b'\n_START_ARTICLE_\nHvit admiral\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nEn middelsstor (vingespenn 48 \xe2\x80\x93 59\xc2\xa0mm) sommerfugl, p\xc3\xa5 oversiden m\xc3\xb8rkt gr\xc3\xa5brun med hvite b\xc3\xa5nd, p\xc3\xa5 undersiden er grunnfargen brunoransje. Kj\xc3\xb8nnene er temmelig like, men hunnen er litt st\xc3\xb8rre enn hannen og har noe mer rundede vinger. Kroppen er middels kraftig, hodet ganske stort og bredt. Sugesnabelen er velutviklet, labialpalpene ganske lange og fremoverrettede. Antennene er rundt halvparten s\xc3\xa5 lange som forvingene, markert klubbeformede, med gule spisser. Forvingene er avrundet trekantede, m\xc3\xb8rke med et oppbrutt, hvitt, litt b\xc3\xb8lgete tverrb\xc3\xa5nd, utenfor dette med noen sm\xc3\xa5, hvite flekker. Vingenes ytterkant er temmelig jevn, men p\xc3\xa5 grunn av havlm\xc3\xa5neformede, hvite flekker mellom \xc3\xa5rene kan de se flikete ut ved f\xc3\xb8rste \xc3\xb8yekast. Bakvingene er ganske store, avrundede, med et bredt, hvitt tverrb\xc3\xa5nd rundt midten. De har tre rekker av utydelige, m\xc3\xb8rke flekker utenfor dette og en litt utydleig, oransje flekk ved bahj\xc3\xb8rnet. Undersidens m\xc3\xb8nster ligner oversiden, men grunnfargen er brunoransje, ikke m\xc3\xb8rkebrun, og det finnes noen flere flekker. Bakvingen er bl\xc3\xa5gr\xc3\xb8nn ved roten. Egget er lysegr\xc3\xb8nt og n\xc3\xa6rmest kulkeformet, med sm\xc3\xa5 groper omgitt av fine, h\xc3\xa5rete lister som danner et bikake-lignende m\xc3\xb8nster. Larven er brun som liten, senere gr\xc3\xb8nn, med to r\xc3\xb8dbrune, piggete utvekster p\xc3\xa5 hvert kroppsledd. Puppen er ganske karakteristisk, gr\xc3\xb8nn, med en pyramideformet utvekst p\xc3\xa5 ryggen av andre bakkroppsledd og et par lange, rette "horn" p\xc3\xa5 hodet.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nLarven lever p\xc3\xa5 vivendel (Lonicera periclymemum) og leddved (Lonicera xylosteum). Sommerfuglen flyr mest i edell\xc3\xb8vskog der det vokser rikelig av vertsplantene. De voksne sommerfuglene flyr i juni \xe2\x80\x93 juli og holder seg mest oppe i trekronene. De bes\xc3\xb8ker blomster, for eksempel av bj\xc3\xb8rneb\xc3\xa6r (Rubus fruticosus), og drikker ogs\xc3\xa5 fra s\xc3\xb8lepytter eller gj\xc3\xa6rende, utflytende sevje. Larvene er avhengige av varmt sommerv\xc3\xa6r og arten kan d\xc3\xb8 ut i de nordlige delene av utbredelsen i kalde somre.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nArten forekommer over det meste av Europa, men har ikke faste bestander i Skandinavia. Mellom 1946 og 1959 hadde den noks\xc3\xa5 stabile bestander i Sk\xc3\xa5ne, men den forsvant deretter og var borte til noen eksemplarer p\xc3\xa5 ny dukket opp i 2003. Den har aldri blitt funnet i Norge. Arten g\xc3\xa5r \xc3\xb8stover til Kasakhstan, og dukker opp igjen i Amur-omr\xc3\xa5det, Mandsjuria og \xc3\xb8stover til Japan og Korea i \xc3\x98st-Asia.'