b'\n_START_ARTICLE_\nSiesta\n_START_PARAGRAPH_\nEn siesta er en kort hvil eller blund som blir tatt tidlig p\xc3\xa5 ettermiddagen, ofte etter et middagsm\xc3\xa5ltid. En slik s\xc3\xb8vnperiode er en vanlig tradisjon i noen land, s\xc3\xa6rlig de der v\xc3\xa6ret er varmt. Begrepet \xc2\xabsove middag\xc2\xbb er et liknende begrep p\xc3\xa5 norsk._NEWLINE_Siestaen er historisk sett vanlig p\xc3\xa5 tvers av Middelhavet og S\xc3\xb8r-Europa. Det er den tradisjonelle dagss\xc3\xb8vnen i Spania og, grunnet spansk innflytelse, Filippinene, samt mange latinamerikanske land. Ordet siesta p\xc3\xa5 spansk kommer opprinnelig fra det latinske ordet hora sexta, \xc2\xabsjette time\xc2\xbb, (ved \xc3\xa5 telle fra daggry, dermed \xc2\xabmidtdagshvile\xc2\xbb). Siesta er ogs\xc3\xa5 utbredt i Italia (der under navnet riposo eller pisolino), hvor museer, kirker og butikker stenger midt p\xc3\xa5 dagen slik at innehaverne kan g\xc3\xa5 hjem for \xc3\xa5 innta en lang lunsj, og muligens hvile under dagens varmeste timer. Einhards Karl den stores liv fra middelalderen forteller om keiserens sommersiesta:: \xc2\xabom sommeren, etter sitt middagsm\xc3\xa5ltid, spiste han litt frukt og tok en drink til; han ville deretter ta av sine sko og kle helt av seg, akkurat som han gjorde om natten, og hvile i to eller tre timer.\xc2\xbb_NEWLINE_Hovedforklaringene bak den geografiske utbredelsen av den moderne siesta er h\xc3\xb8ye temperaturer og et h\xc3\xb8yt inntak av mat under middagsm\xc3\xa5ltidet. Sammen f\xc3\xb8rer disse to faktorer til en f\xc3\xb8lelse av etterlunsjtr\xc3\xb8tthet. I mange land som observerer siesta kan heten v\xc3\xa6re ut\xc3\xa5lelig tidlig p\xc3\xa5 ettermiddagen, noe som gj\xc3\xb8r en pause hjemme midt p\xc3\xa5 dagen ideelt.\n_START_SECTION_\nBiologisk behov for hviler\n_START_PARAGRAPH_\nMenneskers s\xc3\xb8vn avhenger av en balanse mellom homeostatisk s\xc3\xb8vntendens, behovet for s\xc3\xb8vn som en funksjon av hvor lang tid har g\xc3\xa5tt siden siste tilstrekkelige s\xc3\xb8vnepisode, og cirkadiske rytmer som bestemmer den ideelle timingen til en korrekt strukturert og restaurerende s\xc3\xb8vnepisode. Det homeostatiske presset etter \xc3\xa5 sove begynner \xc3\xa5 vokse n\xc3\xa5r en v\xc3\xa5kner. Det cirkadiske signalet for v\xc3\xa5kenhet begynner \xc3\xa5 vokse sent p\xc3\xa5 ettermiddagen. Som Harvard-professor i sovemedisin Charles A. Czeisler skriver, er det \xc2\xabcirkadiske system satt opp p\xc3\xa5 en vakker m\xc3\xa5te for \xc3\xa5 overstyre det homostatiske drivet etter s\xc3\xb8vn.\xc2\xbb_NEWLINE_Dermed er det, for mange, et stup n\xc3\xa5r s\xc3\xb8vndrivet har blitt bygget i flere timer, og drivet for v\xc3\xa5kenhet ikke har startet enda. Dette er, som Czeisler skriver, \xc2\xaben flott tid for en blund\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vnkultur\n_START_PARAGRAPH_\nEn lang lunsjpause, inkludert en blund, er vanlig i en rekke middelhavs-, tropiske og subtropiske land. Washington Post skrev 13. februar 2007 grundig om studier i Hellas som indikerer at de som tar en blund har lavere risiko for hjerteinfarkt._NEWLINE_I USA, Storbritannia, og i et voksende antall andre land, blir en kort blund ofte referert til som en \xc2\xabpower nap\xc2\xbb, et begrep skapt av sosialpsykolog ved Cornell University James Maas og anerkjent av andre s\xc3\xb8vnforskere som Sara Mednick samt i popul\xc3\xa6re medier.\n_START_SECTION_\nSpania\n_START_PARAGRAPH_\nI dagens Spania har en middagsblund i arbeidsuka stort sett blitt droppet av den voksne arbeiderklassen; if\xc3\xb8lge en studie fra 2009 hevdet 16,2\xc2\xa0% av respondentene \xc3\xa5 ta en blund \xc2\xabdaglig\xc2\xbb, mens 22\xc2\xa0% gjorde det \xc2\xabav og til\xc2\xbb, 3,2\xc2\xa0% \xc2\xabkun i helger\xc2\xbb og de resterende 58,6\xc2\xa0% \xc2\xabaldri\xc2\xbb. Andelen av de som hevder \xc3\xa5 ta en blund daglig har minket med syv prosent, sammenlignet med en meningsm\xc3\xa5ling fra 1998. Nesten tre fjerdedeler av de som tar en siesta hevdet \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re det p\xc3\xa5 en sofa i stedet for i en seng. Vanen forekommer oftere blant eldre, eller i sommerferier \xe2\x80\x93 da for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 varmen midt p\xc3\xa5 dagen og utvide det sosiale liv til kj\xc3\xb8ligere kvelder og netter._NEWLINE_Engelskspr\xc3\xa5klig media blander ofte siestaen med en to-til-tre-timers lunsjpause, som er karakteristisk for spanske arbeidstider. Dette til tross for at arbeidere er mindre sannsynlig \xc3\xa5 ha tid til en siesta, og de to hendelsene er dermed ikke n\xc3\xb8dvendigvis knyttet til hverandre._NEWLINE_Opphavet til praksisen i Spania var behovet for en pause i jordbruksarbeid under sommerens sviende hete.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nI Norge pleier mange rurale g\xc3\xa5rdseiere ofte \xc3\xa5 v\xc3\xa5kne tidlig for \xc3\xa5 skj\xc3\xb8tte om dyrene, etterfulgt av en meget tidlig middag hvoretter to-til-tre timer s\xc3\xb8vn f\xc3\xb8lger._NEWLINE_Siesta er heller ikke et ukjent fenomen i Norge. Senja i Troms har ogs\xc3\xa5 hatt daglig siesta i flere hundre \xc3\xa5r. Skikken skal ha kommet dit i forbindelse med at et spansk lasteskip forliste i Sandsvika utenfor Gryllefjord. Siestaen er n\xc3\xa5 fra klokken 12 til 13, og Hus\xc3\xb8y p\xc3\xa5 Nord-Senja er den eneste delen av Senja som enda praktiserer denne daglige hvilepausen. Gryllefjord hadde siesta fra 13 til 15 inntil midt p\xc3\xa5 1980-tallet.\n_START_SECTION_\nKardiovaskul\xc3\xa6re fordeler\n_START_PARAGRAPH_\nSiestavanen har nylig blitt assosiert med en 37 prosents reduksjon i \xc2\xabkoronar d\xc3\xb8delighet\xc2\xbb, det vil si sykdommer som har med hjertets koronararterier \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Dette er muligens grunnet redusert stress p\xc3\xa5 hjerte og kar (kardiovaskul\xc3\xa6r) under s\xc3\xb8vn p\xc3\xa5 dagtid._NEWLINE_Uansett har epidemiologiske studier p\xc3\xa5 forholdet mellom kardiovaskul\xc3\xa6r helse og siesta f\xc3\xb8rt til motstridende konklusjoner; dette er muligens grunnet d\xc3\xa5rlig kontroll av moderatorvariabler, som fysisk aktivitet. Det er mulig at folk som tar en siesta har andre vaner av fysisk aktivitet, for eksempler at en st\xc3\xa5r opp tidligere og planlegger mer aktivitet til \xc3\xa5 finne sted om morgenen. Slike forskjeller i fysisk aktivitet kan forklare forskjellige 24-timers blodtrykksprofiler av kardiovaskul\xc3\xa6r funksjon. Selv om effekter av fysisk aktivitet kan bli avskrevet som en forklaring av forholdet mellom siesta og kardiovaskul\xc3\xa6r helse, er det fortsatt ukjent hvorvidt blunden p\xc3\xa5 dagtid, liggestillingen, eller forventningen av en blund er den viktigste faktor.'