b'\n_START_ARTICLE_\nMaximilian zu Wied-Neuwied\n_START_SECTION_\nFamilie og tidlig karriere\n_START_PARAGRAPH_\nMaximilian zu Wied-Neuwied ble f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 slottet Neuwied, som andre s\xc3\xb8nn (og det \xc3\xa5ttende av ti barn) av den regjerrnde arvegreven (fra 1784 den regjerende fyrste) til Wied, Friedrich Carl zu Wied-Neuwied (1741-1809) og hans gemal Louise f\xc3\xb8dt grevinne zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1747-1823). Under napoleonskrigene ble han offiser i den pr\xc3\xb8yssiske arm\xc3\xa9 i 1802 og tok avskjed som generalmajor i 1815.\n_START_SECTION_\nOppdagelsesreisende\n_START_PARAGRAPH_\nMaximilian zu Wied-Neuwied ledet 1815-1817 en ekspedisjon til s\xc3\xb8r\xc3\xb8stre Brasil. Blant de oppdagelser han gjorde der var en indianerstamme som s\xc3\xa5 langt ikke var kjent for omverdenen. Etter tilbakekomsten skrev han Reise nach Brasilien (1820\xe2\x80\x9321) og Beitr\xc3\xa4ge zur Naturgeschichte von Brasilien (1825\xe2\x80\x9333)._NEWLINE_I 1832 reiste han til de nordamerikanske Great Plains sammen med den sveitsiske maleren Karl Bodmer. De reiste i 1833 opp Missourifloden med hjuldamperen Yellow Stone, studerte pr\xc3\xa6rieindianernes kultur da de overvintret i mandanenes byer n\xc3\xa6r Fort Clark, og samlet botaniske og zoologiske specimen. _NEWLINE_Etter hjemkomsten til Tyskland skrev han boken Reise in das Innere Nord-Amerikas, rikelig illustrert med plansjer og bilder malte av Bodmer. Boken er en viktig kilde til pr\xc3\xa6rieindianernes etnografi og historie. Han beskrev de bofaste mandaner og hidatsaer ved Missouri, men ogs\xc3\xa5 de nomadiske stammer som sioux, assiniboine, Plains Cree, Gros Ventres og blackfoot.\n_START_SECTION_\nOppkallinger\n_START_PARAGRAPH_\nPlanteslekten Neuwiedia Blume (Orchidaceae) ble oppkalt etter ham. Prins Maximilian er ogs\xc3\xa5 honorert i de vitenskapelige navn p\xc3\xa5 \xc3\xa5tte reptilarter: Hydromedusa maximiliani, Micrablepharis maximiliani, Bothrops neuwiedi, Polemon neuwiedi, Pseudoboa neuwiedi, Sibynomorphus neuwiedi, Xenodon neuwiedii, og Ramphotyphlops wiedii; likeledes margaykatten (Leopardus wiedii) og blomsten Helianthus maximiliani.'