b'\n_START_ARTICLE_\nCatholic Encyclopedia\n_START_PARAGRAPH_\nCatholic Encyclopedia, ogs\xc3\xa5 kjent som Old Catholic Encyclopedia og Original Catholic Encyclopedia, er en engelskspr\xc3\xa5klig encyklopedi utgitt i USA. Det f\xc3\xb8rste bindet kom ut i mars 1907 og de tre siste i 1912, etterfulgt av et registerbind og senere supplerende bind. M\xc3\xa5let med leksikonet var \xc2\xabto give its readers full and authoritative information on the entire cycle of Catholic interests, action and doctrine.\xc2\xbb (\xc3\xa5 gi leseren fullstendig og autoritativ informasjon p\xc3\xa5 alt som ang\xc3\xa5r katolske interesser, handlinger og doktriner.)_NEWLINE_Catholic Encyclopedia ble utgitt av Robert Appleton Company, et forlag dannet i New York i februar 1905 med utgivelse av leksikonet som eneste form\xc3\xa5l. De fem medlemmene i encyclopediens redaksjonskomite var ogs\xc3\xa5 styret i forlaget. I 1912 ble forlagets navn endret til The Encyclopedia Press. I hele forlagets levetid gav det kun ut dette verket.\n_START_SECTION_\nForm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nEncyklopedien skulle tjene Den katolske kirke. Det konsentrete seg om informasjon som var relatert til kirken og la fram stoffet fra et katolsk synspunkt. Det tar for seg ting som har blitt gjort av katolikker og andre i de sv\xc3\xa6rt mange intellektuelle og samfunnsmessige grener, som kunst, utdanning, poesi og vitenskap. Selv om det var smalere i fokusomr\xc3\xa5de enn generelle encyklopedier, var det mye bredere anlagt enn tidligere fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 mer kortfattede katolske encyklopedier, som kun hadde tatt for seg rene kirkesp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l._NEWLINE_Encyklopedien gir grundige portretter oav historiske og filosofiske ideer, personer og hendelser fra et katolsk perspektiv. Dette inkluderer sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5lene som splittet katolisismen fra protestantismen og andre trossamfunn. Siden encyklopedien aldri har blitt oppdatert (i motsetning til New Catholic Encyclopedia), vil mange av oppslagene v\xc3\xa6re utdaterte med tanke p\xc3\xa5 den generelle kulturen eller den katolske kirkens situasjon og l\xc3\xa6re. S\xc3\xa6rlig kan det p\xc3\xa5pekes at det kom ut f\xc3\xb8r Vatikanstatens uavhengighet i 1929 og Andre Vatikankonsil (1962-65) som innf\xc3\xb8rte flere viktige endringer i katolsk praksis.\n_START_SECTION_\nForfattere og kilder\n_START_PARAGRAPH_\nThe work is entirely new, and not merely a translation or a compilation from other encyclopedic sources. The editors have insisted that the articles should contain the latest and most accurate information to be obtained from the standard works on each subject._NEWLINE_I dette ligger det at \xc2\xabfrom standard works\xc2\xbb vil si at noen av artiklene fra europeiske forfattere som Pierre Batiffol (fransk) og Johann Peter Kirsch (tysk) tidligere hadde blitt utgitt fullstendig eller delvis i Europa, og var blitt oversatt og tilpasset encyklopedien. Blant dem som skrev nye artikler p\xc3\xa5 engelsk var Anthony Maas og Herbert Thurston.\n_START_SECTION_\nOnlineversjoner\n_START_PARAGRAPH_\nUSAs lover om opphavsrett sier at alt som er publisert i USA f\xc3\xb8r 1923 er offentlig eiendom. I 1993, i forbindelse med pave Johannes Paul IIs bes\xc3\xb8k i Denver for verdensungdomsdagene, bestemte Kevin Knight seg for \xc3\xa5 starte et prosjekt for \xc3\xa5 publisere 1913-utgaven av encyklopedien p\xc3\xa5 internett. Knight startet nettstedet New Advent for form\xc3\xa5let. Frivillige fra USA, Canada, Frankrike og Brasil hjalp til med transkriberingen. Siden ble lansert i 1995, og i 1997 var arbeidet ferdig._NEWLINE_I 2007 publiserte Catholic Answers en vannmerket versjon som vart produsert ved \xc3\xa5 scanne sidene i originalene._NEWLINE_Andre scannede utgaver av encyklopedien finnes p\xc3\xa5 Google Books, hos Internet Archive og Wikimedia Commons. Wikisource har ogs\xc3\xa5 et transkriberingsprosjekt basert p\xc3\xa5 filene som ligger hos Commons._NEWLINE_1922-supplementet til encyklopedien er ogs\xc3\xa5 offentlig eiendom, og finnes p\xc3\xa5 internett. New Catholic Encyclopedia er ogs\xc3\xa5 tilgjengelig online p\xc3\xa5 noen biblioteker.'