b'\n_START_ARTICLE_\nHammerklaver\n_START_PARAGRAPH_\nHammerklaver (tysk Hammerklavier) betegner i moderne tid pianoer med mekanikk og lyd omtrent som de instrumenter som ble brukt p\xc3\xa5 1700-tallet og tidlig 1800-tall, for eksempel av Bach, Haydn, Mozart og den unge Beethoven._NEWLINE_Opprinnelig var \xc2\xabhammerklaver\xc2\xbb et overordnet begrep for klaviaturinstrumenter der lyden skapes ved at en liten trehammer, ofte trukket med l\xc3\xa6r (senere ogs\xc3\xa5 med filt), sl\xc3\xa5r an mot et strengekor. Andre tidlige betegnelser p\xc3\xa5 slike instrumenter var fortepiano, pianoforte og annet.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 bygge strengeinstrumenter med hammere som sl\xc3\xa5r p\xc3\xa5 strengene g\xc3\xa5r langt tilbake i tid, men den f\xc3\xb8rste som lyktes med konstruksjonen var Bartolomeo Cristofori p\xc3\xa5 1690-tallet. Ideen slo ikke riktig gjennom f\xc3\xb8r den ber\xc3\xb8mte orgelbyggeren Johann Gottfried Silbermann og andre noen ti\xc3\xa5r senere videreforedlet teknikken og begynte \xc3\xa5 bygge slike instrumenter for salg. If\xc3\xb8lge Johann Sebastian Bachs elev Johann Friedrich Agricola var Bach noe forbeholden til Silbermanns f\xc3\xb8rste generasjon hammerklaver, men tross s\xc3\xa5ret stolthet tok Silbermann Bachs kritikk ad notam, og en forbedret modell fikk komponistens fulle anerkjennelse.\n_START_SECTION_\nKlang\n_START_PARAGRAPH_\nHammerklaveret er lettere bygd og har en lavere strengespenning enn moderne pianoer; klangen er spr\xc3\xb8ere og lysere, volumet lavere, det dynamiske omfanget mindre, og tonene d\xc3\xb8r hurtigere bort.  Bassen er klar med tendenser til skurring, h\xc3\xb8yt i diskanten er klangen skarp og skimrende, mens den i mellomregisteret er rundere og minner mer om det moderne pianoet. Hammerklaverets klang kan beskrives som mer fargerik enn det moderne pianoet som har en mer likelydende klang i alle registre.'