b'\n_START_ARTICLE_\nSpenningss\xc3\xb8king\n_START_SECTION_\nOptimal stimulering hypotesen\n_START_PARAGRAPH_\nOptimal stimulerings hypotesen postulerer at en organsime har ett spesifikt niv\xc3\xa5 av stimulus intensitet som er \xc3\xb8nskelig, hvis organismen er overstimulert vil den fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 redusere stimulering, hvis den er understimulert vil den fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 \xc3\xb8ke stimulering. Det f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 m\xc3\xa5le spenningss\xc3\xb8king var i bunn og grunn ett fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kvantifisere menneskets optimale stimuleringsniv\xc3\xa5 ved hjelp av en skala kjent som Sensation-seeking scale (SSS).\n_START_SECTION_\nOperasjonalisering / m\xc3\xa5ling\n_START_PARAGRAPH_\nSensation Seeking Scale(SSS): Utviklet i 1964 av Marvin Zuckerman, Elizabeth A. Kolin, Leah Price og Ina Zoob. Subjektets spenningss\xc3\xb8king m\xc3\xa5les ved hjelp av ett sp\xc3\xb8rreskjema som best\xc3\xa5r av 34 ledd (antall ledd kan variere noe avhengig av hvilken version av testen som tas i bruk). Hvert ledd best\xc3\xa5r av to alternativer, subjektet skal velge det alternativet som best beskriver subjektet._NEWLINE_Eks:  9) A. I would not like to try any drug which might produce strange and dangerous effects on me._NEWLINE_B. I would like to try some of the new drugs that produce hallucinations. _NEWLINE_Forskning har vist korrelasjon mellom SSS og redusert angst, field independence, risikabel trafikkoppf\xc3\xb8rsel, varierte seksuelle opplevelser, alkoholbruk, narkotikabruk, og sm\xc3\xa5kriminalitet. Det er ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5vist korrelasjon mellom h\xc3\xb8y spenningss\xc3\xb8king og \xc3\xb8kende nevrologiske responser i monoamine oxidase (MAO) niv\xc3\xa5er, og h\xc3\xb8yere testosteron niv\xc3\xa5._NEWLINE_Det har i nyere tid blitt rettet sterk kritikk mot den originale spenningss\xc3\xb8kings skalaen (SSS), Jeffrey Arnett har p\xc3\xa5pekt 4 vesentlige problemstillinger knyttet forskning basert p\xc3\xa5 Zuckermans Sensation Seeking Scale._NEWLINE_Arnett Inventory of Sensation Seeking (AISS): En mer moderne test utviklet av Jeffrey Arnett i 1993 (Publisert 1994). Arnett argumenterte for at mye av forskningen p\xc3\xa5 Spenningss\xc3\xb8king slet med validitetsproblem ettersom den er bygget p\xc3\xa5 en skala (zuckermans SSS) med vesentlige metodologiske mangler._NEWLINE_1)Tvunget valg format p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene i SSS. Forskningssubjektet blir tvunget til \xc3\xa5 velge mellom to alternativer uten gradering. Det kan tenkes at subjektet oppfatter begge alternativer som passende eller upassende_NEWLINE_2)Mange av p\xc3\xa5standene i omhandler fysiske aktiviteter som \xc3\xa5 st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ski, og fjellklatring. Noe som betyr at disse sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene muligens m\xc3\xa5ler fysisk helse (styrke og kondisjon) eller alder. I stedet for ett personlighetstrekk._NEWLINE_3)Ordene i testen er utdaterte. Ord som hippy, jet-set og queer. Kan p\xc3\xa5virke subjektet til \xc3\xa5 f\xc3\xb8le at p\xc3\xa5stander ikke passer pga. ordene i p\xc3\xa5staden (typisk for sent 60 tall tidlig 70 tall) ikke er i bruk i moderne dagligtale._NEWLINE_4)Det siste punktet er det mest sentrale i kritikken. Zuckermans Sensation Seeking skale inneholder ogs\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l som omhandler alkohol/ narkotika og seksuell atferd. Dette er atferd som en rekke studier har \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke i forhold til spenningss\xc3\xb8king trekket, noe som gj\xc3\xb8r disse sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene til en forstyrrende variabel. Studiene rapporterer en relasjon mellom spenningss\xc3\xb8king og denne typen uv\xc3\xb8ren atferd, men det er godt mulig at den rapporterte sammenhengen kun skyldes en relasjon mellom sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene om denne typen atferd p\xc3\xa5 SSS og andre lignende sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l p\xc3\xa5 skalaer som \xc3\xb8nsker \xc3\xa5 m\xc3\xa5le seksuell atferd eller alkohol/narkotika bruk._NEWLINE_P\xc3\xa5 bakgrunn av kritikken av Zuckermans SSS, utviklet Arnett en ny skala (AISS) som skulle l\xc3\xb8se de fire problemene nevnt ovenfor. Arnetts Inventory of Sensation Seeking best\xc3\xa5r av 20 testledd, med to subskalaer, Nyhetss\xc3\xb8king (ledd: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19) og intensitetss\xc3\xb8king (ledd: 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18, 20). Skalaen er reversert p\xc3\xa5 item 2, 3, 6, 10, 13 og 17 for \xc3\xa5 motvirke responsbias. Nyhetss\xc3\xb8king omhandler personers preferanser for nye stimuli, intensitetss\xc3\xb8king omhandler personers preferanser for intensitetsgrad av stimuli._NEWLINE_AISS best\xc3\xa5r av utsagn som f.eks.: ledd 13. Jeg liker ikke strek krydret mat. Respondenten skal rangere i hvilken grad utsagnene beskriver dem selv p\xc3\xa5 en 4 poengs likert skala fra sv\xc3\xa6rt bra (4) til ikke i det hele tatt (1)._NEWLINE_Den konvergente validiteten til testen har blitt testet mot SSS og Aggressiveness subscale of the california personality inventory, og den interne reliabiliteten til den totale spenningss\xc3\xb8kingssk\xc3\xa5ren (nyhetss\xc3\xb8king + intensitet = totalsk\xc3\xa5re) er blitt m\xc3\xa5lt til 0.70. Intern reliabilitet omhandler i hvilken grad testen gir samme resultat hvis samme person skulle ta den samme testen p\xc3\xa5 ulike tidspunkt._NEWLINE_AISS retter st\xc3\xb8rre fokus mot preferanser til sansestimulering, og gj\xc3\xb8r ikke alder og fysisk helse til forstyrrende variabler, den antar heller ikke at sensation-seeking trekket m\xc3\xa5 uttrykkes i antisosial-, normbrytende- og risikoatferd, samt gir respondentene st\xc3\xb8rre valgmuligheter.'