\xabbankferie\xc2\xbb. For det tredje demonstrerte tiltaket at den f\xc3\xb8derale styresmakten gikk inn for \xc3\xa5 stoppe det alarmerende m\xc3\xb8nsteret av bankenes nederlag._NEWLINE_Tre dager senere sendte Roosevelt n\xc3\xb8dloven for bankene, en generelt konservativ lov, skrevet stort sett av utkast fra Hoover-administrasjonen, laget f\xc3\xb8rst og fremst for \xc3\xa5 beskytte store banker fra \xc3\xa5 bli dratt ned av mislykkede mindre banker. Loven gav finansdepartementet inspeksjon av alle banker f\xc3\xb8r de fikk \xc3\xa5pne, for f\xc3\xb8deral assistanse til \xc3\xa5 hjelpe store institusjoner og for en kraftig reorganisering av de som hadde st\xc3\xb8rst problemer. En forvirret og redd kongress godkjente loven i l\xc3\xb8pet av fire timer etter at den ble introdusert. Tre fjerdeler av bankene i Federal Reserve System gjen\xc3\xa5pnet innen de tre neste dagene, og $1 milliard lagret valuta og gull str\xc3\xb8mmet tilbake i dem innen en m\xc3\xa5ned. Den umiddelbare bankkrisen var over.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomiloven\n_START_PARAGRAPH_\nMorgenen etter at n\xc3\xb8dloven for bankene ble godkjent, sendte Roosevelt \xc3\xb8konomi-loven til kongressen, som var laget for \xc3\xa5 overbevise offentligheten, f\xc3\xb8rst og fremst forretningsmilj\xc3\xb8et, at den f\xc3\xb8derale styresmakten ikke var i hendene p\xc3\xa5 radikale. Loven foreslo \xc3\xa5 balanse det f\xc3\xb8derale budsjettet ved \xc3\xa5 kutte l\xc3\xb8nningene til statsansatte og redusere pensjonene til veteranene med s\xc3\xa5 mye som 15\xc2\xa0%._NEWLINE_Uten denne, advarte Roosevelt, stod landet ovenfor et underskudd p\xc3\xa5 $1 milliard. Loven avsl\xc3\xb8rte klart hva Roosevelt alltid hadde fastholdt, at han i hjertet var like finansielt konservativ som sin forgjenger. Som bankloven gikk den gjennom kongressen nesten umiddelbart, til tross for opphetede protester av noen av kongressens progressive._NEWLINE_New dealerne anerkjente aldri helt f\xc3\xb8r etter andre verdenskrig verdien av styresmaktens bruk av penger som et virkemiddel for \xc3\xa5 bedre tilstanden, og deres fors\xc3\xb8k langs andre linjer lyktes aldri i \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 depresjonen. De fleste \xc3\xb8konomer i epoken avslo hans id\xc3\xa9er og foretrakk balanserte budsjett. I presidentvalget i 1932 hadde Roosevelt kritisert Herbert Hoover for \xc3\xa5 drive med underskudd, og lovet h\xc3\xb8yt og fullt at han ville balansere budsjettet dersom han ble valgt.\n_START_SECTION_\nLandbrukets tilpasningsadministrasjon\n_START_PARAGRAPH_\nDe lovpriste f\xc3\xb8rste hundre dagene av den nye administrasjonen produserte ogs\xc3\xa5 et f\xc3\xb8deralt program for \xc3\xa5 beskytte amerikanske b\xc3\xb8nder fra usikkerhetene i markedet gjennom subsidier og produksjonskontroll, landbrukets tilpassningsadministrasjon (LTA), som kongressen godkjente i mai 1933. LTA reflekterte \xc3\xb8nskene til lederne i forskjellige landbruksorganisasjoner og Roosevelts landbruksminister Henry A. Wallace._NEWLINE_De relative inntektene til landbruket hadde sunket i ti\xc3\xa5r. LTA inkluderte revideringer av mange program som hadde blit brukt i lange tider for hjelp til landbruket. De viktigste tiltakene til LTA var provisjonen for avlingsredusering, \xc2\xabhjemlig refordeling\xc2\xbb-systemet i tiltaket, som var ment for \xc3\xa5 heve prisene p\xc3\xa5 landbruksvarer. I dette systemet ville produsentene av syv grunnleggende varer (mais, bomull, melkeprodukter, gris, ris, tobakk og hvete) bestemme produksjonsgrenser for deres avlinger. Styresmakten ville s\xc3\xa5, gjennom LTA, fortelle individuelle b\xc3\xb8nder hvor mye de skulle plante og betale dem subsidier for \xc3\xa5 la noe av jorden ligge \xc3\xb8de. En skatt p\xc3\xa5 matforedling ville s\xc3\xb8rge for midler for de nye betalingene. Landbruksprisene skulle subsidieres opp til et likhetspunkt._NEWLINE_Den mest kontroversielle komponenten i den anti-deflasjons refordelingen, var \xc3\xb8deleggelsen i stor skala av eksisterende avlinger og dyr for \xc3\xa5 redusere overskuddet. P\xc3\xa5 en tid hvor mange familier led av feilern\xc3\xa6ring og direkte sult, var det et vanskelig tiltak. Men landbruksinntektene \xc3\xb8kte med 50\xc2\xa0% i de f\xc3\xb8rste tre \xc3\xa5rene av new deal og den relative posisjonen til b\xc3\xb8ndene forbedret seg betydelig for f\xc3\xb8rste gang p\xc3\xa5 20 \xc3\xa5r._NEWLINE_LTA var det f\xc3\xb8rste programmet i slik skala p\xc3\xa5 vegne av den vanskeligstilte landbruks\xc3\xb8konomien, og den etablerte en viktig og langvarig f\xc3\xb8deral rolle i planting av hele landbrukssektoren i \xc3\xb8konomien.\n_START_SECTION_\nAndre initiativ\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste hundre dagene s\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 opprettelsen av et nytt f\xc3\xb8deralt regulativt direktorat for \xc3\xa5 ha overoppsyn med aksjemarkedet, Securities and Exchange Commission (SEC, sikkerhet og b\xc3\xb8rs-kommisjonen), en reform av baksystemet som inkluderte et system av forsikring av innskuddene (Federal Deposit Insurance Corporation). Men det mest suksessrike i \xc3\xa5 lette elendigheten i den store depresjonen var en rekke med st\xc3\xb8ttetiltak for \xc3\xa5 hjelpe de 15 millionene arbeidsledige amerikanerne, blant dem Civilian Conservation Corps (CCC), Civil Works Administration (CWA) og Federal Emergency Relief Administration (FERA). Den tidlige new deal startet ogs\xc3\xa5 Tennessee Valley Authority (TVA), et helt nytt eksperiment i flomkontroll, offentlig makt og regional planlegging._NEWLINE_Roosevelt brukte ogs\xc3\xa5 sine f\xc3\xb8rste dager i embetet p\xc3\xa5 \xc3\xa5 legge til ro de delende kulturelle sakene i 20-\xc3\xa5rene, st\xc3\xb8ttet og signerte s\xc3\xa5 loven for \xc3\xa5 legalisere fremstilling og salg av \xc3\xb8l, et mellomtiltak som avventet avvisningen av forbudet, som et konstitusjonelt tillegg (det 21. tillegget) allerede gjaldt for. Tillegget ble ratifisert senere i 1933._NEWLINE_16. november 1933, da Roosevelt-administrasjonen anerkjente Sovjetunionen, lovet sistnevnte \xc3\xa5 avst\xc3\xa5 fra \xc3\xa5 \xc2\xabblande seg inn p\xc3\xa5 noen m\xc3\xa5te i interne saker i USA.\xc2\xbb Det var mindre enn tre uker etter grunnleggelsen av amerikansk liga mot krig og fascisme, organisasjonen som i 1937 ble den amerikanske liga for fred og demokrati. Senere fulgte den amerikanske ungdomskongressen (1934), ligaen av amerikanske forfattere (1935), den nasjonale negerkongressen (1936), Abraham Lincoln-brigaden med dens tallrike underavdelinger (1937\xe2\x80\x9338) og den amerikanske kongressen for demokrati og intellektuell frihet (1939). Alle var komintern-tilknyttede organisasjoner.\n_START_SECTION_\nDen nasjonale industriens redningslov\n_START_PARAGRAPH_\nRoosevelt inns\xc3\xa5 at disse innledende tiltakene ikke var noe annet enn bremsende tiltak, mer fullstendige regjeringsprogram var n\xc3\xb8dvendige. I de omtrent tre \xc3\xa5rene mellom det store krasjet og Roosevelts f\xc3\xb8rste hundre dagene, hadde industriens \xc3\xb8konomi lidd under en vond sirkel av deflasjon. Siden 1931 hadde handelskammeret , da og n\xc3\xa5 stemmen til nasjonens organiserte forretningsliv, b\xc3\xb8nnfalt Hoover-administrasjonen til \xc3\xa5 innf\xc3\xb8re en anti-deflasjonsplan som kunne tillate handelsorganisasjonene til \xc3\xa5 samarbeide i \xc3\xa5 stabilisere prisene innen deres industrier. Mens eksisterende antitrust-lover klart forb\xc3\xb8d slik praksis, fant organisasjonen \xc3\xb8re i Roosevelt-administrasjonen._NEWLINE_Administrasjonen var full av reformatorer som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 smi alle elementer i samfunnet til en samarbeidende enhet (en reaksjon til den verdensomspennende \xc2\xabklassekampen\xc2\xbb) og var ganske tilb\xc3\xb8rlig til id\xc3\xa9en om samarbeid blant produsenter. Mange forretningsfolk, desperate etter redning, krevde til og med at regjeringen skulle p\xc3\xa5tvinge slikt handelssamarbeidsavtaler i prising og produksjon. Mange husket tross alt, at l\xc3\xb8nnene steg i en grad i 20-\xc3\xa5rene som var en fraksjon av produksjonens vekst, og husket at produksjonskostnaden falt mens l\xc3\xb8nnen vokste sent og prisene forble konstante._NEWLINE_Roosevelt-administrasjonen var under \xc3\xb8kende press for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re mer for \xc3\xa5 lette arbeidsl\xc3\xb8sheten og var alarmert av den \xc3\xb8kende militante holdningen til handelsunionsbevegelsen og det politiske presset av radikale, avvikende utfordringer som Huey Long, Charles E. Coughlin og til og med kommunistpartiet. Administrasjonen insisterte derfor p\xc3\xa5 at forretningslivet m\xc3\xa5tte passe p\xc3\xa5 at inntektene til arbeiderne ville stige sammen med prisene deres. Mot denne bakgrunnen, produktet av alle disse impulsene og presset, godkjente kongressen den nasjonale industrielle gjenoppretnings-loven (NIRA), det viktigste tiltaket som ble gjort i de f\xc3\xb8rste hundre dagene, i juni 1933._NEWLINE_Den garanterte retten til kollektive forhandlinger til arbeidere og hjalp \xc3\xa5 presse frem betydelig arbeidsorganisasjoner i betydelige industrier. NIRA etablerte det viktigste, men til slutt minst vellykkede tiltaket i respons til forretningskrav for handelssamarbeisavtaler mot deflasjon: et nytt f\xc3\xb8deralt direktorat kjent som den nasjonale gjenoppretningsadministrasjonen (NRA), som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 stabilisere prisene og l\xc3\xb8nningene gjennom samarbeidene \xc2\xabautoritets-regler\xc2\xbb som involvere styresmakt, forretning og arbeid._NEWLINE_I tilfellet konsumentenes kj\xc3\xb8pekraft ble hengende etter, og dermed beseiret administrasjonens initiativer, skapte NIRA det offentlige arbeidsadministasjonen (PWA), et betydelig program av offentlige arbeid laget for \xc3\xa5 lette arbeidsl\xc3\xb8sheten, og videre pumpe midler inn i \xc3\xb8konomien._NEWLINE_Det nye programmet ble hyllet ved dets unnfangelse som et mirakel. Det hadde virkelig noe for alle. Akkurat som forretningsledere hyllet det som begynnelsen p\xc3\xa5 en ny epoke av samarbeid mellom styresmakten og industri, hyllet arbeidsledere det som et \xc2\xabMagna Carta\xc2\xbb for handelsunionene._NEWLINE_I sentrum av NIRA var NRA, ledet av den tidligere generalen og forretningsmannen Hugh S. Johnson, som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 skape offentlig entusiasme for NRA. Han oppfordret alle forretningsmenn i landet til \xc3\xa5 akseptere en minimumsl\xc3\xb8nn p\xc3\xa5 mellom 20 og 40 cent i timen, en maksimal arbeidsuke p\xc3\xa5 35 til 40 timer og avskaffelse av barnearbeid. Johnson og Roosevelt fastholdt at reglene ville heve konsumentenes kj\xc3\xb8pekraft og \xc3\xb8ke arbeidsstyrken. Sosiale reformatorer ble overbevist av elimineringen av beryktede, utnyttende arbeidsforhold og avskaffelsen av barnearbeidet. For \xc3\xa5 skape entusiasme for reglene innf\xc3\xb8rte Johnson et symbol, NRAs bl\xc3\xa5 \xc3\xb8rn, som skulle stolt vises frem i kommersielle foretak av arbeidsgivere som aksepterte provisjonene av reglene. Flagg, postere og klistermerker med slagordet \xc2\xabVi gj\xc3\xb8r v\xc3\xa5r del\xc2\xbb, ble raskt synlig i hele landet._NEWLINE_Den massive mobiliseringen bak NRA hadde praktiske motivasjoner: Johnson trengte ekstraordin\xc3\xa6r offentlig og korporat st\xc3\xb8tte for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 nok fornhandligsstyrke til \xc3\xa5 fremforhandle reglene med forretningsledere og arbeidere. Etter som kampanjen p\xc3\xa5gikk m\xc3\xa5tte Johnson forhandle spesifikke sett med regler med ladere av nasjonens betydelige industrier. De mest betydelige var anti-deflasjonsgrenser som ingen selskap kunne senke prisene under eller l\xc3\xb8nninger og avtaler p\xc3\xa5 \xc3\xa5 opprettholde ansettelser og produksjon. Men samarbeidet var en stor byrde. Et firma kunne tross alt bryte slike regler i leting etter en konkurrerende fordel. I det korte l\xc3\xb8pet ble nok st\xc3\xb8tte blant n\xc3\xb8kkelsektorer i samfunnet skapt. Dermed vant Johnson enighet fra nesten alle betydelige industrier i landet p\xc3\xa5 forbausende kort tid._NEWLINE_Disse og andre tidlige initiativ skapte bred folkelig st\xc3\xb8tte for Roosevelt-administrasjonen og bremset den raske nedbrytingen av det finansielle systemet. De klarte derimot ikke \xc3\xa5 f\xc3\xa5 slutt p\xc3\xa5 eller gj\xc3\xb8re depresjonen mindre alvorlig.\n_START_SECTION_\nTilbakeslag i Roosevelts andre periode\n_START_PARAGRAPH_\nHistorikere til h\xc3\xb8yre og venstre har vanligvis v\xc3\xa6rt skuffet over Roosevelts andre periode. P\xc3\xa5 h\xc3\xb8yresdien har der v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5stander om ut\xc3\xb8vende diktatur siden 1930-\xc3\xa5rene. Siden 60-\xc3\xa5rene har historikere p\xc3\xa5 den nye venstresiden fremstilt en rekke med mistede muligheter, manglende respons til problemene i new deal som de argumenterer kan ha reddet kapitalismen fra seg selv, men ikke klart \xc3\xa5 hjelpe, og i mange tilfeller faktisk skadet av \xc3\xa5 miste en historisk mulighet, de gruppene som trenget hjelp mest. Men de liberale bedriftene p\xc3\xa5 30-tallet kan forst\xc3\xa5s bare i konteksten av de ofte \xc3\xb8deleggende og rigide begrensningene i tiden som new deal opererte i. Og new deal var ikke et produkt av dets liberale st\xc3\xb8ttespillere men ogs\xc3\xa5 et produkt av presset fra dets konservative motstandere._NEWLINE_Roosevelts overveldende valgseier i 1936 produserte store demokratiske flertall i b\xc3\xa5de Representantenes hus og Senatet. Dette f\xc3\xb8rte til forventninger om store nye bedrifter fra presidentens tilhengere, men administrasjonen m\xc3\xb8tte en lang rekke frustrasjoner. Ambisi\xc3\xb8se reformid\xc3\xa9er slo ofte feil p\xc3\xa5 grunn av byr\xc3\xa5kratiske begrensninger som frav\xc3\xa6ret av et regjeringsbyr\xc3\xa5krati med nok styrke og ekspertise til \xc3\xa5 administrere dem._NEWLINE_Politiske begrensninger var \xc3\xb8deleggende b\xc3\xa5de i kongressen og blant offentligheten generelt, hvor konservative motforestillinger forble sterke. Men h\xc3\xb8yesterett ble kanskje den st\xc3\xb8rste motstanderen. Flere viktige new deal-programmer krenket konservative konstitusjonelle teorier, NRA, AAA og andre ble invalidisert av h\xc3\xb8yesterett som var dominert av konservative med et smalt syn p\xc3\xa5 interstatlige kommersielle klausuler i konstitusjonen, grunnlaget for mye new deal-lovgivning._NEWLINE_Modig etter triumfene i sin f\xc3\xb8rste periode, fors\xc3\xb8kte Roosevelt \xc3\xa5 konsolidere autoritet i 1937 innen styresmakten p\xc3\xa5 m\xc3\xa5ter som provoserte mektige motstandere. Tidlig p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret ba han kongressen utvide antallet h\xc3\xb8yesterettsdommere slik at han kunne utnevne medlemmer som var sympatisk overfor hans id\xc3\xa9er og dermes tippe den ideologiske balansen i retten. P\xc3\xa5 en m\xc3\xa5te lyktes forslaget, to av de eksisterende dommerne, skiftet side antagelig p\xc3\xa5 grunn av denne trusselen og begynte \xc3\xa5 stemme for \xc3\xa5 opprettholde tiltakene i new deal og skapte effektivt et liberalt flertall. Men \xc2\xabplanen for pakking av retten\xc2\xbb som den ble kjent gjorde varig politisk skade mot Roosevelt og ble til slutt nedstemt av kongressen. Rundt samme tid foreslo administrasjonen en plan for \xc3\xa5 reorganisere den ut\xc3\xb8vende grenen p\xc3\xa5 m\xc3\xa5ter som betydelig \xc3\xb8kte presidentens kontroll over byr\xc3\xa5kratiet. Som h\xc3\xb8yesteretts-planen f\xc3\xb8rte ut\xc3\xb8vende reorganisering fra de som fryktet et \xc2\xabRoosevelt-diktatur\xc2\xbb til at kongressen kun godkjente en utvannet versjon til slutt i 1939._NEWLINE_I respons til tilbakslagene i retten v\xc3\xa5ren 1935 f\xc3\xb8rte en ny skepsis i kongressen og det \xc3\xb8kende folkelige kravet for flere dramatiske tiltak til at administrasjonen foreslo eller gjennomf\xc3\xb8rte flere viktige nye initiativ. Nasjonal arbeidsrelasjonslov, ogs\xc3\xa5 kjent som Wagner-loven, gjenopprettet og styrket beskyttelsen av kollektive forhandlinger som i den originale (men n\xc3\xa5 ulovlige) NIRA. Nye hjelpeprogrammer, der den viktigste var arbeidsfremgangsadministrasjonen (WPA), skapte hundretusenvis av jobber for arbeidsledige. Men den viktigste bedriften i 1935, og kanskje New Deal som helhet, var sosial sikkerhetsloven, som etablerte et system av gammeldagse pensjoner, arbeidsledighetsforsikringer og velferdsfordeler for slike beskyttede grupper som avhengige barn og handikappede. Den etablerte et rammeverk som formet amerikansk velferdssystem i hele landet.\n_START_SECTION_\nStyresmakt, arbeid og forretningsl\xc3\xb8sningen\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for d\xc3\xa5rlig erfaring i \xc3\xa5 hjelpe marginale b\xc3\xb8nder og afroamerikaner, blant andre, i motsetning til dens ofte gener\xc3\xb8sitet mot visse forretningsinteresser, var effekten av New Deal \xc3\xa5 heve og styrke nye interessegrupper slik at det tillot dem \xc3\xa5 konkurrere mer effektivt for interessene ved \xc3\xa5 la den f\xc3\xb8derale styresmakten utvikler seg til en mekler i konkurranse mellom alle elementer og sosiale klasse og fungere som en makt som kunne g\xc3\xa5 i mellom n\xc3\xa5r det var n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 hjelpe noen grupper og begrense makten til andre. Mot slutten av 30-\xc3\xa5rene konkurrerte amerikansk forretning om innflytelse med en stadig sterkere arbeiderbevegelse som var brukte masseorganisering og noen ganger militante aksjoner, en organisert landbruks\xc3\xb8konomi, p\xc3\xa5 grunn av ti\xc3\xa5r med landbruksorganisering som gikk tilbake til b\xc3\xb8ndenes organisasjoner og populistiske oppr\xc3\xb8r sent i det 19. \xc3\xa5rhundre og med oppr\xc3\xb8rte konsumenter. New Deal utf\xc3\xb8rte dette ved \xc3\xa5 skape en rekke statlige institusjoner som i stor og permanent grad ekspanderte rollen til f\xc3\xb8derale styresmakter i amerikansk liv. Styresmakten var n\xc3\xa5 pliktet til \xc3\xa5 gi i det minste minimal assistanse til fattige og arbeidsledige, beskytte retten til arbeiderorganisasjoner, stabilisere banksystemet, bygge hus for de med lav inntekt, regulere finansmarkedene og gj\xc3\xb8re mange andre ting som tidligere ikke hadde v\xc3\xa6rt f\xc3\xb8deralt ansvar._NEWLINE_Dermed var kanskje den sterkeste ettervirkningen av New Deal, med andre ord, \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re den f\xc3\xb8derale styresmakten en beskytter av interessegrupper og \xc3\xa5 ha overoppsyn med konkurranse dem i mellom. Som resultat av New Deal ble amerikansk politisk og \xc3\xb8konomisk liv mye mer konkurranseaktig enn f\xc3\xb8r, der arbeidere, b\xc3\xb8nder, konsumenter og andre n\xc3\xa5 kunne presse gjennom deres krav p\xc3\xa5 styresmakten p\xc3\xa5 m\xc3\xa5ter som f\xc3\xb8r kun hadde v\xc3\xa6rt mulig for korporasjonsverdenen. Dermed den vanlige beskrivelsen av styresmaktens New Deal skapt som en \xc2\xabmekler-stat\xc2\xbb, en stat som meklet de konkurrerende kravene til utallige grupper._NEWLINE_De liberale antagelsene om at New Deal fungerte som fienden av private forretningsinteresser har blitt utfordret. Tross alt var New Deals fors\xc3\xb8k mange ganger ment \xc3\xa5 forsterke posisjonen til private entrepren\xc3\xb8rer, s\xc3\xa6rlig deres bekymring over inflasjon, selv om det til tider kostet noen av de liberale reformm\xc3\xa5lene som noen administrasjonsembetsmenn uttrykte._NEWLINE_New Deal forandret ikke amerikansk kapitalisme p\xc3\xa5 noen spesielt radikal m\xc3\xa5te. Unntatt feltet av arbeiderrelasjoner, forble korporat makt like fri fra styresmaktenes regulering eller kontroll i 1945 som den hadde v\xc3\xa6rt i 1933. Men New Deal skapte grunnlaget for det amerikanske velferdsstaten, selv om dens mange hjelpeprogrammer og fremfor alt gjennom det sosiale sikkerhetssystemet. De konservative motforestillingene New Dealerne brakte til denne oppgaven sikret at velferdssystemet var begrenset. Selv de mest progressive New Dealerne var sv\xc3\xa6rt mistenksomme ovenfor f\xc3\xb8deral makt, ekspanderende velferdsfordeler og statsutgifter i stor skala.\n_START_SECTION_\n\xc2\xabMeglerstaten\xc2\xbb og marginaliserte interesser\n_START_PARAGRAPH_\nMen denne s\xc3\xa5kalte \xc2\xabmegler-staten\xc2\xbb ville tilby mye mindre innflytelse til de gruppene som enten var for svake til \xc3\xa5 kreve assistanse eller ikke synlige nok til \xc3\xa5 skape utstrakt offentlig st\xc3\xb8tte. Men den la grunnlaget for at \xc2\xabmeglerstaten\xc2\xbb kunne ekspanderes i fremtiden, for det meste gjennom arbeidet til den neste b\xc3\xb8lgen av liberale reformer, borgerrettsbevegelsen og det store samfunnet, som omfavnet marginaliserte grupper i New Deal-koalisjonen, s\xc3\xa6rlig radikale og etniske minoriteter._NEWLINE_En gruppe som fikk mye mindre innflytelse enn andre i meglerstaten var afroamerikanere fordi Roosevelt-administrasjonen ikke s\xc3\xa5 amerikanske svarte som en potensiell interessegruppe som var i stand til \xc3\xa5 utfordre de diskriminerende kreftene mot dem. Mens Roosevelt-administrasjonen, i motsetning til den forrige demokratiske presidenten, Woodrow Wilson, ikke gjorde noe for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke styresmaktenes diskriminering mot afroamerikanerne, gjorde den relativt lite for \xc3\xa5 hjelpe den sosiale statusen til dem._NEWLINE_Til administrasjonens forsvar, utnevnte Roosevelt et antall ikke tidligere sett av afroamerikanere til annengrads posisjoner i hans administrasjon, kanskje p\xc3\xa5 grunn av innflytelsen til hans kone, Eleanor Roosevelt, en h\xc3\xb8ylytt forkjemper for \xc3\xa5 bedre diskrimineringen. Og afroamerikanerne trakk betydelige men begrensede fordeler fra New Deals hjelpeprogrammer, hovedsakelig p\xc3\xa5 grunn av bestrebelsene til Harold L. Ickes som fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 sikre at slike programmer ikke ekskluderte svarte. Resultatet var at innen 1936 stemte det store flertallet demokratisk, dette var i sterk kontrast til 1932, bare fire \xc3\xa5r tidligere, da flertallet av afroamerikanere stemte republikansk. New Deal etablerte dermed en politisk allianse mellom afroamerikanere og Det demokratiske partiet som har overlevd til i dag._NEWLINE_Roosevelt s\xc3\xa5 ikke p\xc3\xa5 afroamerikanerne som en kritisk interessegruppe og trodde at andre saker var langt viktigere enn rasediskriminering. Han var aldri villig til \xc3\xa5 miste st\xc3\xb8tten til de s\xc3\xb8rlige demokratene og nektet \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte lover som f\xc3\xb8deralt forb\xc3\xb8d lynsjing. Han nektet \xc3\xa5 bruke hjelpedirektorater til \xc3\xa5 utfordre lokale m\xc3\xb8nstre av diskriminering, NRA tolererte utstrakt praksis av \xc3\xa5 betale svarte mindre enn hvite. Svarte ble stort sett ekskludert fra ansettelse ved TVA, FHA nektet \xc3\xa5 gi pantel\xc3\xa5n til svarte som flyttet inn i hvite nabolag og AAA var ineffektive i \xc3\xa5 beskytte interessene til svarte avlingsdelere og mindre b\xc3\xb8nder.\n_START_SECTION_\nDepresjonen blir dypere\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Maynard Keynes innf\xc3\xb8rte begrepet \xc2\xabparadokset i \xc3\xb8konomisk styring\xc2\xbb for \xc3\xa5 beskrive at den store depresjonen ble dypere etter 1929. Paradokset i \xc3\xb8konomisk styring indikerer at da folk bestemte seg for \xc3\xa5 spare mer, kan dette ha f\xc3\xb8rt til at folk sparte mindre. De \xc3\xb8kede sparte midlene (redusert bruk) p\xc3\xa5 grunn av panikken som fulgte b\xc3\xb8rskrakket i 1929 etterlot markedene utt\xc3\xb8mte, som f\xc3\xb8rte til deflasjon og \xc3\xb8ket den store depresjonen. Da folk bestemte seg for \xc3\xa5 spare mer (bruke mindre) svarte forretningene med \xc3\xa5 kutte produksjon og sa opp arbeidere. Forretninger kuttet sine investeringer p\xc3\xa5 grunn av de ogs\xc3\xa5 var pessimistiske for fremtiden, gjorde ogs\xc3\xa5 sin del i \xc3\xa5 f\xc3\xb8re til en reduksjon i samlet pengebruk, reduserte deres investeringer og satte i gang en farlig syklus: mindre investeringer, f\xc3\xa6rre jobber, lavere konsum og enda mindre grunn for forretningene til \xc3\xa5 investere. Den mindre totale pengebruken i \xc3\xb8konomien f\xc3\xb8rte til en st\xc3\xb8rre nedgang i inntekt langt under full arbeidsstyrke. \xc3\x98konomien klarte kanskje \xc3\xa5 n\xc3\xa5 perfekt balanse, men ved kostnaden av h\xc3\xb8y arbeidsledighet og sosial elendighet. P\xc3\xa5 det lavere inntektsniv\xc3\xa5et under den store depresjonen var sparingen mye mindre, dermed oppstod paradokset i \xc3\xb8konomisk styring. Resultatet var at \xc3\xb8konomer i \xc3\xb8kende grad oppfordret styresmakten til \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 smerten i f\xc3\xb8rste omgang ved \xc3\xa5 ta opp forskjellen.\n_START_SECTION_\nNew Deal og keynesiansk \xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nTidlig i 30-\xc3\xa5rene, f\xc3\xb8r John Maynard Keynes skrev The General Theory, talte han for offentlige arbeidsprogram og underskudd som en m\xc3\xa5te \xc3\xa5 f\xc3\xa5 britisk \xc3\xb8konomi ut av depresjonen p\xc3\xa5. Selv om Keynes aldri nevnte underskuddspolitikk i den generelle teorien og i stedet talte for behovet for \xc3\xa5 sosialisere investeringer, var Keynes\' tanker mer en teoretisk revolusjon enn en politisk. Keynes grunnleggende id\xc3\xa9 var enkel. For \xc3\xa5 holde folk i arbeid, m\xc3\xa5 regjeringer g\xc3\xa5 i underskudd n\xc3\xa5r \xc3\xb8konomien er treg, fordi den private sektoren ikke ville investere nok. Mange politikere forstod ikke hans id\xc3\xa9er._NEWLINE_Ettersom depresjonen fortsatte, fors\xc3\xb8kte Roosevelt offentlige arbeid, landbrukssubsidier og andre tiltak for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8konomien i gang igjen, men han gav aldri helt opp \xc3\xa5 balansere budsjettet. Resultatet var at arbeidsledigheten forble h\xc3\xb8y gjennom New Deal-\xc3\xa5rene, og konsum, investering og nettoeksport, grunnpillarene i \xc3\xb8konomisk vekst, forble lave. Med investeringspolitikk kunne regjeringen s\xc3\xb8rge for de trengte investeringene ved \xc3\xa5 senke skattene, \xc3\xb8ke styresmaktenes pengebruk og \xc3\xb8ke hvert enkelt individs inntekt. Ettersom den enkeltes inntekt \xc3\xb8kte, ville de bruke mer. Ettersom de brukte mer, ville en komme inn i en sirkel som ekspanderte effekten av den innledende bruken. Ekspansiell investeringspolitikk involverte derfor senkning av skatter eller \xc3\xb8kning av regjeringens bruk av penger for \xc3\xa5 motvirke syklisk arbeidsledighet og sen vekst i en nedgangstid._NEWLINE_Det var andre verdenskrig, ikke New Deal, som til slutt endte krisen. New Deal forandret heller ikke betydelig distribusjonen av makt innen amerikansk kapitalisme og den hadde bare mindre innvirkning p\xc3\xa5 distribusjonen av rikdom blant det amerikanske folket._NEWLINE_Keynes sitt bes\xc3\xb8k til Det hvite hus i 1934 for \xc3\xa5 oppfordre president Roosevelt om \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re flere underskuddsinvesteringer var totalt mislykket. En trett, overvelmet Roosevelt klaget til arbeidsminister Frances Perkins, \xc2\xabhan etterlot en lang og komplisert prosedyre av tall, han m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re mer matematiker enn en politisk \xc3\xb8konom.\xc2\xbb Keynes, like frustret med sammenst\xc3\xb8tet, fortalte senere Perkins at han hadde \xc2\xabregnet med at presidenten var mer belest, \xc3\xb8konomisk sett.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nNedgangstiden i 1937 og gjenopprettelse\n_START_PARAGRAPH_\nMen Keynes kom kanskje til slutt til sin rett. Roosevelt-administrasjonen var under angrep i Roosevelts andre periode som var preget av en ny nedgang i den store depresjonen h\xc3\xb8sten 1937 og fortsatte gjennom det meste av 1938. Det var et resultat av for tidlige fors\xc3\xb8k av administrasjonen p\xc3\xa5 \xc3\xa5 balansere budsjettet ved \xc3\xa5 redusere f\xc3\xb8deralt forbruk. Administrasjonen reagerte med \xc3\xa5 sette i gang en retorisk kampanje mot monopolenes makt som ble beskyldt for den nye nedgangen. Presidenten pekte ut en ny aggressiv retning til antitrust-divisjonen i justisdepartementet, men dette fors\xc3\xb8ket mistet sin effektivitet da andre verdenskrig begynte._NEWLINE_Men administrasjonens andre respons til nedgangen i 1937 hadde mer synlige resultater. Roosevelt ignorerte fiendtlige b\xc3\xb8nnfalinger fra finansdepartementet og svarte p\xc3\xa5 oppfordringene fra de som hadde g\xc3\xa5tt over til \xc3\xa5 bli tilhengere av Keynes \xc3\xb8konomiske tanker og andre i sin administrasjon ved \xc3\xa5 sette i gang en kur mot depresjonen og forlot n\xc3\xb8lende sine fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 valansere budsjettet. Han satte i gang forbruksprogrammer p\xc3\xa5 $5 milliarder v\xc3\xa5ren 1938, et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 \xc3\xb8ke kj\xc3\xb8pekraften. I 1938 omfavnet Roosevelt dermed den eneste nye id\xc3\xa9en han ikke hadde pr\xc3\xb8vd enn\xc3\xa5, et program som ble lagt fram for ham av den forvirrende britiske \xc2\xabmatematikeren\xc2\xbb. Selv om f\xc3\xa5 amerikanere var s\xc3\xa6rlig klar over Keynes sine id\xc3\xa9er enn\xc3\xa5, teorier som snart ville forandre \xc3\xb8konomisk tanke gjennom mye av verden, s\xc3\xa5 de gradvis at forbruksprogrammene i 1938 gav resultater. Roosevelt forklarte sitt program i en prat ved peisen hvor han til slutt anerkjente at det derfor var opp til regjeringen \xc3\xa5 \xc2\xabskape en \xc3\xb8konomisk oppgang\xc2\xbb ved \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re \xc2\xabtillegg til kj\xc3\xb8pekraften i landet\xc2\xbb. Denne endringen i administrasjonens politikk var en stor milep\xc3\xa6l som hjalp \xc3\xa5 legitimisere Keynes \xc3\xb8konomi. Selv om New Dealerne p\xc3\xa5 den tiden ikke inns\xc3\xa5 det selv, hjalp administrasjon \xc3\xa5 etablere grunnlaget for nye former for f\xc3\xb8deral forbrukspolitikk, som ville i etterkrigstidens \xc3\xa5r gi regjeringen en rekke viktige verkt\xc3\xb8yer for \xc3\xa5 oppmuntre og regulere \xc3\xb8konomisk vekst.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig og slutten p\xc3\xa5 den store depresjonen\n_START_PARAGRAPH_\nMen det var ikke f\xc3\xb8r USA gikk inn i andre verdenskrig at Roosevelt fors\xc3\xb8kte Keynes sin id\xc3\xa9 i en skala som var n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 dra landet ut av den store depresjonen. Roosevelt hadde selvsagt ikke mye valg da. Id\xc3\xa9ene s\xc3\xa5 ut til \xc3\xa5 virke akkurat som Keynes foruts\xc3\xa5, selv med tanke p\xc3\xa5 den spesielle omstendigheten i krigsmobilisering, og vant over selv mange republikanere. Da den store depresjonen ble brakt til endes av den andre verdenskrig, hadde forretningene blitt styrket av styresmaktens forbruk._NEWLINE_New Deal-programmer fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 stimulere ettersp\xc3\xb8rsel og gi arbeid og hjelp til de fattige gjennom \xc3\xb8kt forbruk, st\xc3\xb8ttet senere av John Maynard Keynes. I 1929 var det f\xc3\xb8derale forbruket bare 3\xc2\xa0% av BNP. Mellom 1933 og 1939 ble de f\xc3\xb8derale utgiftene tredoblet, og Roosevelts kritikere anklaget ham for \xc3\xa5 forandre Amerika til en sosialistisk stat. Men forbruket p\xc3\xa5 New Deal var langt mindre enn krigsbestrebeldene. I det f\xc3\xb8rste freds\xc3\xa5ret 1946, var det f\xc3\xb8derale forbruket fremdeles $62 milliarder, eller 30\xc2\xa0% av BNP. Kort fortalt gikk de f\xc3\xb8derale utgiftene fra 3\xc2\xa0% av BNP i 1929 til rundt en tredjedel i 1945._NEWLINE_Den store overraskelsen var hvor produktiv Amerika ble, finansielt forbruk helbredet \xc3\xb8konomien. Mellom 1939 og 1944 (toppen av krigsproduksjonen) var landets produksjon nesten doblet. Videre stupte arbeidsledigheten fra 14\xc2\xa0% i 1940 til 2\xc2\xa0% i 1943 ettersom arbeidsstyrken vokste med ti millioner. Krigs\xc3\xb8konomien var ikke s\xc3\xa5 mye en triumf av frie foretak som resultatet av styresmaktens og forretningenes seksjonalisme.\n_START_SECTION_\nArven til New Deal\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om New Deal ikke endte depresjonen, tror mange at den hjalp til med \xc3\xa5 hindre \xc3\xb8konomien fra \xc3\xa5 forvitre enda mer ved \xc3\xa5 \xc3\xb8ke de regulerende funksjonene til den f\xc3\xb8derale regjeringen p\xc3\xa5 stabiliserende tidligere problemomr\xc3\xa5der i \xc3\xb8konomien: aksjemarkedet, banksystemet og andre. Den produserte en ny politisk koalisjon som st\xc3\xb8ttet Det demokratiske partiet som det st\xc3\xb8rste partiet i nasjonal politikk i mer enn en generasjon etter den sluttet._NEWLINE_Roosevelt og New Deal la fundamentet for etterkrigstiden da de hjalp til med \xc3\xa5 \xc3\xb8ke makten til den f\xc3\xb8derale styresmakten som helhet. Ved \xc3\xa5 skape en lang rekke med beskyttelse for forskjellige grupper av borgere, arbeidere, b\xc3\xb8nder og andre, som led av krisen, og gav dem muligheten til \xc3\xa5 utfordre kreftene til korporasjonene. Roosevelt-administrasjonen produserte et sett med politiske id\xc3\xa9er, kjent for senere generasjoner som New Deal-liberalisme, som forble en kilde for inspirasjon og kontrovers i ti\xc3\xa5r og som hjalp til med \xc3\xa5 forme det neste store eksperimentet i liberale reformer, Great Society i 1960-\xc3\xa5rene.'