b"\n_START_ARTICLE_\nBorgerlig\n_START_PARAGRAPH_\nBorgerlig er et ord som har flere betydninger. Ordet kommer fra borger, en som bor i \xe2\x80\x98borgen\xe2\x80\x99, det vil si byen. Borgerskapet er en bestemt samfunnsklasse som st\xc3\xa5r i motsetning til bondestanden (i Norge ble uttrykket borger benyttet om handelsfolk som hadde f\xc3\xa5tt borgerbrev). Senere ble uttrykket brukt som betegnelse p\xc3\xa5 den klassen som befinner seg mellom arbeiderklassen og adelstanden, som best\xc3\xa5r av embedsmenn, akademikere, selvstendig n\xc3\xa6ringsdrivende etc. Borgerlig benyttes ogs\xc3\xa5 som en kulturell beskrivelse. I tillegg kan ordet borgerlig bety sivil (som motsetning til kirkelig, eller som ang\xc3\xa5r det private, som i borgerlig/sivil/privat rett, motsatt offentlig rett). Borgerlig er ogs\xc3\xa5 en beskrivelse brukt om et visst politisk segment, opprinnelig til \xc2\xabvenstre\xc2\xbb for adelen og kirken, men senere definert som til \xc2\xabh\xc3\xb8yre\xc2\xbb for sosialismen.\n_START_SECTION_\nPolitisk betydning\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for at begrepet borgerlig ofte benyttes i den politiske debatt, er det ikke entydig definert. Holdningen til borgerlighet avhenger som oftest av \xc3\xb8ynene som ser, det vil si av synspunktene til den som uttaler seg om hva borgerlig politikk er. I det norske spr\xc3\xa5ket er det i alle fall to forskjellige betydninger. I det franske spr\xc3\xa5ket, som i opphavsspr\xc3\xa5ket, er disse to betydningene skilt ved hjelp av to forskjellige ord:  Den ene betydningen er samfunnsmedlem, p\xc3\xa5 fransk citoyen/citoyenne. Ordet uttrykker det \xc3\xa5 v\xc3\xa6re borger i en by eller \xc3\xa5 v\xc3\xa6re statsborger i et land. Den andre betydningen er knyttet til visse sosiale lag og en viss politisk orientering for middelklassen, p\xc3\xa5 fransk bourgeois (bursjo'a)/bourgeoise. S\xc3\xa5ledes er borgerlig som politisk begrep n\xc3\xa6rmest blitt synonymt med en politisk tilknytning til h\xc3\xb8yresiden i Norge. _NEWLINE_Mange bestrider likevel at alle de som ikke er tilhengere av sosialismen kan kalles borgerlige. Tidligere H\xc3\xb8yre-leder K\xc3\xa5re Willoch har for eksempel uttalt at Fremskrittspartiet er populistisk, og derfor ikke borgerlig. Det samme p\xc3\xa5pekte Lars Sponheim, dav\xc3\xa6rende leder i Venstre, p\xc3\xa5 partiets landsstyrem\xc3\xb8te i juni 2009._NEWLINE_\xc2\xabSm\xc3\xa5borgerlig\xc2\xbb er etter hvert blitt et til dels negativt ladet begrep (i visse sammenhenger n\xc3\xa6rmest et skjellsord) som ikke n\xc3\xb8dvendigvis er politisk relevant. Sm\xc3\xa5borgerskap viser til det lavere borgerskapet, typisk folkeskolel\xc3\xa6rere, h\xc3\xa5ndverksmestre og s\xc3\xa5 videre.\n_START_SECTION_\nIkke-politisk betydning\n_START_PARAGRAPH_\nBorgerlig blir ogs\xc3\xa5 brukt uttrykkene \xc2\xab\xc3\xa5 gifte seg borgerlig\xc2\xbb (hos notarius publicus) eller \xc2\xabBorgerlig konfirmasjon\xc2\xbb (n\xc3\xa5: Humanistisk konfirmasjon), da i motsetning til kirkelig konfirmasjon, som i prinsippet kun er for medlemmer av Den norske kirke._NEWLINE_Human-Etisk Forbund arrangerte ogs\xc3\xa5 Borgerlig navnefest og Borgerlig gravferd frem til navneendringen p\xc3\xa5 alle deres seremonier fra Borgerlig til Humanistisk med landsm\xc3\xb8tevedtaket i 2005."