b'\n_START_ARTICLE_\nHincksius\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nMiddelsstore, langstrakte, jevnbrede biller. P\xc3\xa5 farge er de svarte eller m\xc3\xb8rkebrune. Hodet er stort og bredt med sm\xc3\xa5, runde fasett\xc3\xb8yne. Midt i pannen sitter det et kort horn. Overleppen (labrum) og kjevene (mandiblene) er sterkt utviklet, de sistnevnte godt synlige ovenfra. Antennene er 10-leddete, C-formede men ikke kneb\xc3\xb8yde, de ytterste fem leddene har bladlignende utskudd og danner en l\xc3\xb8s vifte som ikke kan lukkes. Brystskjoldet (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. Dekkvingene er ganske lange, parallellsidige, blanke, med kraftige punktrader.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nVoksne og larver lever sammen i r\xc3\xa5tnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de f\xc3\xb4rer til larvene, og hjelper dermed ford\xc3\xb8yelsen. B\xc3\xa5de voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avf\xc3\xb8ring (s\xc3\xa5kalt koprofagi). Dette \xc3\xb8ker n\xc3\xa6ringsutbyttet siden avf\xc3\xb8ringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigj\xc3\xb8r n\xc3\xa6ringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper ogs\xc3\xa5 larvene til \xc3\xa5 bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed \xc3\xa5 gni bakkroppen mot vingene, larvene ved \xc3\xa5 gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nSlekten er utbredt p\xc3\xa5 Ny-Guinea.'