b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa5ke\n_START_SECTION_\nKjennetegn\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste typer t\xc3\xa5ke oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r relativ fukt n\xc3\xa5r 100\xc2\xa0% p\xc3\xa5 bakkeniv\xc3\xa5. T\xc3\xa5ke kan dannes br\xc3\xa5tt, og l\xc3\xb8ses opp like br\xc3\xa5tt, avhengig av p\xc3\xa5 hvilken side av duggpunktet temperaturen er._NEWLINE_Et viktig unntak fra denne generelle regelen er havt\xc3\xa5ke. Dette kommer av effekten salt har p\xc3\xa5 t\xc3\xa5ke. Alle skyer krever et minimum av hygroskopiske partikler som vanndamp kan kondensere p\xc3\xa5. Over havoverflaten er de vanligste partiklene salt som kommer av brytende b\xc3\xb8lger. Med unntak av omr\xc3\xa5der med mye kraftig vind, er kysten det vanligste omr\xc3\xa5det med brytende b\xc3\xb8lger, og derfor har kystomr\xc3\xa5dene stor tetthet av saltpartikler i luften. Det har v\xc3\xa6rt observert kondensasjon p\xc3\xa5 saltpartikler ved s\xc3\xa5 lav fukt som 70\xc2\xa0%, s\xc3\xa5 t\xc3\xa5ke kan oppst\xc3\xa5 selv i relativt t\xc3\xb8rr luft. Vanligvis f\xc3\xb8rer slik t\xc3\xa5ke i luft med lavere fukt til en gjennomsiktig dis, fordi kondensasjonen konkurrerer med fordampingen._NEWLINE_T\xc3\xa5ke kan produsere nedb\xc3\xb8r i form av yr. Yr oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r fuktigheten i t\xc3\xa5ken n\xc3\xa5r 100\xc2\xa0%, og de \xc3\xb8rsm\xc3\xa5 skydr\xc3\xa5pene koaliserer til st\xc3\xb8rre dr\xc3\xa5per. Dette kan skje n\xc3\xa5r t\xc3\xa5ken blir l\xc3\xb8ftet og tilstrekkelig avkj\xc3\xb8lt, eller dersom den blir presset sammen ovenfra. Yr kan bli underkj\xc3\xb8lt hvis temperaturen faller under frysepunktet. I s\xc3\xa5fall kan t\xc3\xa5ken fryse direkte til is om den kommer i kontakt med en flate. Dette er kjent som frostt\xc3\xa5ke._NEWLINE_T\xc3\xa5ken reduserer sikt. De fleste sj\xc3\xb8fart\xc3\xb8y kan uten problem kj\xc3\xb8re i t\xc3\xa5ke hvis de har radar, men for veitrafikk er det verre, og kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8yene m\xc3\xa5 kj\xc3\xb8re saktere. Lokal t\xc3\xa5ke kan v\xc3\xa6re farlig, siden den kan overraske sj\xc3\xa5f\xc3\xb8rer. Flyplasser kan f\xc3\xa5 store problemer med forsinkelser ved t\xc3\xa5ke, og man har pr\xc3\xb8vd \xc3\xa5 utvikle metoder for \xc3\xa5 l\xc3\xb8se opp t\xc3\xa5ke (for eksempel oppvarming eller \xc3\xa5 drysse saltpartikler ned i t\xc3\xa5ken). Metodene virker til en viss grad med frostt\xc3\xa5ke. Da vil iskrystallene i t\xc3\xa5ken fryse p\xc3\xa5 saltpartiklene og falle ned som sn\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nForskjellige typer t\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5ke kan oppst\xc3\xa5 p\xc3\xa5 flere forskjellige m\xc3\xa5ter, alt etter hvordan avkj\xc3\xb8lingen f\xc3\xb8rer til kondensasjon.\n_START_SECTION_\nStr\xc3\xa5lingst\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa5lingst\xc3\xa5ke oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r jordoverflaten blir avkj\xc3\xb8lt ved langb\xc3\xb8lget (infrar\xc3\xb8d) utstr\xc3\xa5ling etter solnedgang i stille v\xc3\xa6r med klar himmel. Den kalde overflaten f\xc3\xb8rer til kondensasjon i luftlaget like over bakken ved varmekonduksjon. Ved vindstille forhold kan t\xc3\xa5kelaget v\xc3\xa6re mindre enn en meter tykt, men turbulens kan gj\xc3\xb8re laget tykkere. Str\xc3\xa5lingst\xc3\xa5ke er vanlig om h\xc3\xb8sten, og varer vanligvis ikke lenge etter soloppgang. Her til lands oppst\xc3\xa5r t\xc3\xa5ke typisk i indre str\xc3\xb8k om h\xc3\xb8sten.\n_START_SECTION_\nAdveksjonst\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nAdveksjonst\xc3\xa5ke oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r fuktig luft str\xc3\xb8mmer over en kald overflate ved adveksjon (vind) og blir nedkj\xc3\xb8lt. Det er vanlig n\xc3\xa5r en varmfront passerer over et omr\xc3\xa5de dekket av sn\xc3\xb8, n\xc3\xa5r varm luft str\xc3\xb8mmer over kaldt hav p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yere breddegrader, eller over havomr\xc3\xa5der med oppstr\xc3\xb8mning. Dette er et fenomen vi kjenner her til lands. Sent p\xc3\xa5 v\xc3\xa5ren eller tidlig p\xc3\xa5 sommeren mens havet fremdeles er kaldt, f\xc3\xb8rer ofte milde s\xc3\xb8rlige luftstr\xc3\xb8mmer til t\xc3\xa5ke i Nordsj\xc3\xb8en og Skagerrak, eller om sommeren i Barentshavet og \xc3\x98st-Finnmark ved nordlig og \xc3\xb8stlig vind. Adveksjonst\xc3\xa5ken kan s\xc3\xa5 flytte seg inn mot kysten p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter. En kaldfront kan presse det marine luftlaget mot kysten, noe som vanligvis skjer om v\xc3\xa5ren eller sent p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten. P\xc3\xa5 varme dager med t\xc3\xa5ke i havet kan solgangsbrisen f\xc3\xb8re til at t\xc3\xa5ke om ettermiddagen og kvelden bl\xc3\xa5ser inn over land.\n_START_SECTION_\nFordampningst\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nFordampingst\xc3\xa5ke er den mest lokale formen for t\xc3\xa5ke og oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r kald luft str\xc3\xb8mmer over et mye varmere vann eller fuktig overflate. Vanndamp fordamper raskt inn i atmosf\xc3\xa6ren, og kondenserer dersom temperaturen er under duggpunktet. Det blir da dannet en tynn t\xc3\xa5ke. Fordampningst\xc3\xa5ke er mest vanlig i polare str\xc3\xb8k og rundt store innsj\xc3\xb8er sent p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten og tidlig om vinteren mens innsj\xc3\xb8ene og havet fremdeles er varmt. T\xc3\xa5ken blir ofte til frostt\xc3\xa5ke som da medf\xc3\xb8rer rim.\n_START_SECTION_\nFrontt\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nNedb\xc3\xb8rst\xc3\xa5ke (eller frontt\xc3\xa5ke) oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r nedb\xc3\xb8r faller inn i et t\xc3\xb8rrere luftlag under skyen, og vanndr\xc3\xa5pene fordamper til vanndamp. Vanndampen blir avkj\xc3\xb8lt til under duggpunktet og kondensarer til t\xc3\xa5ke.\n_START_SECTION_\nOrografisk t\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nOrografisk t\xc3\xa5ke blir dannet n\xc3\xa5r luft bl\xc3\xa5ser opp en skr\xc3\xa5ning (kalt orografisk heving) og blir adiabatisk avkj\xc3\xb8lt mens den stiger. Dette f\xc3\xa5r luften til \xc3\xa5 kondensere. P\xc3\xa5 fjelltopper der skyene ikke er lave nok til \xc3\xa5 lage t\xc3\xa5ke, f\xc3\xb8rer denne stigningen ofte likevel til frostt\xc3\xa5ke.\n_START_SECTION_\nDalt\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nDalt\xc3\xa5ke oppst\xc3\xa5r i fjelldaler, ofte om vinteren. Den kommer som et resultat av at tung, kald luft synker ned i dalbunnen og danner en temperaturinversjon der varmere luft passerer over fjellene ovenfor. Dette er alts\xc3\xa5 egentlig str\xc3\xa5lingst\xc3\xa5ke som er styrt av lokal topografi. I rolige v\xc3\xa6rsituasjoner kan den vare i flere dager.\n_START_SECTION_\nIst\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nIst\xc3\xa5ke er en form for t\xc3\xa5ke der dr\xc3\xa5pene har frosset til ekstremt sm\xc3\xa5 iskrystaller. Vanligvis m\xc3\xa5 man ha temperaturer under -35\xc2\xa0\xc2\xb0C for at dette skal skje, og t\xc3\xa5ken er derfor mest vanlig i arktiske og antarktiske str\xc3\xb8k, og da gjerne i urbane omr\xc3\xa5der. Vanndamp som finnes i eksos fra kj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y eller r\xc3\xb8yk fra oppvarming og kraftstasjoner fryser til is, og denne urbane ist\xc3\xa5ken kan bli sv\xc3\xa6rt tett og vedvare dag og natt til temperaturen stiger. Ist\xc3\xa5ke kan f\xc3\xb8re til et spesielt halofenomen, som kalles lyss\xc3\xb8yler.\n_START_SECTION_\nFrostt\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nFrostt\xc3\xa5ke oppst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r vanndr\xc3\xa5per fryser p\xc3\xa5 overflater og danner hvit rimis. Dette er vanlig p\xc3\xa5 fjelltopper som er eksponert for lave skyer. Dette er samme prinsipp som underkj\xc3\xb8lt regn.\n_START_SECTION_\nKunstig t\xc3\xa5ke\n_START_PARAGRAPH_\nKunstig t\xc3\xa5ke blir dannet ved \xc3\xa5 fordampe vann og glykol- eller glyserol-baserte v\xc3\xa6sker. V\xc3\xa6sken blir spr\xc3\xb8ytet inn i en oppvarmet boks, og fordamper raskt. Trykket som oppst\xc3\xa5r presser dampen ut en \xc3\xa5pning. N\xc3\xa5r dampen kommer i kontakt med den kj\xc3\xb8ligere luften utenfor, kondenserer den til t\xc3\xa5ke \xe2\x80\x93 se r\xc3\xb8ykmaskin.'