b'\n_START_ARTICLE_\nFane\n_START_PARAGRAPH_\nFane er et spesiaelt forseggjort, gjerne rikt dekorert t\xc3\xb8ystykke som er permanent festet til en stang og forekommer i ett, unikt eksemplar. Det brukes som tegn for et statsoverhode, en milit\xc3\xa6ravdeling, et laug, en forening, fagforeninger (i form av arbeiderfane), et musikkorps, et idrettslag og andre foreninger eller institusjoner._NEWLINE_Faner skiller seg fra flagg som er utformet for \xc3\xa5 kunne heises i en stang, et flaggspill eller p\xc3\xa5 en skipsmast, og som lages i store serier med identisk design. Blandingformer kan likevel forekomme, da slik at det som vanligvis er et flagg, gjerne et nasjonalflagg, festes til stang og f\xc3\xa5r fanens form. I h\xc3\xb8ytidelig sammenheng omtales gjerne flagg som faner. I vexillologisk sammenheng skilles det derimot n\xc3\xb8ye mellom faner og flagg._NEWLINE_Betegnelsen fane blir ogs\xc3\xa5 brukt om flagg som ble brukt i tiden f\xc3\xb8r dagens nasjonalflagg, statsflagg og liknende ble vanlig. Denne typen eldre fane omtales ogs\xc3\xa5 gjerne som merke og gonfanon.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI mellomalderen fantes faner festet til en korsformet stang, og som ble brukt av kristne kirker; slike ble ofte kalt kirkefane og gonfalon._NEWLINE_I middelalderen ble det ogs\xc3\xa5 vanlig at laugene med sine_NEWLINE_fargerike faner og symboler deltok i prosesjonen\xc2\xbb i Kristi legemsfest.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5ndverkere hadde tradisjoner med fanetog._NEWLINE_I 17. mai-feiringene fra  1870-\xc3\xa5ra var arbeiderfaner med fagforeninger i [opp-]togene._NEWLINE_Yrket fanemaler er utd\xc3\xb8dd i Norge.\n_START_SECTION_\nBruk\n_START_PARAGRAPH_\nFanen har stor symbolverdi som unikt samlingsmerke og er gjerne innviet, vigslet eller formelt overrakt. En fane brukes i opptog, prosesjoner, demonstrasjoner og lignende. Faner brukes blant annet av mange forskjellige slag skoler, samt av buekorps, arbeiderbevegelsen, de frilynte ungdomslagene, foreninger, laug og lignende. Slike faner er det som blir b\xc3\xa5ret i tog 17. mai (grunnlovsdag) og 1. mai.\n_START_SECTION_\nArbeiderfane og fagbevegelsefane\n_START_PARAGRAPH_\nSymboler som g\xc3\xa5r igjen p\xc3\xa5 faner fra 1800-tallet er blant annet \xc2\xabden idealiserte kvinne (kalt Marianne) som symbol p\xc3\xa5 frihet\xc2\xbb._NEWLINE_Symboler som var vanlige i Norge var bikuben, laurb\xc3\xa6r, fakkelen og h\xc3\xa5ndslag; meningen med noen av symbolene har i \xc3\xb8kende grad blitt glemt (per 2016) - for eksempel \xc3\xa5ttetimersrosetten._NEWLINE_\xc2\xabFaner var fra starten av ei h\xc3\xb8ytidelig sak, som krevde en egen fanekomit\xc3\xa9 og en egen innvielses-seremoni, gjerne p\xc3\xa5 1. mai\xc2\xbb._NEWLINE_Bilder av rundt 1\xc2\xa0500 faner ligger (per 2016) i Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek._NEWLINE_I april og mai 2016 blei \xc2\xabHold fanen h\xc3\xb8yt! Arbeiderfaner fra Telemark\xc2\xbb-utstillingen holdt p\xc3\xa5 Notodden - i Lysbuen - Telemarksgalleriet.'