b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa5kon Five\n_START_SECTION_\nFamilie og utdannelse\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 slektsg\xc3\xa5rden \xc3\x98stre Five i Kvam, 17\xc2\xa0km nord\xc3\xb8st for Steinkjer, som s\xc3\xb8nn av g\xc3\xa5rdbruker Henrik Johnsen Five (1854\xe2\x80\x931927) og hustru Margrete R\xc3\xb8mo (1853\xe2\x80\x931898). H\xc3\xa5kon Five var bror av forstmann og ordf\xc3\xb8rer Arne H. Five. _NEWLINE_G\xc3\xa5rden hadde v\xc3\xa6rt i slektens eie siden midten av 1700-tallet. Faren var tidligere elev av H.K. Foosn\xc3\xa6s, en dyktig bonde og medlem av herredsstyret i en mannsalder. Ola Five kom fra nabog\xc3\xa5rden, men de to var ikke i slekt. H\xc3\xa5kon Fives l\xc3\xa6rer i folkeskolen var Peter F\xc3\xb8lling, som beskrev ham som sin mest begavede elev i hele sin l\xc3\xa6rergjerning. Five gikk landbruksskolen p\xc3\xa5 M\xc3\xa6re og landbruksh\xc3\xb8yskolen p\xc3\xa5 \xc3\x85s. I 1909 studerte han ved Eidgen\xc3\xb6ssische polytechnische Schule i Z\xc3\xbcrich, og i 1910 tok han stats\xc3\xb8konomisk eksamen ved Det Kongelige Frederiks Universitet._NEWLINE_Han giftet seg f\xc3\xb8rste gang i 1911 med Bodil Erichsen (1889\xe2\x80\x931924), datter av grosserer Christian Erichsen og Elisabeth Zahrtmann. Som enkemann og sm\xc3\xa5barnsfar giftet han seg p\xc3\xa5 nytt i 1927, da med Henriette Conradine (Henny) von der Recke Holtsmark (1891\xe2\x80\x931982), datter av tidligere landbruksminister Bernt Holtsmark og hustru Johanne Amalie Koller.\n_START_SECTION_\nYrkeskarri\xc3\xa8re\n_START_PARAGRAPH_\nFive underviste ved Sem landbruksskole 1905\xe2\x80\x931914, ledet Selskapet for Norges Vels unders\xc3\xb8kelser av driftsforhold i landbruket (med etableringen av Norges landbruks\xc3\xb8konomiske institutt) 1910\xe2\x80\x931917, og tok over som g\xc3\xa5rdbruker p\xc3\xa5 \xc3\x98stre Five etter faren i 1917. I et brev til Ole Nordgaard i 1915 skrev Five at \xc2\xabjeg setter min f\xc3\xb8debygd over alle andre bygder, s\xc3\xb8ker dit s\xc3\xa5 ofte det er mig mulig og h\xc3\xa5per \xc3\xa5 ende mine dage der som k\xc3\xa5rkall\xc2\xbb. Under den f\xc3\xb8rste verdenskrig var han konstituert rasjoneringsdirekt\xc3\xb8r 1917\xe2\x80\x931919, og det var med dette at Fives karri\xc3\xa8re tok en avgj\xc3\xb8rende vending; i 1919 ble han statsr\xc3\xa5d._NEWLINE_Five var bosatt i Asker mens han jobbet i hovedstaden. I 1920, etter regjeringens avgang, ble han utnevnt til Norges landbruksattach\xc3\xa9 i Amerika, og i oktober samme \xc3\xa5r dro Five med ektefellen Bodil og deres fire barn Lisbet, Merle, Siri og Tore med DS \xc2\xabBergensfjord\xc2\xbb til New York. Five hadde egentlig tenkt \xc3\xa5 ta noen \xc3\xa5rs pause fra politikken og gikk med planer om \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re landbruksstudier i Roma, men allerede \xc3\xa5ret etter ble han kalt hjem til Norge for \xc3\xa5 bli statsr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 nytt. Han var tilbake som landbruksattach\xc3\xa9 i Amerika 1923\xe2\x80\x931924._NEWLINE_Av de mange offentlige verv som Five bekledte, kan nevnes formann i departemental komit\xc3\xa9 for utarbeidelse av m\xc3\xb8nsterlister for landbruksl\xc3\xa6rlinger i 1916, medlem av Norges delegasjon til Den \xc3\xb8konomiske verdenskonferanse i 1927 og 1933, medlem av tilsynskomiteen for Mer\xc3\xa5kerbanen og Sunnanbanen 1928\xe2\x80\x931932, landbrukssakkyndig ved Folkeforbundets ekspertkonferanser i 1930 og 1931 samt medlem av Kommunallovkomiteen av 1935.\n_START_SECTION_\nPolitisk arbeid\n_START_PARAGRAPH_\nFive ble for alvor trukket inn i politikken idet han ble statsr\xc3\xa5d i Provianteringsdepartementet den 20. februar 1919. Han tok ogs\xc3\xa5 over som statsr\xc3\xa5d i Landbruksdepartementet den 12. desember samme \xc3\xa5r, og ledet begge departementene frem til Gunnar Knudsens andre regjering gikk av den 20. juni 1920. Det utviklet seg raskt et n\xc3\xa6rt politisk og personlig tillitsforhold mellom statsminister Gunnar Knudsen og den unge statsr\xc3\xa5den Five, if\xc3\xb8lge historiker Leiv Mjeldheim._NEWLINE_Ved Otto Blehrs uventede tilbakekomst som statsminister i 1921 ble Five dradd inn i politikken igjen etter et \xc3\xa5rs pause, og var statsr\xc3\xa5d i Landbruksdepartementet i hele regjeringens levetid fra 26. juli 1921 til 5. mars 1923. Five innehadde samme rolle i Johan Ludwig Mowinckels f\xc3\xb8rste regjering fra 25. juli 1924 til 4. mars 1926. Fives fremste m\xc3\xa5l i landbrukspolitikken var \xc3\xa5 \xc3\xb8ke den samlede matproduksjonen ved \xc3\xa5 utvide det dyrkede arealet og samtidig gj\xc3\xb8re dette mer produktivt. For \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 dette, ville han st\xc3\xb8tte opp under det rasjonelt drevne og i hovedsak selvforsynte sm\xc3\xa5bruket, hvor han mente at det st\xc3\xb8rste nydyrkingspotensialet l\xc3\xa5. Kornordningen, som var omstridt i samtiden, m\xc3\xa5tte ordnes slik at den stimulerte til selvhjelp, mente Five. Fives politikk kom til uttrykk gjennom st\xc3\xb8tte til nydyrking, forslaget til ny jordlov av 1928 og i kornsaken (bedre vilk\xc3\xa5r for kornb\xc3\xb8ndene). I 1929 ble kornsaken delvis l\xc3\xb8st med opprettelsen av Statens kornforretning, gjennom et kompromiss som ikke var helt i tr\xc3\xa5d med hva Five hadde forespeilet._NEWLINE_Five var innvalgt p\xc3\xa5 Stortinget fra Nord-Tr\xc3\xb8ndelag 1922\xe2\x80\x931930 og 1934\xe2\x80\x931936, men var statsr\xc3\xa5d i mye av denne tiden og fikk dessuten innvilget permisjon for \xc3\xa5 tjene som fylkesmann 1927\xe2\x80\x931933. Five fikk plass i Venstres hovedstyre fra 1921, og var partiets nestformann fra 1927, og var f\xc3\xb8lgelig en tungvekter i partiet. Han kom til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 en dominerende p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 Venstres landbrukspolitikk i store deler av mellomkrigstiden, og i \xc3\xb8vrig \xc3\xb8konomisk politikk, hvor han ogs\xc3\xa5 spilte en avgj\xc3\xb8rende rolle, tilh\xc3\xb8rte han en av de mest konsekvente tilhengerne av frihandel i tollpolitiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. Dette kom blant annet til uttrykk i arbeidet med en ny tolltariff i 1927, der Five representerte Venstre i tollkommisjonen som utarbeidet tariffen. De andre borgerlige representantene fra Bondepartiet og til dels H\xc3\xb8yre gikk inn for et sterkere tollvern for norske produsenter, noe Five s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 med bekymring:_NEWLINE_\xc2\xab[v]i l\xc3\xa5ser oss efterh\xc3\xa5nden, hvis vi fortsetter p\xc3\xa5 denne vei, ute fra verdenssamkvemet, vi gj\xc3\xb8r et stadig vanskeligere for oss selv \xc3\xa5 nytte den rikdom som verden byr oss i sine r\xc3\xa5stoffer, og vi vanskeliggj\xc3\xb8r v\xc3\xa5re egne \xc3\xb8konomiske fremskritt.\xc2\xbb_NEWLINE_Etter en lengre pause fra politikken, kom Five tilbake som statsr\xc3\xa5d i Landbruksdepartementet for fjerde og siste gang, i Johan Ludwig Mowinckels tredje regjering fra 3. mars 1933 til 19. mars 1935. Denne gangen var imidlertid jordbruket rammet av en dyp krise, men Five ville ikke la kortsiktige krisevurderinger styre politikken i en annen retning, og kunne ikke tilby stort annet enn produktivitetstiltak fra statens side. Politikken hans kan med rette beskrives som forsiktig og avventende. Dette var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 felle regjeringen, da denne politikken provoserte Bondepartiet, og ble en medvirkende \xc3\xa5rsak til kriseforliket mellom Bondepartiet og Arbeiderpartiet i 1935.\n_START_SECTION_\nFylkesmann i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag\n_START_PARAGRAPH_\nHan ble utnevnt til fylkesmann i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag i 1927, og tiltr\xc3\xa5dte den 11. november samme \xc3\xa5r. Fylkeskommunen hadde etablert gjeld i 1920-\xc3\xa5rene, hvilket gjorde Fives handlingsrom som fylkesmann mindre, og i 1931 ble det innlevert konkursbegj\xc3\xa6ring mot fylket. Etter det \xc3\xb8konomiske katastrofe\xc3\xa5ret i 1931, fikk fylket en midlertidig gjeldsordning hvor den opprinnelige gjelden ble skrevet ned med 73\xc2\xa0%, og Fives arbeid ble etterhvert lettere. Five hadde permisjon fra embetet for \xc3\xa5 tjene som landbruksminister 1933\xe2\x80\x931935, og fylkesfullmektig Jens Eian ble konstituert som fylkesmann. Etter at den andre verdenskrig br\xc3\xb8t ut, oppfordret fylkesmann Five kommunene til \xc3\xa5 utvise den st\xc3\xb8rste sparsomhet i sine budsjetter._NEWLINE_Om kvelden den 9. april 1940 fors\xc3\xb8kte generalmajor Jacob Ager Laurantzon, sjef for 5. divisjon, \xc3\xa5 overtale Five til bli med ham da han skulle melde seg for den tyske kommandanten, noe som var helt uaktuelt for Five. Laurantzon gav samtidig ordre om at det ikke skulle opptas kamp. Five og oberstene Getz og Wettre tok initiativ til \xc3\xa5 fjerne Laurantzon fra stillingen den 27. april. Troppene p\xc3\xa5 Hegra festning, under kommando av Hans Reidar Holtermann, kunne dermed holde stand frem til den 5. mai, da de overga seg, som de siste troppene i S\xc3\xb8r-Norge. Laurantzon ble senere d\xc3\xb8mt for \xc2\xabgrov uforstand i tjenesten\xc2\xbb etter krigen._NEWLINE_Five oppfordret i desember 1940 alle ordf\xc3\xb8rerne i fylket \xc3\xa5 henge opp innrammede plakater av Vidkun Quisling p\xc3\xa5 alle kommunale kontorer, noe han ogs\xc3\xa5 etter p\xc3\xa5legg hadde gjort hos fylkesadministrasjonen._NEWLINE_Han ble avsatt som fylkesmann av okkupasjonsstyret den 30. juni 1941 og erstattet med Torbj\xc3\xb8rn Eggen. Five ble da forvist til g\xc3\xa5rden sin i Kvam, og var offisielt fylkesmann frem til han d\xc3\xb8de der i 1944, 63 \xc3\xa5r gammel. G\xc3\xa5rden ble overtatt av s\xc3\xb8nnen Henrik Five, overrettssakf\xc3\xb8rer og avdelingsdirekt\xc3\xb8r i N.A.F.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser\n_START_PARAGRAPH_\nEn granittbyste av ham, utf\xc3\xb8rt av Arne Durban i 1950, st\xc3\xa5r ved Norges veterin\xc3\xa6rh\xc3\xb8gskole i Oslo.'