b'\n_START_ARTICLE_\nSettemaskin\n_START_PARAGRAPH_\nSettemaskin - er en maskin for fremstilling av sats for trykking. Settemaskinene produserer satsen i hele linjer (for eksempel Linotype) eller som l\xc3\xb8se typer (for eksempel Monotype). Settemaskinen st\xc3\xb8per satsen i bly, ogs\xc3\xa5 kalt varmsats eller setter ferdig st\xc3\xb8pte typer (kaldsats). Videre utvikling av settemaskinen var fotosettemaskiner og senere datamaskinbaserte satsanlegg.\n_START_SECTION_\nUtfordringer for h\xc3\xa5ndsettingen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 1800-tallet steg behovet for settekapasitet i trykkeriene. Dette hang blant annet sammen med utviklingen av hurtigere trykkpresser som medf\xc3\xb8rte behov for st\xc3\xb8rre produksjon av sats til trykking. H\xc3\xa5ndsats best\xc3\xa5r av to arbeidsganger, selve settingen og avleggingen - det vil si \xc3\xa5 legge den brukte satsen tilbake p\xc3\xa5 rett plass i settekassen. Den umiddelbare metoden for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke produksjonen av sats var \xc3\xa5 ansette flere settere.\n_START_SECTION_\nDe tidligste fors\xc3\xb8kene\n_START_PARAGRAPH_\nDe tidligste fors\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 \xc3\xa5 konstruere en fungerende settemaskin tok utgangspunkt i prosessen for setting og avlegging av h\xc3\xa5ndsats og fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 gjenskape denne ved hjelp av maskiner. Det store problemet var for de fleste ikke selve settingen, men avleggingen. Videre var det ogs\xc3\xa5 for de tidlige pionerene vanskelig \xc3\xa5 f\xc3\xa5 til utslutning av linjene._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste settmaskinen ble konstruert av ingeni\xc3\xb8ren Wiliam Church i 1822. Den var kun en settemaskin og kunne ikke legge av satsen. Den brukte satsen ble smeltet om._NEWLINE_Den neste Pianotype som ble pr\xc3\xb8vet ut i tre trykkerier i Paris var blitt konstruert av James Hadden Young og Adrian Delcambre i 1840. Denne maskinen kunne b\xc3\xa5de sette og legge av, men krevet en betjening p\xc3\xa5 syv personer og var lite regningssvarende. Senere utvikling fikk betjeningen ned i tre personer uten at dette hjalp._NEWLINE_Et vendepunkt i utviklingen av settemaskiner stod dansken Christian S\xc3\xb8rensen for da han konstruerte sin Tacheotyp settemaskin i 1849.P\xc3\xa5 verdensutstillingen i Paris 1855 fikk S\xc3\xb8rensen gullmedalje for sin konstruksjon. Det ble bygget to eksemplarer av S\xc3\xb8rensens settemaskin, som for en tid ble brukt i produksjonen i avisen F\xc3\xa6drelandet i K\xc3\xb8benhavn. D andre ble stilt ut p\xc3\xa5 verdensutstillingen. Fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 denne maskinen inn p\xc3\xa5 et trykkeri i Paris slo feil, blant annet fordi typografene truet med streik._NEWLINE_William Mitchell fikk i 1853 amerikansk patent p\xc3\xa5 en settemaskin som i 1860-\xc3\xa5rene ble brukt i noen engelske trykkerier._NEWLINE_Robert Hattersley konstruerer en settemaskin som 6. april 1859 blir tatt i bruk i trykkeriet Bradbury & Evans i London. I 1871 konstruerer han ogs\xc3\xa5 en avleggermaskin. Hattersleys settemaskin blir tatt i bruk i en del engelske trykkerier og senere p\xc3\xa5 kontinentet._NEWLINE_Charles Kastenbein f\xc3\xa5r i 1879 engelsk patent p\xc3\xa5 en settemaskin som blir p\xc3\xa5 markedet i over 20 \xc3\xa5r. I 1871 ble den f\xc3\xb8rste Kastenbeinmaskinen tatt i bruk av The Times i London, senere hadde avisen tilsammen 25 slike maskiner som var i bruk frem til 1908. Kastenbeins settemaskin ble tatt i bruk i USA, Frankrike, England, Belgia, \xc3\x98sterrike, Danmark og Tyskland. Trykkeriet C. Ferslov i K\xc3\xb8benhavn bestilte i 1881 ti settemaskiner og 17 avleggermaskiner. Kastenbeinermaskinen krever en bemanning p\xc3\xa5 fire, og for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 l\xc3\xb8nnsomhet i dette benytter Ferslow seg av piker i stedet for utl\xc3\xa6rte typografer. Det samme gjorde avisen Dresdener Nachrichten, som i \xc3\xa5rene 1882 til 1900 hadde fem settemaskiner og ni avleggermaskiner i drift.\n_START_SECTION_\nDe fungerende settemaskinene\n_START_PARAGRAPH_\nTom Thorne konstruerte en settemaskin som ble satt i produksjon av Colt v\xc3\xa5penfabrikk i 1884. Denne maskinen er et plagiat av S\xc3\xb8rensens maskin. Thornes settemaskin har ogs\xc3\xa5 en selvstendig fungerende avleggermaskin slik at de til sammen utgjorde en maskin. Det ble produsert over to tusen eksemplarer av maskinen, og den ble tatt i bruk i Frankrike, Sveits og Tyskland foruten USA._NEWLINE_J.L. McMillan konstruerer p\xc3\xa5 samme tid som Torne en settemaskin som finner innpass i flere amerikanske trykkerier og etter forbedringer ogs\xc3\xa5 i Tyskland._NEWLINE_Paul F. Cox konstruerer i 1903 sin Typesetting Machine som blir produsert i om lag 500 eksemplarer.\n_START_SECTION_\nLinjest\xc3\xb8pemaskiner\n_START_PARAGRAPH_\nOttmar Mergenthaler presenterer sin linjest\xc3\xb8pemaskin i 1884 og den f\xc3\xb8rste maskinen ble satt i drift i New York Times den 3. juli 1886. Mergenthalers maskin Linotype setter messingmatriser sammen til hele linjer som deretter st\xc3\xb8pes i bly. Den kalles derfor for en linjest\xc3\xb8pemaskin. Produksjonen av Linotype linjesettemaskiner stanses i 1976. Maskinen fikk en voldsom utbredelse - i 1954 var det over 100 000 i drift. Maskinen har en sv\xc3\xa6rt komplisert konstruksjon og var kostbar. Til gjengjeld leverte den sats sikkert og i mengder som ingen annen settemaskin. Linotype ble produsert i USA, Storbritannia og Tyskland._NEWLINE_John Rogers Typograph settemaskin kom p\xc3\xa5 markedet i USA i 1890. Dette var en linjest\xc3\xb8pemaskin av en enklere konstruksjon enn Linotype, og den var ogs\xc3\xa5 betydelig billigere. Settehastigheten var heller ikke helt p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yde med Linotype. Den fikk en betydelig utbredelse p\xc3\xa5 slutten av 1800- og begynnelsen av 1900-tallet, i Norge var den dominerende i denne perioden. Blant de f\xc3\xb8rste settemaskinene som kom til Norge i 1898 og i 1906 var 33 av 38 Typograph-er. Typograph ble produsert i USA, England, Canada og Tyskland. Virksomhetene i USA og England ble kj\xc3\xb8pt opp av Mergenthaler Printing Co. i 1894, men produksjonen fortsatte i Canada og Tyskland. Den tyske fabrikken ble fullstendig \xc3\xb8delagt under andre verdenskrig, men i 1965 ble produksjonen tatt opp igjen for \xc3\xa5 bli lagt ned igjen i 1969.\n_START_SECTION_\nTypest\xc3\xb8pemaskiner\n_START_PARAGRAPH_\nTolbert Lanston patenterte Monotype sette- og st\xc3\xb8peapparat i 1887. Monotype best\xc3\xa5r av to separate maskiner - et tastatur der det fremstilles sats i form av et hullb\xc3\xa5nd og et st\xc3\xb8peapparat der det blir st\xc3\xb8pt enkelttyper fra dette hullb\xc3\xa5ndet. I 1955 opph\xc3\xb8rte produksjonen av st\xc3\xb8peapparatet, og fabrikken tok opp produksjon av maskin for fotosats. _NEWLINE_Ludlowsystemet ble konstruert av William I. Ludlow og William A. Reade fra USA og produksjonen startet i 1912. I Ludlowsystemet ble matrisene satt for h\xc3\xa5nd i en spesialkonstruert vinkelhake, og denne brukes s\xc3\xa5 til \xc3\xa5 st\xc3\xb8pe satsen. Det er f\xc3\xb8lgelig ikke en settemaskin, men et st\xc3\xb8peapparat.'