b'\n_START_ARTICLE_\nPhoenix (romsonde)\n_START_PARAGRAPH_\nPhoenix er en ubemannet romferd og en del av Mars Scout-programmet i regi av NASA med den hensikt \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re vitenskapelige studier av planeten Mars.\n_START_SECTION_\nMarsferden\n_START_PARAGRAPH_\nPhoenix ble skutt opp 4. august 2007, og landet p\xc3\xa5 Mars like etter midnatt den 26. mai 2008 norsk tid. Radiosignaler mottatt klokken 4:53:44 p.m. Pacific Daylight Time (PDT) den 25. mai bekreftet at Phoenix hadde lykkes i nedstigningen og landet 15 minutter tidligere. Sonden hadde dermed gjennomf\xc3\xb8rt den 680 millioner kilometer lange ferden fra Jorden.\n_START_SECTION_\nRomforskningsprogrammet\n_START_PARAGRAPH_\nProgrammet bak romsonden er ledet av \xc2\xabthe Lunar and Planetary Laboratory\xc2\xbb ved Universitetet i Arizona, sammen med NASA. Programmet er et samarbeide mellom flere universiteter fra USA, Canada, Sveits og Tyskland, samt NASA, Canadian Space Agency, og industrielle selskaper. Phoenix landet p\xc3\xa5 planetens vannrike nordre polare omr\xc3\xa5de, og brukte en robot-arm til \xc3\xa5 grave i det arktiske terrenget.\n_START_SECTION_\nVitenskapelige m\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nFerden har to hovedm\xc3\xa5l. Det ene er \xc3\xa5 studere den geologiske historien til vannet p\xc3\xa5 den r\xc3\xb8de planeten, n\xc3\xb8kkelen for \xc3\xa5 avsl\xc3\xb8re tidligere klimaendringer der. Det andre m\xc3\xa5let er \xc3\xa5 lete etter bevis for en beboelig sone som kan eksistere i grensen mellom jord og is. _NEWLINE_Phoenix sine instrumenter er passende for \xc3\xa5 avdekke informasjon om den geologiske og kanskje ogs\xc3\xa5 biologiske historien til de polare omr\xc3\xa5dene p\xc3\xa5 Mars. Fordi Phoenix blir den f\xc3\xb8rste ferden til \xc3\xa5 returnere data fra noen av polomr\xc3\xa5dene p\xc3\xa5 planeten, forventes det at den vil bidra til NASA sin hovedstrategi for utforskingen av Mars: \xc2\xabF\xc3\xb8lg vannet\xc2\xbb._NEWLINE_Ferden er i utgangspunktet tenkt \xc3\xa5 vare 90 sol (Mars-d\xc3\xb8gn).\n_START_SECTION_\nPhoenix DVD\n_START_PARAGRAPH_\nFestet til romsonden er \xc2\xabThe Phoenix DVD\xc2\xbb laget av \xc2\xabthe Planetary Society\xc2\xbb. DVD-en inneholder \xc2\xabVisions from Mars\xc2\xbb, en multimedia-samling av litteratur og kunst om den r\xc3\xb8de planeten. Dette inkluderer teksten til H.G. Wells \xc2\xabWar of the Worlds\xc2\xbb (inklusive den ber\xc3\xb8mte radio-sendingen av Orson Welles), Percival Lowells bok, Ray Bradbury med \xc2\xabThe Martian Chronicles\xc2\xbb, og Kim Stanley Robinsons bok \xc2\xabGreen Mars\xc2\xbb. Der er ogs\xc3\xa5 meldinger rettet til fremtidige bes\xc3\xb8kende til eller innbyggere p\xc3\xa5 Mars. Disse meldingene kommer fra bl.a Carl Sagan og Arthur C. Clarke. H\xc3\xb8sten 2006 samlet \xc2\xabThe Planetary Society\xc2\xbb inn nesten 250.000 navn gjennom en internett-kampanje og plasserte de p\xc3\xa5 DVD-en. DVD-en hevder \xc3\xa5 v\xc3\xa6re \xc2\xabdet f\xc3\xb8rste biblioteket p\xc3\xa5 Mars\xc2\xbb. _NEWLINE_Phoenix DVD-en er laget av et spesielt silika-glass som skal motst\xc3\xa5 milj\xc3\xb8et p\xc3\xa5 Mars, og skal vare for hundrevis av \xc3\xa5r p\xc3\xa5 overflaten, mens det venter p\xc3\xa5 oppdagere.\n_START_SECTION_\nAvslutning av prosjektet\n_START_PARAGRAPH_\nEn gang i l\xc3\xb8pet av 2. november 2008 ble Phoenix offisielt erkl\xc3\xa6rt d\xc3\xb8d av prosjektledelsen etter at en mistet kontakt med romfart\xc3\xb8yet. N\xc3\xa5 regner en heller ikke med \xc3\xa5 kunne f\xc3\xa5 ny kontakt. Fart\xc3\xb8yets d\xc3\xb8d kommer som en f\xc3\xb8lge av mindre sollys og lavere temperaturer, noe som f\xc3\xb8rte til at batteriene om bord sakte men sikkert ble tappet for str\xc3\xb8m. Romfart\xc3\xb8yet begynte \xc3\xa5 f\xc3\xa5 problemer med mindre sollys allerede i oktober._NEWLINE_I oktober 2009 kommer sola igjen til \xc3\xa5 st\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt nok til at Phoenix sine solcellepaneler kan f\xc3\xa5 produsert nok energi til at systemene om bord kan fungere, men prosjektledelsen mener det er usannsynlig at systemene vil fungere igjen._NEWLINE_Phoenix har imidlertid n\xc3\xa5dd de vitenskapelige m\xc3\xa5lene som var satt, med en levetid p\xc3\xa5 nesten det dobbelte av hva planen var, 150 sold\xc3\xb8gn, mot planlagt 90. Phoenix sendte vel 25 000 bilder og andre data tilbake til NASA.'