b'\n_START_ARTICLE_\nBrunost\n_START_PARAGRAPH_\nBrunost, rauost, geitost eller mysost (dansk ogs\xc3\xa5 myseost, svensk: mesost) er en samlebetegnelse p\xc3\xa5 mysoster som har en brunlig farge og som har myse som hovedbestanddel. Det omfatter blant annet geitost, fl\xc3\xb8temysost og gudbrandsdalsost._NEWLINE_Brunostene fra TINE produseres i dag p\xc3\xa5 ysteriene i Lom og Skj\xc3\xa5k, Elnesv\xc3\xa5gen, Byrkjelo, Tretten, \xc3\x98rsta og Storsteinnes. Mange tror at det fortsatt er jern i brunost, men det har de tatt bort.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nEttersom ost lages av ostestoff og brunost av myse, det som er igjen av melka etter at ostestoffet er brukt til hvitost, er brunost egentlig ikke en ost. Brunost blir ogs\xc3\xa5 kalt for geitost; ogs\xc3\xa5 det er feil, for brunost lages b\xc3\xa5de av myse fra kumelk og geitemelk, hver for seg, eller i blanding. Velkjente typer av brunost er fl\xc3\xb8temysost, gudbrandsdalsost og ekte geitost. Brunosten er halvfast og har smaksnyanser som sjokolade og karamell. I Sverige er ostetypen kjent som mesost._NEWLINE_Brunost er mye brukt som p\xc3\xa5legg p\xc3\xa5 br\xc3\xb8dskiver, men den kan ogs\xc3\xa5 brukes i sauser, ofte sammen med einerb\xc3\xa6r som vil gi sausen en svak karamellsmak. Brunost brukes ogs\xc3\xa5 som p\xc3\xa5legg p\xc3\xa5 vafler og pannekaker._NEWLINE_Hos Den norske Sj\xc3\xb8mannsmisjon har brunosten v\xc3\xa6rt et fast innslag p\xc3\xa5 vaflene i alle sj\xc3\xb8mannskirkene rundt omkring i verden. Rundt 30\xc2\xa0% av all ost som spises i Norge er brun mysost.\n_START_SECTION_\nProduksjon\n_START_PARAGRAPH_\nMyse er restproduktet etter osteproduksjon, den inneholder hovedsakelig vann, myseprotein og laktose (melkesukker). Mysa kokes inn til den n\xc3\xa5r et t\xc3\xb8rrstoffinnhold p\xc3\xa5 omkring 80-82\xc2\xa0%. Brunfargen kommer av Maillardreaksjon._NEWLINE_De fleste brunoster lages av myse fra en blanding av kumelk og geitemelk. Noen varianter lages kun p\xc3\xa5 \xc3\xa9n av delene. Smaken av brunost er ofte b\xc3\xa5de kraftigere og skarpere enn vanlig hvit eller gul ost. Brunosten er halvfast._NEWLINE_Man lager hvitost ved \xc3\xa5 tilsette ostel\xc3\xb8pe i spenevarm melk (omtrent 37 \xc2\xb0C), noe som gj\xc3\xb8r at ostemassen koagulerer og f\xc3\xa5r puddingkonsistens. N\xc3\xa5r den skj\xc3\xa6res opp, skiller mysen seg fra ostekornene. Mysen, som er et biprodukt, blir s\xc3\xa5 kokt forsiktig i flere timer slik at mye av vannet fordamper og massen kokes inn til karamellaktig konsistens. Brunost er ofte sv\xc3\xa6rt s\xc3\xb8t, men lite proteinrik sammenlignet med hvitost._NEWLINE_Dersom man avbryter kokingen f\xc3\xb8r osten er ferdig, f\xc3\xa5r man en myk, sm\xc3\xb8rbar brunost som kalles prim. Opprinnelig ble b\xc3\xa5de fast og bl\xc3\xb8t brunost kalt prim.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBrunost og prim laget av innkokt myse m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt laget og brukt langt bakover i historien. I sin opprinnelige variant var brunosten mer som prim, alts\xc3\xa5 mindre innkokt. Petter Dass skrev i Den Nordske Dale-Viise (1683) \xc2\xabSaa gjennom Granskov og Furru/Kom jeg til en heeder Gurru/ Gav mig M\xc3\xb8sse-Br\xc3\xb8mme...\xc2\xbb. Vi har alts\xc3\xa5 kokt myse til prim lenge f\xc3\xb8r Anne Hov laget sin variant. I 1805 skrev Ole Olsen Evenstad fra Stor-Elvdal sitt ostemanuskript: Om Brug af Myse og dens Indkogning til Myssm\xc3\xb8r. Men Evenstad nevner verken geitemelk eller fl\xc3\xb8te som tilsettingssats. _NEWLINE_Det er budeia Anne Hov fra Gudbrandsdalen som f\xc3\xa5r \xc3\xa6ren av produktutviklingen. Oppfinnelsen med \xc3\xa5 tilsette fl\xc3\xb8te eller r\xc3\xb8mme til avkoket av myse, og dermed \xc3\xa5 ha skapt feitost, skriver seg etter sigende fra da hun var budeie p\xc3\xa5 Solbr\xc3\xa5setra i S\xc3\xb8r-Fron kommune. Feitost ble forl\xc3\xb8peren til dagens gudbrandsdalsost, som bidro til \xc3\xa5 forbedre \xc3\xb8konomien i Gudbrandsdalen p\xc3\xa5 1880-tallet. Senere ble ogs\xc3\xa5 geitemelk tilsatt. I 1933, da Anne Hov var 87 \xc3\xa5r, ble hun tildelt Kongens fortjenstmedalje i s\xc3\xb8lv._NEWLINE_Ettersom mysen tradisjonelt ble kokt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene i jerngryter, var brunost ogs\xc3\xa5 en viktig jernkilde i norsk kosthold. If\xc3\xb8lge Den norske legeforening tilsvarte det 16 mg jern pr. 100 gram brunost. Med bruk av aluminiums- og st\xc3\xa5lkar i moderne produksjon falt jerninnholdet til under 0,5 mg jern pr. 100 gram. For igjen \xc3\xa5 \xc3\xb8ke befolkningens jerntilskudd ble brunosten fra 1944 beriket med jern som forebyggende medisin. Denne praksisen varte fram til den 1. september 2001 da Statens n\xc3\xa6ringsmiddeltilsyn besluttet at berikingen ikke lenger var n\xc3\xb8dvendig.'