b'\n_START_ARTICLE_\nDollhus\n_START_PARAGRAPH_\nDollhus, dolhus, eller d\xc3\xa5rehus er en eldre betegnelse for en offentlig institusjon for oppbevaring av personer med ulike typer mentale avvik, enten fordi de utgjorde et sikkerhetsproblem eller fordi de var uten slektninger og ikke kunne ta vare p\xc3\xa5 seg selv. Dollhusene i Norge ble etablert p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet. De overtok oppgavene etter \xc2\xabd\xc3\xa5rekistene\xc2\xbb og ble avl\xc3\xb8st av \xc2\xabsinnssykeasyler\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nBegrepet \xc2\xabdollhus\xc2\xbb kommer fra nedertysk dol, \xc2\xabt\xc3\xa5pelig\xc2\xbb, \xc2\xabgal\xc2\xbb; eller tysk toll, \xc2\xabgal\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDollhus skilte seg fra de eldre d\xc3\xa5rekistene ved at flere personer var samlet under samme tak. Dollhusene var gjerne egne bygg oppf\xc3\xb8rt etter funksjonen som institusjon for sinnslidende. De kunne ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re tilknyttet s\xc3\xa5kalte hospitaler som egne avdelinger eller andre typer antstalter som arbeidshus, lasaretter og fattighus. Dollhusene ble opprettet i siste del av 1700-tallet som svar p\xc3\xa5 krav fra tvangsanstaltene om \xc3\xa5 bli kvitt problematisk klientell og krav om en mer human behandling av mentalt syke.\n_START_SECTION_\nEtableringer\n_START_PARAGRAPH_\nI 1762 ble d\xc3\xa5rekisten i Bergen flyttet fra r\xc3\xa5dhuskjelleren til lokaler i tilknytning til Bergens Civile Sygehus p\xc3\xa5 Engen. Dollhuset i Bergen var Nordens f\xc3\xb8rste institusjon av denne typen. Lignende institusjoner ble opprettet ved Oslo Hospital i 1776 og i Trondheim i 1779. Det ble etablert dollhus i Arendal i 1795 og Kristiansand i 1812. I Christiania ble det ikke opprettet et eget dollhus f\xc3\xb8r i 1829. Da etablerte man et dollhus med ni plasser i nordfl\xc3\xb8yen av arbeidsanstalten Prinds Christian Augusts Minde. I Stavanger var dollhuset en del av Hospitalet i Stavanger, og fra 1840-tallet en del av Den kombinerte innretning.\n_START_SECTION_\nForhold for pasientene\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Wedel Major skrev om forholdene ved Dollhuset i Christianssand i 1846: \xc2\xabL\xc3\xa6gens Virksomhed er saa godt som overfl\xc3\xb8dig, da den bedste og samvttighedsfuldeste Behandling aldrig vil kunne oprette, hvad et saadant Lokale nedbryder. \xe2\x80\xa6 I denne Indretning for Sindssyge tr\xc3\xa6der det gamle Dolhuus-Liv og den gamle Dolhuus-Behandling os i M\xc3\xb8de med al dets Jammer og alle dens R\xc3\xa6dsler og enhver maa beklage, at saadanne Scener hos os h\xc3\xb8re til Dagens Orden, medens de i andre Lande kun er Data fra en svunden Tid, som bidrage til at bevise Fremskridtene og Velgjerningerne af Nutidens Humanitet og Oplysning.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nFra dollhus til asyl\n_START_PARAGRAPH_\nDollhusene var gjerne knyttet til tvangsinstitusjoner, hospitaler eller fattighus, og de hadde prim\xc3\xa6rt en oppbevaringsfunksjon. En ny \xc2\xabLov om Sindsyges Behandling og Forpleining\xc2\xbb ble vedtatt i 1848. Det f\xc3\xb8rte til at de gamle dollhusene etterhvert ble erstattet av asyler under ledelse av leger. Den f\xc3\xb8rste institusjonen som ble godkjent etter den nye loven, var det oppgraderte Dollhuset i Christianssand, som dermed ble landets f\xc3\xb8rste sinnssykeasyl. De sinnslidende ble n\xc3\xa5 underlagt \xc2\xabvitenskapelig behandling\xc2\xbb og leger hadde det overordnete ansvaret. Det var et m\xc3\xa5l at bruken av mekaniske tvangsmidler skulle begrenses og i behandlingen benyttet man sosialt samv\xc3\xa6r, bad, arbeidsvirksomhet og medisinering, blant annet med opium, kamfer og rabarbra.\n_START_SECTION_\nMentalen i Bergen\n_START_PARAGRAPH_\nI Bergen ble det tidlig etablert en s\xc3\xa6regen forbindelse mellom dollhus og sykehus. Det var en lege som f\xc3\xb8rte tilsyn, men en vet lite om den terapeutiske praksis, da legen ikke f\xc3\xb8rte journal. Det ble med tiden fremf\xc3\xb8rt flere klager over forholdene ved dollhuset og i 1823 foreslo sykehuslegen Hallanger \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re et nytt asyl. 1. august 1833 ble dollhuset i Bergen avl\xc3\xb8st av Bergen Bys Sindsygeasyl p\xc3\xa5 folkemunne ble kalt Mentalen. _NEWLINE_Bakgrunnen for etableringen av asylet var at en kongelig kommisjon ble opprettet i 1824 for \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke sinnssykeforholdene i landet. Kommisjonen fant forholdene ved dollhusene lite egnet som anstalter for sinnslidende og den foreslo at staten skulle bygge s\xc3\xa6rskilte anstalter for helbredelige og uhelbredelige syke i Christiania, Kristiansand, Trondheim og Bergen. Planene om \xc3\xa5 opprette statlige asyl m\xc3\xa5tte henlegges p\xc3\xa5 grunn av manglende \xc3\xb8konomiske bevilgninger fra myndighetene. Stiftsdireksjon i Bergen besluttet da \xc3\xa5 oppf\xc3\xb8re et asyl p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. Mentalen ble ansett som det f\xc3\xb8rste moderne asyl i landet, 15 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r sinnssykeloven av 1848.'