b'\n_START_ARTICLE_\nHubert van Eyck\n_START_SECTION_\nLite eller intet?...\n_START_PARAGRAPH_\nNils B\xc3\xbcttner har tolket tilf\xc3\xb8yelsen av innskriften p\xc3\xa5 Gentalterets ramme som utslag av lokalpatriotisme i Gent p\xc3\xa5 1500-tallet. For Jan van Eyck kom fra Brugge, og var alts\xc3\xa5 ikke fra Gent, mens en maler med samme etternavn - Hubert - derimot var fra byen. Gent og Brugge stod siden uminneliige tider i konkurranse med hverandre. _NEWLINE_Blant de humanistiske l\xc3\xa6rde var det en yndet beskjeftigelse \xc3\xa5 feire sin egen hjemby med byhyldester. Dermet var det n\xc3\xa6rmest ut\xc3\xa5lelig at byens fremste kunstverk skulle v\xc3\xa6re skapt av en utenbys kunstner, og slett ikke en fra en rivaliserende by. Ettersom Hubert van Eycks Name var blitt overlevert Gent, ble han i den gode saks tjeneste gjort til bror av Jan van Eyck, og til foranstilt den utenbys Jan. Den konkrete foranledning var \xe2\x80\x93 alt dette if\xc3\xb8lge B\xc3\xbcttners hypothese \xe2\x80\x93 en h\xc3\xb8ytidelig begivenhet i 1559. Da hadde Ordenen av den gyldne Vlies en stor sammenkomst i St.-Bavo-kirken i Gent, og kirken ble til denne h\xc3\xb8ydidelighet ekstra fint utsmykket. I den anledning ble kapellet der Gentalteret stod ogs\xc3\xa5 pyntet - og det latinske dikt anbragt, det som har knyttet Hubert van Eyck til alteret.\n_START_SECTION_\n... eller likevel noe?\n_START_PARAGRAPH_\nEtter en periode p\xc3\xa5 midsten av 1900-talletda det var sen sterk tendens til \xc3\xa5 attribuere verker bort fra Hubert, har han f\xc3\xa5tt en viss comeback senere. Men stesialistene er fremdeles av sv\xc3\xa6rt sprikende oppfatninger._NEWLINE_Han kan meget vel (sannsynligvis?) v\xc3\xa6re den som p\xc3\xa5begynte maleriet De tre Mariaer ved graven som n\xc3\xa5 er i Museum Boijmans Van Beuningen i Rotterdam, men dette verket synes \xc3\xa5 ha blitt fullf\xc3\xb8rt av en annen kunstner noen ti\xc3\xa5r etter, og det er blitt skadet under restaurering. Tegninger i Albertina i Wien av apostlene er blitt attribuert til ham. British Museum har en tegning som kopierer en tapt Kristus gripes som relaterer til deler av Gentalteret.'