b'\n_START_ARTICLE_\nNicolay Heinrich Knudtzon (1816\xe2\x80\x931895)\n_START_SECTION_\nFamilieliv\n_START_PARAGRAPH_\nFamilien Knudtzon kom opprinnelig fra S\xc3\xb8nderborg i Als i Danmark. Nicolay H. Knudtzon III var s\xc3\xb8nn av Nicolay Heinrich Knudtzon II og Catharina Stuhr. Hans eldre bror Harald ble kammerherre og justitiarius._NEWLINE_Bestefaren, NHK I, fra S\xc3\xb8nderjylland, var kj\xc3\xb8pmann i Kristiansund fra 1787 til 1814. Bestefaren og faren (NHK II) bygde opp et solid firma, basert p\xc3\xa5 klippfiskeksport. Firmaet eide flere fiskev\xc3\xa6r p\xc3\xa5 kysten av Nordm\xc3\xb8re, Romsdal og S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag, de eide t\xc3\xb8rkeplasser for klippfiskproduksjon, brygger for lagring og pakking av fisk. Sentralt i det hele sto kj\xc3\xb8pmannsg\xc3\xa5rden Knudtzong\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Kirkelandet, som var en av de fineste byg\xc3\xa5rdene i Kristiansund._NEWLINE_Sammen med broren Harald ble Nicolay sendt til Skiens l\xc3\xa6rde skole for \xc3\xa5 ta artium. Deretter gikk Nicolay p\xc3\xa5 handelsskole i Eckernf\xc3\xb6rde i Schleswig. S\xc3\xa5 arbeidet han i handelshus i Spania og Tyskland frem til 1837, da han ble kalt hjem fordi faren var d\xc3\xb8d. Han var da 21 \xc3\xa5r gammel, og de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene ledet han familiefirmaet p\xc3\xa5 sin mors vegne. I 1841 overtok han firmaet._NEWLINE_Nicolay H. Knudtzon III var gift to ganger. Hans f\xc3\xb8rste kone d\xc3\xb8de i barsel i 1871. Samme \xc3\xa5ret d\xc3\xb8de ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8nnen Nicolay H., bare 16 \xc3\xa5r gammel. \xc3\x85ret etter giftet han seg med Caroline Natalie Werring; dette ekteskapet var barnl\xc3\xb8st. I 1881 d\xc3\xb8de s\xc3\xb8nnen Harald, 23 \xc3\xa5r gammel. Nicolay bekostet da et orgel til Frei kirke til minne om s\xc3\xb8nnen.\n_START_SECTION_\nForretningsvirksomhet\n_START_PARAGRAPH_\nFra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re n\xc3\xa6r konkurs da faren d\xc3\xb8de, ledet Nicolay H. Knudtzon III firmaet til \xc3\xa5 bli Norges st\xc3\xb8rste klippfiskforetak. Han var spansk konsul fra 1838, brasiliansk konsul fra 1852, russisk konsul fra 1873. Faren Nicolay H. Knudtzon II hadde v\xc3\xa6rt britisk konsul, men kong Karl Johan hadde blitt provosert over at NHK II stilte seg i spissen for 17. mai-feiring og s\xc3\xb8rget for at han mistet dette konsulatet._NEWLINE_De tradisjonelle markeder for klippfisk var Spania og Portugal. Knudtzon utvidet markedet for norsk klippfisk. Knudtzon gis i Den norske sj\xc3\xb8farts historie \xc3\xa6ren for \xc3\xa5 ha satt i gang regelmessig oversj\xc3\xb8isk fart til Vestindia og Brasil. \xc3\x85 eksportere klippfisk til subtropiske og tropiske str\xc3\xb8k krevde spesielle foranstaltninger: Klippfisken ble presset ned i blikkasser som ble loddet igjen._NEWLINE_Han er den mest mytebefengte person i Kristiansunds historie, men tjente sine penger p\xc3\xa5 innovasjon: ny kvalitet, nytt marked, ny emballasje. Tradisjonen i Kristiansund forteller at Knudtzon ogs\xc3\xa5 tjente penger p\xc3\xa5 slavetransport. Det eneste som kan dokumenteres er at ett av hans skip, barken Marie en gang fraktet kulier (kinesiske arbeidsfolk) fra Kina til Cuba. Det er ikke dokumentert at samme skip fraktet afrikanske slaver over Atlanterhavet fra Afrika til Atlanta i USA.\n_START_SECTION_\nPolitiske verv\n_START_PARAGRAPH_\nI 1852 var Nicolay H. Knudtzon III ordf\xc3\xb8rer i Kristiansund, og han var medlem av bystyret sammenhengende i \xc3\xa5rene 1850-1888. I 1862-64 var han stortingsrepresentant fra Kristiansund kj\xc3\xb8pstad, og tok i 1863 initiativet til opprettelsen av en h\xc3\xb8yere l\xc3\xa6reanstalt i Kristiansund, slik at det ble mulig \xc3\xa5 lese til artium der. Han var ellers medlem av Stortingets tollkomit\xc3\xa9. Hans far Nicolay H. Knudtzon II hadde for \xc3\xb8vrig v\xc3\xa6rt stortingsrepresentant i 1833, 1836 og 1837.\n_START_SECTION_\nSamfunnsinnsats for \xc3\xb8vrig\n_START_PARAGRAPH_\nNicolay H. Knudtzon III var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 stifte Kristiansunds Handelsstands Forening, og ble formann av denne foreningen. Han var ogs\xc3\xa5 en av stifterne av Kristiansunds Sparebank i 1834._NEWLINE_5. april 1878 utstedte Caroline og Nicolay H. Knudtzon samt sistnevntes barn fra f\xc3\xb8rste ekteskap et gavebrev der institusjonen \xc2\xabDet Knudtzonske Hus for S\xc3\xb8m\xc3\xa6nds Enker\xc2\xbb ble opprettet. Gaven omfattet selve bygningen med inventar, tomt og en kapital p\xc3\xa5 40 000,- kroner._NEWLINE_P\xc3\xa5 1890-tallet ga ekteparet Knudtzon tomten Frueenga til Kristiansund by, for at det kunne bygges sykehus der. Frueenga var en arv etter Nicolay Knudtzons foreldre. Sykehuset stod ferdig v\xc3\xa5ren 1899._NEWLINE_Nicolay H. Knudtzon III d\xc3\xb8de i 1895, og Caroline fortsatte etter hans d\xc3\xb8d den humanit\xc3\xa6re virksomheten, blant annet ved \xc3\xa5 skjenke flere store legater til veldedige form\xc3\xa5l. Ettersom Knudtzons eneste s\xc3\xb8nn var d\xc3\xb8d f\xc3\xb8r ham ble det to av Carolines br\xc3\xb8dre som overtok forretningsdriften under navnet Werring Hermanos.\n_START_SECTION_\nUtmerkelser og \xc3\xa6resbevisninger\n_START_PARAGRAPH_\nNicolay H. Knudtzon III ble sl\xc3\xa5tt til ridder av St. Olavs orden i 1864. I 1891 ble han utnevnt til kommand\xc3\xb8r av 2. klasse av St. Olavs orden \xc2\xabfor almennyttig Virksomhed\xc2\xbb._NEWLINE_Han var ogs\xc3\xa5 innehaver av flere utenlandske ordener: han var kommand\xc3\xb8r av den portugisiske Conceicao de Vila Vicosa-ordenen og den spanske Isabella Catholica-ordenen, og ridder av den spanske Carlos IIIs orden._NEWLINE_I 1885 ble en marmorbyste av ham i plassert i Sparebankens direksjonsv\xc3\xa6relse. Bysten var laget av billedhuggeren Jakob H. G. F. Fjelde (1859-96). Den ble st\xc3\xa5ende i Sparebanken resten av Knudtzons levetid, men gikk tapt i bybrannen i 1940.'