b"\n_START_ARTICLE_\nKeramikk (antikken)\n_START_PARAGRAPH_\nKeramikk fra antikken henviser til greske svart- og r\xc3\xb8dfigur dekorerte vaser, og fra romerske terra sigillata. Disse representerer bare et mindre utvalg av den totale mengden og bredden som fantes, og som det i dag finnes rester av fra denne perioden. For mer generelt om, se keramikk._NEWLINE_I antikken hadde keramikkproduksjonen en stor bredde, og det ble produsert alt fra store lagrings- og transportkrukker (pithos, amfora), kokekar, til vinbeger (kylix, skyfos, kantharos)._NEWLINE_Keramikk er gjerne en fellesbetegnelse p\xc3\xa5 en samling av ulike gjenstander laget av brent leire. Det er ogs\xc3\xa5 den beskrivelsen som gis til leire etter at den har gjennomg\xc3\xa5tt en formingsprosess (vanligvis) og blitt brent p\xc3\xa5 en minimumstemperatur p\xc3\xa5 500\xe2\x84\x83. Keramikk kan sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re det f\xc3\xb8rste syntetiske materialet som ble skapt av mennesker og i sin brente tilstand er det n\xc3\xa6rmest som stein. Dette er \xc3\xa5rsaken til hvorfor det er funnet keramikk som er flere tusen \xc3\xa5r gammel._NEWLINE_I arkeologisk sammenheng er det ikke vanlig \xc3\xa5 finne hele keramikkgjenstander, men det er desto mer vanlig \xc3\xa5 finne keramikksk\xc3\xa5r, og disse utgj\xc3\xb8r ofte den st\xc3\xb8rste funnkategorien ved utgravninger. Selv om noen av disse har ligget begravet i mange hundre \xc3\xa5r, s\xc3\xa5 kan de likevel finnes i sv\xc3\xa6rt god tilstand. Det finnes mange typer av keramikk, men prim\xc3\xa6rt deles de inn under kategoriene finkeramikk og grovkeramikk, ogs\xc3\xa5 i arkeologien.\n_START_SECTION_\nTidsperioder\n_START_PARAGRAPH_\nUnder antikken regnes f\xc3\xb8lgende perioder: arkaisk tid, ca. 700 f.Kr til slutten av perserkrigen f.Kr., hvor vi finner geometrisk og korintisk keramikk; klassisk tid: fra slutten av perserkrigen til ca. 300 f.Kr., svart- og r\xc3\xb8dfigur keramikk; hellenistisk tid: ca. 300 f.Kr til ca. 30 f.Kr., hellinistisk keramikk; romersk tid: ca. 30 f.Kr. til ca. 500 e.Kr., prim\xc3\xa6rt romersk keramikk i terra sigillata stil.\n_START_SECTION_\nFinkeramikk\n_START_PARAGRAPH_\nFinkeramikken har sv\xc3\xa6rt ren tekstur og har sjelden til aldri noen inklusjoner (f.eks. mineraler eller organisk materiale), og ofte har gjenstander tynne vegger. Bruksomr\xc3\xa5dene er oftest servering eller personlig bruk.\n_START_SECTION_\nGrovkeramikk\n_START_PARAGRAPH_\nGrovkeramikk har ofte synlige inklusjoner og ble brukt til \xc3\xa5 lage blant annet transportamfora, pithoi (sg. pithos, store lagringskar), og kokekar.\n_START_SECTION_\nDekorasjon\n_START_PARAGRAPH_\nDet er den dekorert finkeramikk som har blitt tillagt st\xc3\xb8rst oppmerksomhet, og som er \xc3\xa5rsaken til at den oftere settes i kunsthistorisk perspektiv enn i for eksempel historisk eller arkeologisk. Men, det meste av keramikken var enkel, og moderat til lite dekorert, om den var dekorert i det hele tatt. Noe bemalning kan settes i sammenheng med funksjon, for eksempel at en mugge fikk et enkelt lag med malning eller glasur p\xc3\xa5 innsiden for \xc3\xa5 forhindre lekkasje._NEWLINE_Prim\xc3\xa6rt skilles det mellom to ulike former for dekorasjon, hvor den ene best\xc3\xa5r av for eksempel innskj\xc3\xa6ring, stemple, heving eller punktering av overflaten, og den andre er at overflate/innsiden ble bemalt. Disse teknikkene kunne bli benyttet sammen eller separat. En annen form for dekorasjon var \xc3\xa5 forme selve gjenstanden til en figur, om det var menneske eller dyr. For mer om dekorasjon, se Greske vaser.\n_START_SECTION_\nKeramikk som arkeologisk materiale\n_START_PARAGRAPH_\nEn av de st\xc3\xb8rste funnkategoriene innenfor klassisk arkeologi er keramikk, og det er derfor n\xc3\xb8dvendig \xc3\xa5 ha gode rutiner for innsamling og behandling, samt utvelgelse av det materialet som skal publisere. P\xc3\xa5 grunn av den store mengden funn er det hverken hensiktsmessig eller mulig \xc3\xa5 publisere alt funnmaterialet. Det lages kataloger av funn, men disse vil ikke inneholde alt av materiale. Ved prosessering av funnmateriale skille det mellom diagnostisk og ikke-diagnostisk materiale, og dekorert og udekorert for begge disse. Med diagnostisk menes det: hank, rand og base for en gjenstand, og ikke-diagnostisk er da alt annet, alts\xc3\xa5 sk\xc3\xa5r fra kroppen til en gjenstand. Det siste har ikke n\xc3\xb8dvendigvis noe dekorasjon heller, og det er ikke uvanlig at sk\xc3\xa5r fra ett kar kan finnes spredt over store omr\xc3\xa5der. Det er ikke en prioritet ved en utgravning \xc3\xa5 finne flest mulig, eller alle deler til et kar, bare for \xc3\xa5 sette det sammen._NEWLINE_Det blir ofte laget kataloger over funn som er interessante, og disse publiseres sammen med feltrapporter og forskningsresultater. Det er ikke vanlig \xc3\xa5 publisere funnstatistikk, men fra en utgravning ved Svartehavet, utf\xc3\xb8rt av Danish National Research Foundation's Centre for Black Sea Studies ble en slik statistikk publisert (i BSS Vol. 13).\xc2\xa0 Der kan en lese at den totale funnmengden var p\xc3\xa5 432\xe2\x80\x99609 enkeltfunn for sektor \xe2\x80\x9cNGS\xe2\x80\x9d (tabell 1). Disse funnene stammer fra perioden mellom det sjette \xc3\xa5rhundre f.Kr. til det fjerde \xc3\xa5rhundre e.Kr._NEWLINE_Arkeologiske studier av keramikk (ogs\xc3\xa5 utenfor den antikke perioden) kan v\xc3\xa6re: klassifisering (kronologi), dekorasjons- og sammensetningsanalyser. Men, det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re opprinnelse- og distribusjonsstudier (basert p\xc3\xa5 for eksempel kjemiske og mineralogiske unders\xc3\xb8kelser, og teknologisk utvikling, og for eksempel funksjonell analyse.\n_START_SECTION_\nDatering av keramisk materiale\n_START_PARAGRAPH_\nI arkeologien skilles det mellom: relativ datering, basert p\xc3\xa5 gjenstandens plassering enten stratigrafisk, eller i en typologisk sekvens; og absolutt datering, hvor en ved hjelp av for eksempel radiokarbondatering kan tillegge et funns dets estimert alder. \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_Andre relative dateringsmetoder er: seriation (eng.), lingvistisk, dyphavs kjerner og iskjerner og pollendatering. Andre absolutte dateringsmetoder er: kalendere og historiske kronologier, dendrokronologi, genetisk datering, radiokarbondatering inkludert: potassium-argon og uranium-serie datering, thermoluminescenes og optisk luminescense (optically stimulated luminescence), Electron spin resonance (ESR), og\xc2\xa0rehydroxylation datering.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_Klassifiseringsstudier benyttes ofte til \xc3\xa5 utarbeide en historisk kronologi. Kronologien til gresk keramikk benyttes ikke bare innenfor Hellas, men brukes ogs\xc3\xa5 for \xc3\xa5 datere keramikkfunn i andre geografiske omr\xc3\xa5der. Den greske keramikk-kronologien er basert p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de relative og absolutte dateringsmetoder, men da radiokarbondatering ble utf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8rte dette til at den veletablerte kronologien ble utfordet. I dag eksisterer det forskjellge kronologier basert p\xc3\xa5 ulike forskningsresultater, disse kalles lav og h\xc3\xb8y kronologi. \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0"