b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98kotype\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98kotype eller \xc3\xb8koart (av gr. oikos) er en lokalt tilpasset variant av en organisme som skiller seg genetisk fra en annen \xc3\xb8kotype. \xc3\x98kotypene av en art kan imidlertid krysses med hverandre og gi fertilt avkom. Som s\xc3\xa5dan ble begrepet \xc3\xb8kotype f\xc3\xb8rste gang lansert av den svenske botanikeren G\xc3\xb6te Turesson i 1922.\n_START_SECTION_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nMan kan hevde, at en \xc3\xb8kotype er en genetisk variant av en art som er tilpasset lokale milj\xc3\xb8forhold. Disse \xc3\xb8kotypene blir ofte beskrevet under artsniv\xc3\xa5et, som underarter eller varieteter, fordi forskjellene som oftest ikke er \xc3\xa5penbare. \xc3\x98kotyper kan utveksle gener, men dersom slik utveksling ikke skjer over lang tid (full isolasjon fra andre \xc3\xb8kotyper), kan \xc3\xb8kotypen utvikle seg til en selvstendig underart eller til og med en selvstendig art._NEWLINE_Eksperimenter antyder, at \xc3\xb8kotyper f\xc3\xb8rst blir \xc3\xa5penbare n\xc3\xa5r de er adskilt av store avstander, fordi hybridisering mellom geografiske naboer av samme art/underart er vanlig. I noen tilfeller kan imidlertid forskjellige \xc3\xb8kotyper ogs\xc3\xa5 oppst\xc3\xa5 under sterkt begrensede avstander._NEWLINE_\xc3\x98kotyper best\xc3\xa5r ofte som en glidende og gradvis geografisk variasjon, som skaper analoge fenotypiske og genotypiske variasjoner. Dette fenomenet kalles gjerne klinal variasjon, og et eksempel er variasjonen i hudfargen blant klodens menneskelige populasjoner. Avhengig av breddegraden, og dermed solstr\xc3\xa5lingen, varierer huden v\xc3\xa5r, fra nesten hvit til nesten sort. En \xc3\xb8kotype kan imidlertid vise flere fenotyper innenfor \xc3\xa9n og samme populasjon._NEWLINE_Eksempler p\xc3\xa5 \xc3\xb8kotyper er fjellbj\xc3\xb8rk og bj\xc3\xb8rk, fjellgullris og gullris, og de mange ulike lokale villaksstammene som finnes i v\xc3\xa5re ulike elver. Et annet eksempel er fjellrein, som eksisterer som flere \xc3\xb8kotyper (villrein/tamrein, mandsjuriarein, sibirrein/novajasemljarein)'