b"\n_START_ARTICLE_\nRomantikken\n_START_SECTION_\nOpplysningstid, f\xc3\xb8rromantikk og romantikk\n_START_PARAGRAPH_\nRomantikken br\xc3\xb8t fram i Europa i kj\xc3\xb8lvannet av den franske revolusjon og under Napoleonskrigene. Opplysningstiden p\xc3\xa5 1700-tallet var antiautorit\xc3\xa6r, fornuftbasert, vitenskapsorientert, optimistisk og hadde stor tro p\xc3\xa5 menneskets intelligens (jf. rasjonalisme). Slagordene var frihet, likhet og brorskap. Estetikken var overveidende klassisistisk, det vil si preget av antikkens dogmer for hva som var god kunst._NEWLINE_F\xc3\xb8rromantiske tendenser viste seg b\xc3\xa5de i Frankrike, England og Tyskland i opplysningstiden, blant annet ved p\xc3\xa5virkning fra Jean-Jacques Rousseau og Montesquieu. Den sveitsiskf\xc3\xb8dte, franske revolusjonsteoretikeren Rousseau var sentral i opplysningstiden, men bidro sterkt til \xc3\xa5 forberede grunnen for romantikken med sine frihetsideer, sin insistering av f\xc3\xb8lelsenes rett og ved sin naturoppfatning. I 1750 gav han ut en artikkel som het Discours sur les sciences et les arts (Samtaler om vitenskapene og kunsten) hvor han mente at mennesket var godt av natur, men at vitenskap og sivilisasjon hadde \xc3\xb8delagt og fordervet menneskesinnet. Han konkluderte med at teknologiens fremgang hadde \xc3\xb8kt innflytelsen til de regjerende makter i verden p\xc3\xa5 bekostning av enkeltmenneskets frihet. L\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 dette, mente han, var at mennesket m\xc3\xa5tte \xc2\xabtilbake til naturen\xc2\xbb; det opprinnelige og naturlige. Denne naturoppfatningen spredte seg til England og Tyskland. Montesquieus klimateori, fremmet i boken Lovenes \xc3\xa5nd (1748) spredte seg p\xc3\xa5 liknende vis. Den gikk ut p\xc3\xa5 at de ulike folkeslag ble avgj\xc3\xb8rende preget av klima, landskap og historie p\xc3\xa5 sine respektive bosteder. I England hadde dessuten sterke platonske str\xc3\xb8mninger gjort seg gjeldende i universitetsmilj\xc3\xb8et i Cambridge fra 1600-tallet av, noe som medvirket til at romantikken fikk et sterkt innslag av platonisme/nyplatonisme._NEWLINE_I Tyskland fikk kom, dels med bakgrunn i Roussaus tanker, en Sturm und Drang-bevegelse, der Goethe og Friedrich Schiller var ledende skikkelser. Sturm und Drang la stor vekt p\xc3\xa5 f\xc3\xb8lelsene og representerte et oppr\xc3\xb8r mot den franske, borgerlige rasjonalismen. Goethes Die Leiden des jungen Werthers og Schillers Die R\xc3\xa4uber var typiske uttrykk for Sturm und Drang._NEWLINE_Historiefilosofen Johann Gottfried Herder var nok opplysningmann, men tok inntrykk av de f\xc3\xb8rromantiske ideer til Rousseau, Montesquieu og Kant. Med sin samling av Volkslieder i 1778-79 banet han veien for nasjonalromantikken og dermed ogs\xc3\xa5 for folkeminnevitenskapen. Goethe og hans samtidige ivret for en tysk nasjonal litteratur. De f\xc3\xb8rromantiske tendensene kom til full utfoldelse i romantikken ved overgangen mellom 1700-tallet og 1800-tallet, f\xc3\xb8rst i England og Tyskland, og dernest i resten av Europa.\n_START_SECTION_\nEn grensesprengende tendens\n_START_PARAGRAPH_\nRomantikken er ofte definert som en grensesprengende tendens. Virkelighetsforst\xc3\xa5elsen utvides og utdypes. Oppfatningen av naturen g\xc3\xa5r fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re n\xc3\xa6rmest mekanistisk til \xc3\xa5 bli organisk. Gudsoppfatningen g\xc3\xa5r fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re overveiende deistisk til \xc3\xa5 bli panteistisk eller panenteistisk. Kunsten frir seg fra klassisismens rigide krav til dogmer og regler. Det gjelder alle kunstarter. Romantikken \xc3\xa5pner for eksperimentering med de kunstneriske former, blander genrene og skaper nye, og verdsetter fortellinger om det fantastiske, inspirert av eventyr og myter. Kunsteventyret, eventyrspillet og lesedramet er romantiske genrer. Romantikkens teoretiker var f\xc3\xb8rst og fremst Friedrich Schlegel._NEWLINE_I romantikken var det ikke tilstrekkelig at kunstneren var en dyktig h\xc3\xa5ndverker, han skulle helst ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re original, et nytenkende geni, en gudeben\xc3\xa5det visjon\xc3\xa6r som kunne trenge inn i naturens og livets skjulte sannheter. Kunstnerens skulle med andre ord v\xc3\xa6re en tolker av tilv\xc3\xa6relsens g\xc3\xa5ter og det guddommelige, og formidle sin innsikt gjennom kunsten. Kunsten ble dermed \xc3\xa5 betrakte som en n\xc3\xb8kkel til h\xc3\xb8yere erkjennelse b\xc3\xa5de for kunstneren selv og for mottakeren. Dikteren skal se langt, bakover og framover i tid, og b\xc3\xa6re visjonene sine ut til folket.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8yromantikken\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleonskrigene virket til at ulike romantiske str\xc3\xb8mninger samlet og forsterket seg p\xc3\xa5 det tyskspr\xc3\xa5klige omr\xc3\xa5det og spredte seg derfra med fornyet kraft. Romantikken hadde dertil viktige filosofiske forutsetninger i Kants og Fichtes spekulative tenkning, og ble selv en forutsetning for Hegels filosofi._NEWLINE_Den tyske romantikkens f\xc3\xb8dsel knyttes spesielt til en artikkelserie utgitt av Friedrich Schlegel mellom 1798 og 1800. Forestillingen om en \xc2\xabprogressiv universalromantikk\xc2\xbb g\xc3\xa5r tilbake til ham. Friedrich Schleiermacher opponerte mot rasjonalismen, og mente at uendelighetsf\xc3\xb8lelsen var religionens dypeste vesen. Friedrich Schelling, den \xc2\xabnye Platon\xc2\xbb som han er blitt kalt, er ul\xc3\xb8selig forbundet med den romantiske naturfilosofi (se nedenfor). August Wilhelm Schlegels oversettelser av blant annet William Shakespeare, gav ogs\xc3\xa5 viktige impulser til romantikken. Schelling, Fichte, Goethe, Schleiermacher og br\xc3\xb8drene Schlegel reiste sammen en (natur)filosofisk preget romantikk som knyttes til universitetsmilj\xc3\xb8et i byen Jena, og betegnes gjerne som Jenaromantikk, h\xc3\xb8yromantikk/universalromantikk.  Retningen ble toneangivende for en rekke romantiske tyske diktere, eksempelvis Novalis, Ludwig Tieck og E.T.A. Hoffmann.\n_START_SECTION_\nNasjonalromantikken\n_START_PARAGRAPH_\nDen nasjonalromantiske retningen, ogs\xc3\xa5 kalt Heidelberg-romantikken etter den tyske byen Heidelberg, tar utgangspunkt i filosofen Herder og hans tanker om folkekultur (Volksgeist). Han hadde alt p\xc3\xa5 1700-tallet gitt ut en samling folkeviser fra ulike deler av verden, for \xc3\xa5 vise og begrunne at alle folkeslag hadde hver sin s\xc3\xa6rpregede kultur. Dette ga st\xc3\xb8tet til den nasjonalromantiske vekkelsen i mange tyske stater. Br\xc3\xb8drene Grimm ga ut eventyr og sagn, og poetene Achim von Arnim og Clemens von Brentano ga ut folkelig poesi, og deres arbeid fikk store konsekvenser langt utenfor det tyskspr\xc3\xa5klige omr\xc3\xa5det. Alt som kunne knyttes til nasjonen eller folkets historie ble ansett som verdifullt, og verdt \xc3\xa5 formidle gjennom kunsten. For i folkekulturen, ofte forst\xc3\xa5tt synonymt med kulturen i prim\xc3\xa6rn\xc3\xa6ringene (bondekulturen), mente man \xc3\xa5 finne den reneste og naturligste form for kultur: den som hadde f\xc3\xa5tt utvikle seg gjennom tusenvis av \xc3\xa5r og i n\xc3\xa6rkontakt med naturen. I denne sammenheng snakket man ogs\xc3\xa5 om das gesunkene Kulturgut, det de fleste andre hadde glemt, men som hadde overlevd p\xc3\xa5 bygdene.\n_START_SECTION_\nNaturromantikk og naturfilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nEn skiller gjerne mellom naturfilosofien, som tar utgangspunkt i Schelling, og et natursvermeri som tar utgangspunkt i Rousseau. Rousseau dr\xc3\xb8ftet menneskets tilknytning til naturen, og viktigheten av \xc3\xa5 ha naturen innp\xc3\xa5 seg, men han satte fremdeles mennesket i sentrum for sin tenkning._NEWLINE_Mye av den romantiske tenkningen er i slekt med panteisme: Gud er i alt, eller aller helst, panenteisme: alt er i Gud. Naturromantikeren Schelling mente at Gud var \xc3\xa5 finne gjennom studier i naturen. For Schelling, naturfilosofiens fremste eksponent, var naturen fylt av \xc2\xabGeist\xc2\xbb, det vil si \xc2\xab\xc3\xa5nd\xc2\xbb. Han tenkte seg en universell \xc3\xa5ndelig kraft som var virksom gjennom naturrikene, fra det anorganiske, gjennom det organiske (plante- og dyreriket) og fram til mennesket. Han tenkte seg at denne \xc3\xa5ndskraft steg til gradvis st\xc3\xb8rre bevissthet, fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re ubevisst i 'stenen', til den kom til full bevissthet i mennesket, og aller klarest i kunstneren. Schellings naturfilosofi ble formidlet til Norden via mineralogen og dikteren Henrik Steffens, og som Henrik Wergeland hyller i innledningsdiktet til Skabelsen, Mennesket og Messias. I det samme diktet hyller han ogs\xc3\xa5 sin landsmann, filosofen Niels Treschow._NEWLINE_Tidligere hadde folk stort sett vurdert naturen etter nytteverdien. \xc3\x98demarker og ville fjell hadde ikke stor interesse. Under innflytelse av romantikken endret dette seg, noe som ikke minst avspeiles i bildende kunst. Romantikkens interesse for naturen f\xc3\xb8rte til en oppblomstring av turismen. Norge fikk ry som ett av de landene der man kunne opps\xc3\xb8ke ekte natur. Fotturister fra utlandet (til \xc3\xa5 begynne med s\xc3\xa6rlig fra England, men ogs\xc3\xa5 fra andre land), begynte \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke og oppskatte slike landskap som eksempelvis Jotunheimen og Rondane._NEWLINE_Beethoven var en komponist som pekte fram mot romantikken innen for skapende tonekunst. Hans sjette symfoni, \xc2\xabPastoralesymfonien\xc2\xbb, er et tidlig eksempel p\xc3\xa5 en musikalsk tolket naturopplevelse. Letingen etter Gud i naturen hang sammen med jakten p\xc3\xa5 \xc2\xabdet umiddelbare\xc2\xbb, og kommer til uttrykk ogs\xc3\xa5 i nasjonalromantikken med dens tro p\xc3\xa5 at det mest ekte var \xc3\xa5 finne i  \xc2\xabdet folkelige uttrykk\xc2\xbb, det vil si i folkets kunst som igjen ble betraktet som et produkt av folke\xc3\xa5nden.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8yreromantikk og venstreromantikk\n_START_PARAGRAPH_\nDen tilbakeskuende, konservative romantikk kalles gjerne h\xc3\xb8yreromantikk, mens den s\xc3\xa5kalte venstreromantikk kan sies \xc3\xa5 videref\xc3\xb8re idealene fra den franske revolusjon. P\xc3\xa5 sine eldre dager framsto den danske dikteren Oehlenschl\xc3\xa4ger som h\xc3\xb8yreromantiker. Den unge franske dikteren Victor Hugo representerte venstreromantikken. Det samme gjorde Henrik Wergeland i Norge.\n_START_SECTION_\nPoetisk realisme\n_START_PARAGRAPH_\nPoetisk realisme betegner en noe avdempet romantikk som svarer til det filosofiske begrep_NEWLINE_idealrealisme (evt. realidealisme). Poetisk realisme vil forene ide og virkelighet, men slik at virkeligheten l\xc3\xb8ftes mot og preges av det ideale. Det er alts\xc3\xa5 snakk om en form for idealisering av virkeligheten. Emnene hentes gjerne fra den n\xc3\xa6re virkelighet. Men det tilstrebes \xc3\xa5 fjerne det tilfeldige, eller det tilfeldiges trykk. If\xc3\xb8lge poeten og eventyrsamleren J\xc3\xb8rgen Moe er det dikternes oppgave \xc3\xa5 \xc2\xablade hvert Livsbilleds Grundid\xc3\xa9 fremtr\xc3\xa6de med den Magt der fjerner alt uvedkommende og tilf\xc3\xa6ldigt.\xc2\xbb Dette er den poetiske realismes ambisjon i et n\xc3\xb8tteskall. Tendensen g\xc3\xa5r alts\xc3\xa5 mot allmenngj\xc3\xb8ring, og, i blant, mot idyllisering. I Danmark var H.C. Andersen og Johan Ludvig Heiberg p\xc3\xa5 hver sin m\xc3\xa5te representanter for poetisk realisme. Heibergs estetikk var Hegelinspirert. Hans sterke betoning av den rene genre, er imidlertid et klassisistisk trekk. Heiberg var vaudeville-dikter, kritiker, mange\xc3\xa5rig sjef for Det Kongelige Teater i K\xc3\xb8benhavn og redakt\xc3\xb8r av Den flyvende Post. Han fikk stor innflytelse p\xc3\xa5 kunstsmaken i Norden, og \xe2\x80\x93 ikke minst \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 Welhavens kunstsyn. \xc2\xabH.C. Andersen, som i 1835 gav ut sin f\xc3\xb8rste eventyrsamling, ble med sin geniale forening av romantiske motiver og fortrolig hverdagsn\xc3\xa6r stil og milj\xc3\xb8skildring den st\xc3\xb8rste av alle poetiske realister i Danmark\xc2\xbb. I Danmark forekom ogs\xc3\xa5 en franskinspirert litter\xc3\xa6r retning i slekt med poetisk realisme som kaltes romantismen. Enkelte vil plassere b\xc3\xa5de Heiberg og Andersen i romantismen._NEWLINE_Hverdagshistorienes kvinnelige forfattere i Norden er alle poetiske realister. Thomasine Gyllembourg, mor til Johan Ludvig Heiberg, som begynte sitt forfatterskap sist i 1820-\xc3\xa5rene i Danmark,  kalte sine fortellinger for nettopp  Hverdags-Historier. Den svenske  Fredrika Bremer kalte sitt debutverk for Teckingar utur hvardagslifvet(1828\xe2\x80\x9331). I Norge kom  Camilla Collett etter med Amtmandens D\xc3\xb8tre i 1855. Delvis inspirert av Fredrika Bremer skrev Wergeland sitt mesterlige kunsteventyr Jan van Huysums Blomsterstykke (1840) som ogs\xc3\xa5 oppviser trekk av den poetiske realisme. Diktet er tilegnet Fredrika Bremer. Bj\xc3\xb8rnsons bondefortellinger er vel s\xc3\xa5 mye poetisk realisme som de er nasjonalromantikk. De rommer dertil trekk som peker fram mot realisme og naturalisme senere i \xc3\xa5rhundret. Amtmandens D\xc3\xb8tre peker mot realismen i kraft av sin tendens. Til tross for sine  groteske innslag, regnes diktere som Victor Hugo og Charles Dickens av mange til den poetiske realisme.\n_START_SECTION_\nRomantikkvarianter i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nRomantikken i Norge ytrer seg dels som h\xc3\xb8yromantikk (hos Welhaven), dels som poetisk realisme/senromantikk og nasjonalromantikk (som Wergeland, Camilla Collett, J\xc3\xb8rgen Moe)._NEWLINE_Den stemningsb\xc3\xb8lgen som dominerte i Norge fram mot 1814, kalles patriotismen og har sine r\xc3\xb8tter i det norske selskab i 1770-\xc3\xa5rene. 1700-tallets politiske ideer ble dr\xc3\xb8ftet i Det norske selskab i 1790-\xc3\xa5rene. Tidlig p\xc3\xa5 1800-tallet forekommer nok visse nedslag av romantiske tanker, men lite av ekte romantisk poesi.F\xc3\xb8r 1830 var det bare spredte till\xc3\xb8p til romanitikk i Norge. Professor Edvard Beyer har uttrykt det slik: \xc2\xabDet romantiske stormv\xc3\xa6r ved hundre\xc3\xa5rsskiftet n\xc3\xa5dde Norge som en lett bris\xc2\xbb. B\xc3\xa5de Wergeland og Welhaven som gjorde seg gjeldende i norsk \xc3\xa5ndsliv fra ca. 1830, var kritiske til romantikken, og omtalte den i nedsettende vendinger. Wergelands mente at romantikken var bakstreversk. Han var oppdratt i opplysningstidens \xc3\xa5nd og etter Rousseaus prinsipper. Det er ettertiden, og som den f\xc3\xb8rste, Fredrik Paasche, som har innsett at Henrik Wergeland ikke bare viderf\xc3\xb8rte ideene fra opplysningstiden, men ogs\xc3\xa5 var en s\xc3\xa6regen representant for h\xc3\xb8yromantikken eller universalromantikken. Paasche \xc2\xabknytter ham til Byron og andre engelske romantikere, som var politisk radikale i motsetning til mange av de tyske\xc2\xbb. Trolig var Wergeland den eneste virkelige h\xc3\xb8yromantiker i Norge i sin tid. Hans Stelladiktning i Digte. F\xc3\xb8rste Ring 1829, som i 1830 ble fulgt opp av det grensesprengende dikt om \xc2\xabAlt\xc2\xbb, Skabelsen, Mennesket og Messias, m\xc3\xa5 karakteriseres som romantisk diktning. Skabelsen, Mennesket og Messias er et episk-lyrisk-dramatisk verk b\xc3\xa5ret av en egenartet \xc2\xabmystisk-philosophisk Aandel\xc3\xa6re\xc2\xbb kombinert med sterke innslag av politiske ideer fra 1700-tallet. Ogs\xc3\xa5 Welhaven, som debuterte som sentrallyriker en god del senere enn Wergeland, var romantiker. Men de to befant seg p\xc3\xa5 hver sin side av et tenkt romantisk sentrum. Illustrerende for deres plassering i forhold til romantikken er den estetiske debatten p\xc3\xa5 den tid. Den kommer til uttrykk i Welhavens angrepsskrift p\xc3\xa5 Wergelands tidlige diktning, utgitt i 1832, og i Nicolai Wergelands gjendrivelse \xc3\xa5ret etter. Welhaven angriper Wergeland med overveiende heibergske argumenter, mens Nicolai Wergeland for en stor del henter sine argumenter fra engelsk romantisk litteraturteori. Welhaven refererer til noen estetiske \xc2\xabLover\xc2\xbb som han mener Wergeland bryter, mens stikkordene for Nicolai Wergelands estetikk er \xc2\xabfantasi/imaginasjon/syn, originalitet, frihet og natur\xc2\xbb._NEWLINE_Til Norge n\xc3\xa5dde den romantiske kulturb\xc3\xb8lge fram etter at den hadde mistet mye av sin kraft p\xc3\xa5 kontinentet og De britiske \xc3\xb8yer. Nasjonalromantikken vokste is\xc3\xa6r fram i Norge etter 1840. Den harmonerte godt med den poetisk realisme, som allerede fantes i 1830-\xc3\xa5rene i Norge, og som fortsatt var virksom i \xc3\xa5ndslivet etter at nasjonalromantikken hadde kulminert._NEWLINE_Poetisk realisme er mindre h\xc3\xb8ytflyvende og mere borgerlig enn h\xc3\xb8yromantikken/universalromantikken (se ovenfor). Nasjonalromantikken viser seg blant annet ved den sterke interessen for folkets kulturuttrykk slik det fantes i eventyr, sagn, folkeviser, folkemusikk og folkespr\xc3\xa5k/dialekter, og i byggeskikker, rosemaling, treskurd, klesskikker osv., en interesse ogs\xc3\xa5 Wergeland delte, men hans begrunnelse var stort sett noe annerledes enn nasjonalromantikkens, skj\xc3\xb8nt han n\xc3\xa6rmet seg nasjonalromantikken, ikke minst i sitt siste skuespill Fjeldstuen (1845). _NEWLINE_Welhaven, Andreas Munch, J\xc3\xb8rgen Moe og A.O. Vinje var nasjonalromantikere og poetiske realister. Den unge Bj\xc3\xb8rnson (bondeforetllingene) og den unge Ibsen h\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 til her f.eks. Sancthansnatten. Et verk som Peer Gynt (1867) er utenkelig uten romantikken og nasjonalromantikken, selv om det ogs\xc3\xa5 har v\xc3\xa6rt karakterisert som et \xc2\xabantiromantisk verk\xc2\xbb, hva det i bunn og grunn ikke er._NEWLINE_Norge hadde ogs\xc3\xa5 en rekke nasjonalromantiske billedkunstnere, blant dem I.C. Dahl, Thomas Fearnley. Adolph Tidemand og Hans Gude. De to sistnevnte malte \xc2\xabBrudeferd i Hardanger\xc2\xbb som danner en idylliserende i kontrast til de h\xc3\xb8ydramatiske naturbildene til Peder Balke. Det illustrerer noe av spennvidden i romantikken._NEWLINE_Til de nasjonalromantiske komponister regnes Ole Bull, Rikard Nordraak, Halfdan Kjerulf, Edvard Grieg, Johan Svendsen og Johan Halvorsen.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa6terjentens S\xc3\xb8ndag\n_START_PARAGRAPH_\nDen nasjonalromantiske stemningstoppen kan tidfestes til 1849, et \xc3\xa5r som \xe2\x80\x93 med assosiasjoner til en sang med tekst av J\xc3\xb8rgen Moe og melodi av Ole Bull \xe2\x80\x93 er karakterisert som s\xc3\xa6terjentens s\xc3\xb8ndag i norsk kulturhistorie. Allerede 15. januar 1849 spilte Myllarguten hardingfele for et borgerlig publikum i Christiania. Det skjedde i Logens store sal p\xc3\xa5 Ole Bulls initiativ. Den nasjonalromantiske stemningen levde videre, og p\xc3\xa5 v\xc3\xa5rparten ble det, denne gang p\xc3\xa5 P. Chr. Asbj\xc3\xb8rnsens initiativ, arrangert teaterkvelder/Aftenunderholdninger i Christiania Theater der mer eller mindre nasjonalromantiske kunstnere ble presentert fra scenen, dvs. malere, diktere og musikere som Tidemand, Gude, Welhaven, J\xc3\xb8rgen Moe, Andreas Munch, Kierulf og Ole Bull, den siste med \xc2\xabvillspel\xc2\xbb, det vil si improvisasjoner over norsk folkemelodier.\n_START_SECTION_\nSamlere og utgivere av folketradisjoner\n_START_PARAGRAPH_\nNorges svar p\xc3\xa5 br\xc3\xb8drene Grimm i Tyskland er forfatterparet Peter Christen Asbj\xc3\xb8rnsen og J\xc3\xb8rgen Moe, som samarbeidet om \xc3\xa5 nedtegne og utgi norske folkeeventyr. Norske Folkeeventyr, samlede ved Asbj\xc3\xb8rnsen og J\xc3\xb8rgen Moe utkom heftevis i \xc3\xa5rene 1841-44, og ble fulgt om med en ny og for\xc3\xb8ket samling i 1851 (men datert 1852), n\xc3\xa5 med folkloristisk innledning av J\xc3\xb8rgen Moe. Nok en utvidet samling kom i 1871, redigert av Asbj\xc3\xb8rnsen, og med bidrag av J\xc3\xb8rgen Moe. Det aller mest typiske verket for 1840-\xc3\xa5rene i Norge er ellers P.Chr Asbj\xc3\xb8rnsen: Norske Huldre-Eventyr og Folkesagn I og II, 1845 og 1848. Det rommer fortellinger fra den muntlige sagntradisjonen, satt inn i rammefortellinger.  Til det nasjonale gjennombrudds menn h\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 Ivar Aasen og Ludvig Mathias Lindeman. Aasen samlet inn og lagde ordb\xc3\xb8ker og grammatikker over norske bygdem\xc3\xa5l og reiste et norsk skriftspr\xc3\xa5k, landsm\xc3\xa5l. Lindeman var den store pioneren p\xc3\xa5 musikkens omr\xc3\xa5det. Han nedtegnet folketoner, fortrinnsvis vokalstoff, fra ulike omr\xc3\xa5der i Norge. Han utga dem under tittelen \xc3\x86ldre og nyere norske Fjeldmelodier. Prestedatteren Olea Cr\xc3\xb8ger og presten M.B. Landstad, samlet folkeviser, fortrinnsvis middelalderballader, i Telemark. Cr\xc3\xb8gers samlinger inngikk i Landstads folkeviseutgave fra 1853. Melodibilaget var ved Lindeman. Arbeidet med \xc3\xa5 samle inn og forske p\xc3\xa5 folketradisjoner er et prosjekt som var inspirert av romantikk og nasjonalromantikk. Det er imidlertid ikke avgrenset til noen periode. I realiteten p\xc3\xa5g\xc3\xa5r det fortsatt.\n_START_SECTION_\nMot realisme og ny romantikk\n_START_PARAGRAPH_\nEtter 1850 endret stemningen i Norge seg gradvis. De romantiske str\xc3\xb8mningene gikk stort sett under jorda omkring 1870, da man tilstrebet st\xc3\xb8rre realisme i kunsten. 1870- og 80-\xc3\xa5rene var preget av realisme og naturalisme. Nyromantikken oppsto i Norden i 1890-\xc3\xa5rene, og den var klart inspirert av den eldre romantikk, ja, strakte r\xc3\xb8ttene tilbake til middelalderen og enda lengre. I Norge br\xc3\xb8t den fram med folk som Wilhelm Krag, Tryggve Andersen, Knut Hamsun Pan (roman)). I Pan sp\xc3\xb8ker ridderromantiske forestillinger. Hans E. Kincks novellesamling Flaggermusvinger, med undertittelen Eventyr vestfra), knytter seg til folketdiktning og folketro p\xc3\xa5 en egenartet m\xc3\xa5te som kan kalles ekspresjonistisk. Kinck mente at all kunst i bunn og grunn var romantisk. For ham var romantikken \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 som en s\xc3\xb8kende livsholdning som bryter fram gang p\xc3\xa5 gang i kultur og kunst. Jf. hans vektlegging av lengselen i diktning og essayistikk. Ett av hans essayer heter da ogs\xc3\xa5 \xc2\xabEvnen til lengsel\xc2\xbb._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 den eldre generasjonen med diktere som Jonas Lie og Arne Garborg, skiftet signaler, og vi fikk verk som de to samlingene Trold  og diktringen Haugtussa, verk som st\xc3\xa5r i gjeld til folkediktning, folkemusikk og folketro._NEWLINE_P\xc3\xa5 1900-tallet fikk vi dessuten i Norge lyrikere som Olaf Bull, Olav Nygard, Olav Aukrust og Tore \xc3\x98rjas\xc3\xa6ter som langt p\xc3\xa5 vei representerer en sen oppblomstring av h\xc3\xb8yromantikken. For utdyping, se artiklene: nasjonalromantikken og Det nasjonale gjennombrudd.\n_START_SECTION_\nEksempler p\xc3\xa5 romantiske billedkunstnere og komponister\n_START_PARAGRAPH_\nAv typiske romantiske billedkunstnere kan nevnes John Constable i England, Eug\xc3\xa8ne Delacroix og Th\xc3\xa9odore Chass\xc3\xa9riau i Frankrike, Caspar David Friedrich i Tyskland. Med romantikkens syn p\xc3\xa5 naturen og den store befolkningsveksten i byene p\xc3\xa5 1800-tallet som bidro til \xc3\xa5 fjerne folk fra naturen, er det ikke forbausende at landskapsmaleriet kom i skuddet._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 komponistene ble til dels en slags musikalske landskapsmalere, og ville gi uttrykk, ikke bare for ytre landskap. De ville ved hjelp av toner uttrykke slektskapet mellom natur og sinn. Dette f\xc3\xb8rte til at musikken kunne f\xc3\xa5 en inderlig og lyrisk karakter. Etterhvert eksperimenterte man mer og mer med harmonisk kompleksitet og mye bruk av kromatikk. De romantiske komponistene var opptatt av at musikken skulle v\xc3\xa6re emosjonell. I romantisk musikk er det ikke sjelden et n\xc3\xa6rt samspill mellom ordets kunst og musikken. Enkelte komponister skrev endog egne tekster som de la til grunn for sin musikk. Det ble ogs\xc3\xa5 noks\xc3\xa5 vanlig \xc3\xa5 gi verkene poetiske navn som henspilte p\xc3\xa5 noe utenfor musikken, jf. programmusikk._NEWLINE_Som eksempler p\xc3\xa5 romantiske komponister kan nevnes den \xc3\xb8sterrikske komponisten Franz Schubert, de tyske komponistene Robert Schumann og Johannes Brahms, polakken Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin, den \xc3\xb8sterriksk-ungarske Franz Liszt, den belgiske C\xc3\xa9sar Franck,franskmannen Hector Berlioz \xe2\x80\x93 og Gioacchino Rossini og Giuseppe Verdi, begge fra Italia. Den tyske Richard Wagner er ber\xc3\xb8mt for sine meget stort anlagte musikkdramatiske verk som blant annet kjennetegnes ved uendelige melodier og effektiv bruk av ledemotivteknikk. Andre framtredende komponister fra perioden er russerne Tsjajkovskij og Modest Mussorgsky, finnen Jean Sibelius, de tsjekkiske komponistene Bed\xc5\x99ich Smetana og Antonin Dvorak og mange, mange flere av de mest elskede komponistene i verden. Hit h\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 Edvard Grieg._NEWLINE_Utpregede senromantiske komponister var Hugo Wolf og Gustav Mahler, begge fra \xc3\x98sterrike, og Richard Strauss, som var f\xc3\xb8dt i M\xc3\xbcnchen. Det kan v\xc3\xa6re hensiktsmessig \xc3\xa5 sette punktum for den romantiske musikken s\xc3\xa5 sent som rundt utbruddet av f\xc3\xb8rste verdenskrig i 1914. Da dukket det etterhvert opp flere og flere modernistiske trekk i kunstmusikken. Men Richard Strauss fortsatte \xc3\xa5 skrive i senromantisk stil til sin d\xc3\xb8d i 1949._NEWLINE_Senromantiske klangidealer har siden v\xc3\xa6rt en viktig ingrediens s\xc3\xa6rlig i filmmusikk. Den orkestermusikken som ledsager de fleste av dagens hollywoodfilmer er n\xc3\xa6rt beslektet med den senromantiske orkestermusikken.\n_START_SECTION_\nVirkninger av romantikken\n_START_PARAGRAPH_\nRomantikken er ul\xc3\xb8selig knyttet til utviklingen i de vestlige samfunn og til brytningene i europeisk \xc3\xa5ndsliv. Den st\xc3\xa5r i direkte dialog med kristendommen og den filosofiske tradisjonen tilbake til antikken, og f\xc3\xb8rst og fremst til Platon. Platon var if\xc3\xb8lge Wergeland \xc2\xabklarere Alderes Morgenstjerne\xc2\xbb, og som s\xc3\xa5dan en forl\xc3\xb8per for \xc2\xabFrelseren\xc2\xbb, den sol hvis varme str\xc3\xa5ler skal trenge inn over alt, i borg, telt og hytte. Om Platon heter det: \xc2\xabAandernes V\xc3\xa6sen har du fortalt, / Mennesket l\xc3\xa6rt om Sj\xc3\xa6lenes Kald\xc2\xbb. Platonisme i ulike utforminger er en id\xc3\xa9str\xc3\xb8mning som gang p\xc3\xa5 gang bryter fram til overflaten i konflikt med pragmatisme, materialisme og kynisme._NEWLINE_Romantikken ble en avgj\xc3\xb8rende faktor i 1800-tallets mange nasjonale frigj\xc3\xb8ringskamper og p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende etablering av nasjonalstater. For enkeltmennesket og kunsten hadde romantikken en frigj\xc3\xb8rende virkning. Den dyrket individets egenart, frihet og muligheter, framfor massesamfunnets konformitet.Det romantiske synet p\xc3\xa5 kunstneren og kunsten har best\xc3\xa5tt til v\xc3\xa5re dager, til tross for at v\xc3\xa5r tids kunst isolert sett ikke n\xc3\xb8dvendigvis har romantiske trekk._NEWLINE_Synet p\xc3\xa5 barn og barndom endret seg med Rousseaus \xc3\x89mile som ble en mektig inspirasjon. F\xc3\xb8r ble barn betraktet n\xc3\xa6rmest som ufullstendige voksne. Romantikken omdefinerte barn til enkeltindivider, og barndommens verdi ble anerkjent og betraktet som den grunnleggende fasen i et menneskeliv. Utover p\xc3\xa5 1800-tallet og 1900-tallet resulterte denne holdningen i en fornyet syn p\xc3\xa5 pedagogikk og et vell av lover som skulle stimulere, skjerme og beskytte barn._NEWLINE_Najonalromantikken \xc3\xa5pnet for alvor en interesse for forskning p\xc3\xa5 historie og spr\xc3\xa5k, og var en foranledning til folkeminneforskningen, religionsvitenskapen, etnologien, og store deler av dagens humaniora. Det er en positiv subjektiv-kulturell nasjonalisme farget av nasjonalromantikken._NEWLINE_Romantikkens natursyn skulle komme til \xc3\xa5 f\xc3\xa5 stor betydning for turismen og for den moderne milj\xc3\xb8bevegelsen._NEWLINE_Romantikk som typologisk begrep benyttes langt ut over den id\xc3\xa9historiske perioden som b\xc3\xa6rer dens navn. En moderne kunstner kan godt oppvise romantiske trekk. Eksempelvis kan man finne sterke romantiske elementer i verkene til J.R.R. Tolkien (1892\xe2\x80\x931973), en forfatter som ikke regnes til den romantiske epoken."