b'\n_START_ARTICLE_\nGran\xc3\xa5sen (Gran kommune)\n_START_SECTION_\nBefolkning og virksomheter\n_START_PARAGRAPH_\nDet bor i underkant av 400 mennesker i Gran\xc3\xa5sen som er meget sentralt geografisk plassert p\xc3\xa5 Hadeland, omtrent midt i \xc2\xabsm\xc3\xb8r\xc3\xb8yet\xc2\xbb, faktisk ogs\xc3\xa5 omtrent midt p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet. Bygda/grenda ligger for det meste oppe i \xc3\xa5sen, men inneholder ogs\xc3\xa5 g\xc3\xa5rder og hus i liene ned mot Vassenden (Gran sentrum). Grenda har liten industri, handel og tjenester, de viktigste har v\xc3\xa6rt bikubeproduksjon (som n\xc3\xa5 antagelig er avviklet), sesongbetont pukkverk i Buhammern, hytteutleie for Vaktmesterkompaniet p\xc3\xa5 grensa til Vestre Gran og stutteri (hesteavl) med dyrlegepraksis p\xc3\xa5 Vienbr\xc3\xa5ten g\xc3\xa5rd.  Tidligere fantes et marmorbrudd som leverte nydelig og fin, men litt for spr\xc3\xb8 marmor til flere steder i landet, visstnok bl.a. i Oslo r\xc3\xa5dhus. Vaktmesterkompaniet har et feriested i Ruds\xc3\xb8deg\xc3\xa5rden (Russ\xc3\xb8ggarn) p\xc3\xa5 grensa til Vestre Gran hvor de har utleie av hytter og lokale for egne ansatte.  For noen \xc3\xa5r siden fantes det 2 butikker i bygda, Norum og Espen landhandlerier som begge ble nedlagt etter butikkjedenes inntog og overtagelse av kolonialhandelen.  Disse l\xc3\xa5 kun 300 meter fra hverandre, hadde stor handel i mange \xc3\xa5r, men ble alts\xc3\xa5 nedlagt i forbindelse med butikk-kjedenes inntog p\xc3\xa5 Hadeland og folks vandring til de st\xc3\xb8rre sentraene.  Ved Norum fantes det ogs\xc3\xa5 et fryseri hvor man kunne leie plass til frysing av matvarer, da det for mange \xc3\xa5r siden ikke var vanlig \xc3\xa5 ha egen fryser.\n_START_SECTION_\nGranlund skole\n_START_PARAGRAPH_\nSkolen er fra f\xc3\xb8r 1900 og huset mangfoldige elever og l\xc3\xa6rere gjennom tidene, men er n\xc3\xa5 nedlagt og huser n\xc3\xa5 Rakalauv barnehage med f\xc3\xb8rskolebarn.  Skolen var et enormt aktivt senter i bygda i tidligere tider med festlige \xc3\xa5rslag, religi\xc3\xb8se m\xc3\xb8ter, skolefester (som juletrefester, skoleavslutninger osv.), vel-m\xc3\xb8ter, andre foreningsm\xc3\xb8ter, fotball p\xc3\xa5 skolebanen om sommeren med haugevis av unger, ungdom og voksne, skiidrett om vinteren (med langrenn og hopp og til og med slal\xc3\xa5m p\xc3\xa5 de bratteste jordene), kioskvirksomhet og parkering, div. konkurranser som f.eks. Hadelandslaget (med utflyttede hadelendinger i Oslo og omegn) sitt \xc3\xa5rlige skirenn i mange \xc3\xa5r.  Pluss Grane 4H-klubb som tidligere var meget aktive og avholdt flere fylkesstevner ved skolen, som inneholdt masse konkurranser og tevlinger og overnatting av haugevis av barn og ledere i telt.  Trolig var det mye mer virksomhet ved skolen enn nevnt her.\n_START_SECTION_\nReligionen i bygda\n_START_PARAGRAPH_\nI gamle dager var det rike religi\xc3\xb8se aktiviteter rundt om p\xc3\xa5 bygdene og det samme var det i Gran\xc3\xa5sen.  I etasjen over gamle Norumsbutikken var det et aktivt religi\xc3\xb8st milj\xc3\xb8 hvor predikanter holdt flammende taler og musikk og sang ble utf\xc3\xb8rt med stor innsats.  Ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 gamleskolen Granlund et par steinkast unna var det aktivt religi\xc3\xb8st milj\xc3\xb8 med ofte m\xc3\xb8ter, bl.a. av pinsevennene.  S\xc3\xa5kalt "mesjon", hvor lokale kristne innbyggere holdt indremisjonsm\xc3\xb8ter privat og samlet inn penger til diverse gode form\xc3\xa5l, ble avholdt mange ganger i l\xc3\xb8pet av et \xc3\xa5r og samlet en god del religi\xc3\xb8se til b\xc3\xb8nn, allsang og god mat.  Det var i mange \xc3\xa5r disse "mesjonsm\xc3\xb8tene" som trakk mest folk fordi det nok ikke var mye annet \xc3\xa5 finne p\xc3\xa5 og det var allsang og servering p\xc3\xa5 disse m\xc3\xb8tene som gjorde at folk m\xc3\xb8tte opp.  Mange er historiene om disse forlengst forgangne m\xc3\xb8tene, men her er ett eksempel p\xc3\xa5 hvordan stemningen kunne v\xc3\xa6re:  En predikant holdt en flammende preken og forkynte at "intet er umulig for Gud, absolutt intet!".  Da var det at en unggutt (en f\xc3\xa5l\xc3\xa5 - artigskrue) reiste seg opp og sa: "Han klarer ikke \xc3\xa5 lugge en flennsk\xc3\xa6lla m\xc3\xa6nn!".  Det ble selvf\xc3\xb8lgelig b\xc3\xa5de stor latter, forferdelse og oppstyr og diskusjonen gikk h\xc3\xb8yt under matserveringa pga. denne kommentaren._NEWLINE_Andre lokale uoffisielle halvreligi\xc3\xb8se m\xc3\xb8ter ble avholdt kontinerlig, som oftest hjemme hos folk, hvor kristen sang og musikk og god mat spilte en stor rolle.  Det m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 nevnes at man hadde motsvarigheter til disse milj\xc3\xb8ene, mest kjent var en gjeng med "glade gutter" som ofte satt i "Dynnaskauen" midt mellom butikkene Norum og Espen Landhandleri og ut\xc3\xb8vet sin egen kultur, for derfra var det kort vei til begge butikkene for mer bunkring av varer... _NEWLINE_Det var vel bare ca. 10-20% av innbyggerne i bygda som var religi\xc3\xb8se, de fleste var verdslige, gikk p\xc3\xa5 dans og tok en "st\xc3\xb8yt" eller fem.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdsbruk\n_START_PARAGRAPH_\nEllers er det g\xc3\xa5rdsbruk som dominerer grenda, med et 40-talls g\xc3\xa5rder og en del sm\xc3\xa5bruk og gamle husmannsplasser med dyrket mark.  Samdrift p\xc3\xa5 ku er det blitt flere av etterhvert i grenda. G\xc3\xa5rder ryddet fra bronsealderen fram til svartedauen i Gran\xc3\xa5sen er bl.a. Kjekshus, Grimsrud, Espen, Holm, Vien, Gagnum, Raknerud, B\xc3\xb8rmarken, Lyngstad, Bj\xc3\xb8rge, Koller, Grini, Ringdahl og Dehlimarka. Jorda i bygda er kalkholdig og mineralrik og gir en god avling av korn, poteter, gr\xc3\xb8nnsaker og gressvekster.  Dessverre ligger mange av de gode jordene h\xc3\xb8yt i bygda eller i "bakli" s\xc3\xa5nn at man er avhengig av godt gro- og t\xc3\xb8rkev\xc3\xa6r for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 gode avlinger.  Men i kron\xc3\xa5r er bygda blant matkammer-fyllerne p\xc3\xa5 Hadeland. I mange \xc3\xa5r var det ogs\xc3\xa5 en utstrakt avhenting av mj\xc3\xb8lk fra de mange g\xc3\xa5rdene som hadde ku.  Den gang hadde til og med de minste brukene minst 1 ku og alle leverte det de kunne for betaling til meieriet i Vassenden (Gran sentrum). Lastebileier og sj\xc3\xa5f\xc3\xb8r Torger Wien var blant de som hentet mj\xc3\xb8lk p\xc3\xa5 mj\xc3\xb8lkebukkene langs veien \xc3\xa5ret rundt, et sabla slit, se ogs\xc3\xa5 artikler om dette og mye annet om folkene, g\xc3\xa5rdene, grenda og bygda i Hadelandsb\xc3\xb8kene og Hadelandskalendern.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6rt bosetting i Gran\xc3\xa5sen siden lenge f\xc3\xb8r Kristus og jakt og fiske var nok de f\xc3\xb8rste n\xc3\xa6ringer.  Etterhvert ble det kanskje svedjebruk og dyrket mark.  Amat\xc3\xb8rhistorikere mener at det bodde germanske stammer p\xc3\xa5 Hadeland som ble mikset med keltiske stammer p\xc3\xa5 flukt fra Sentral-Europa (fjellomr\xc3\xa5det Central-Massif i Frankrike er nevnt) og om dette stemmer s\xc3\xa5 er ogs\xc3\xa5 originalbefolkningen i Gran\xc3\xa5sen resultatet av denne miksen.  Det ble etterhvert ryddet flere g\xc3\xa5rdsbruk, sm\xc3\xa5bruk og husmannsplasser som totalt ble til over 70 stk.  Bruket Hammerud ved Rokotjernet p\xc3\xa5 grensa til Lunner/Grindvoll ble etter sigende ryddet av Christopher Blix Hammer (1720\xe2\x80\x931804), f. i Gran og som ligger gravlagt p\xc3\xa5 Granavollen. Han bodde p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Melbostad p\xc3\xa5 Hadeland, og var b\xc3\xa5de bonde og kansellir\xc3\xa5d. Han var en meget kjent mann p\xc3\xa5 1700-tallet og brukte antagelig bruket Hammerud som sommerbolig og fiskeplass.  Hammer var kjent som akevittens far og laget mange ulike oppskrifter for mat og drikke (antagelig ogs\xc3\xa5 for vodka), noen av dem i bruk i dag.  Kanskje han vandret p\xc3\xa5 somrene langs innsj\xc3\xb8ene, engene og skogene i Gran\xc3\xa5sen og samlet b\xc3\xa6r, urter og blomster til bruk i sine oppskrifter?  I begynnelsen av 1900-tallet ble det funnet fin-fin marmor p\xc3\xa5 S\xc3\xb8ggarn Vien.  Det ble etterhvert mange arbeidere som br\xc3\xb8t den litt for spr\xc3\xb8e marmoren som finnes som utsmykning flere steder i landet.  Under krigen ble bygda brukt som rekreasjons- og landsted for mange barn og voksne fra byen som ogs\xc3\xa5 trengte litt p\xc3\xa5fyll av n\xc3\xa6ringsrik kost og det \xc3\xa5 komme seg bort fra tyskere og nazister i byen. Noen fant seg partner i bygda og ble v\xc3\xa6rende her eller flyttet sammen til byen (Oslo).  Mange fortsatte \xc3\xa5 ha kontakt og/eller landsted i bygda ogs\xc3\xa5 etter krigen og p\xc3\xa5 slutten av 1900-tallet. Typisk for dette var familiehyttene Cook, Ballangrud, Teigen og Br\xc3\xb8rby, men ogs\xc3\xa5 flere andre.\n_START_SECTION_\nPendling\n_START_PARAGRAPH_\nMange dag- og ukependler til ulike virksomheter i Oslo og omegn, Gardermoen samt til n\xc3\xa6rliggende sentra p\xc3\xa5 Hadeland: (Gran sentrum, Jaren, Brandbu, Lunner sentrum, Roa,Jevnaker) og til H\xc3\xb8nefoss. Pendlingen til Oslo og omegn foreg\xc3\xa5r vesentlig med bil, men ogs\xc3\xa5 med tog og buss fra Gran og andre n\xc3\xa6rliggende holdeplasser.  Mange dagpendlere sto opp f\xc3\xb8r kl. 5 p\xc3\xa5 morgenen og samkj\xc3\xb8rte i bil med andre pendlere til Oslo og omegn eller til stasjonen hvor de tok toget "innover" om morran og "oppatt" om ettermiddagen. De samme pendlerne var ikke hjemme igjen f\xc3\xb8r det var g\xc3\xa5tt n\xc3\xa6rmere 12 timer siden de sto opp og det betydde noen f\xc3\xa5 timer med familien f\xc3\xb8r det var tid for soving og s\xc3\xa5 igjen \xc3\xa5 st\xc3\xa5 opp p\xc3\xa5 nytt grytidlig.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5grender\n_START_PARAGRAPH_\nGrenda Gran\xc3\xa5sen kan igjen deles inn i lokale sm\xc3\xa5grender; Ulverudsdalen, Raknerud, Grini/Koller (tilh\xc3\xb8rte tidligere Romholt krets p\xc3\xa5 andre siden av Viggadalen), Bj\xc3\xb8rge, Gagnum, Wien (Vien), Espen og Grimsrudstorget.  Tidligere var det skole p\xc3\xa5 Granlund skole for de 6 f\xc3\xb8rste klassetrinn.  I dag huser gamleskolen Rakalauv barnehage med mange barn. Gran\xc3\xa5sen grenser i nordvest til Granavollen, litt nede i Ulverudsdalen ved sm\xc3\xa5brukene Haugli ved grensa til g\xc3\xa5rdene Gamme og Gamkinn som vanligvis blir regnet \xc3\xa5 tilh\xc3\xb8re Granavollen (men av og til ogs\xc3\xa5 til Gran\xc3\xa5sen), samt i vest ved Ruds\xc3\xb8deg\xc3\xa5rden mot vestre Gran. I \xc3\xb8st g\xc3\xa5r grensa ved Gj\xc3\xb8vikbanen, i s\xc3\xb8r midt p\xc3\xa5 tjernene H\xc3\xb8ybytjernet og \xc3\x98yskogtjern til Lunner og i s\xc3\xb8rvest ved Rokotjern til Grindvoll. I nord grenser Gran\xc3\xa5sen til Granavollen p\xc3\xa5 Gammehaugen og halvveis i gamle Gran\xc3\xa5sen, som er den gamle Bergenske hovedveg (el. Kongevegen) som g\xc3\xa5r gjennom grenda.\n_START_SECTION_\nIdrett, friluftsliv, kunst og kultur\n_START_PARAGRAPH_\nTidligere fantes det masse halvstore og mindre hoppbakker i grenda; Kollerbakken (hvor bl.a. Lars Grini og Trond-Arne Bredesen - tidligere medaljevinnere i OL og VM trente en del), Ner-Engan, Halvorsen-bakken, Brattbakken, Skolebakken og mange andre sm\xc3\xa5bakker.  Skogene i Gran\xc3\xa5sen opp fra gamle Granlund skole er mye brukt til langrennsl\xc3\xb8ping, noe orientering, l\xc3\xb8ping, sykling, ekskursjoner av ulike typer og friluftsliv. Ved gamleskolen ligger ogs\xc3\xa5 en mindre gress/grusbane som ble brukt av elevene samt til trening for fotballinteresserte folk i bygda. Det fantes for mange \xc3\xa5r siden en l\xc3\xb8kkefotballserie i noen \xc3\xa5r hvor laget spilte mot Solheimstorget i Lunner og mot et lag fra Vestre Gran. Tidligere fantes det ogs\xc3\xa5 sk\xc3\xb8ytebaner p\xc3\xa5 tjernene i bygda hvor den st\xc3\xb8rste, best tilgjengelige og mest brukte var p\xc3\xa5 Raknerudstjernet.  Det skal tidligere ha v\xc3\xa6rt tegnet inn en mulig slal\xc3\xa5mtrase p\xc3\xa5 kart hos kommunen fra nordsiden av Buhammern ned til Dehlimarka eller ned til Vik i Vestre Gran, en h\xc3\xb8ydeforskjell p\xc3\xa5 over 200 m med jevnt fall.  Men de l\xc3\xb8se planene er aldri blitt igangsatt selv om befolkningsgrunnlaget er stort!_NEWLINE_Det siste som har skjedd er at en gjeng ildsjeler (bl.a. med folk fra Espen, Hammerud og Wien (ref. avisa Hadeland)) har ryddet en tursti rundt oppe i \xc3\xa5sen ved toppene Buhammeren og Kjekshushaugen og anlagt fine utsiktplasser med krakk og bord.  I tillegg er det utplassert kikkerter til bruk for fotturistene.  Utsikten er fantastisk utover kulturlandskapet, Randsfjorden, sm\xc3\xa5tjerna og delvis mot fjell som Gaustadtoppen, Norefjell, Vikerfjell (\xc3\x85dalsfjella), Synnfjell og Valdresflya/Jotunheimen.  Man kan "efter sigende" ogs\xc3\xa5 se noen topper i Sverige fra visse steder p\xc3\xa5 Buhammeren og dessuten inn i Nordmarka med topper som Bislingflaka, Ballangrudkollen, Landmannshaugen og Svarttjernsh\xc3\xb8gda (Nordmarkas h\xc3\xb8yeste topp p\xc3\xa5 717 m)._NEWLINE_P\xc3\xa5 vestre Wien g\xc3\xa5rd (Vestgar\'n) er det startet opp atelier som har \xc3\xa5pent inniblant. _NEWLINE_Hadeland kultursenter i Rygge best\xc3\xa5r av en samling gamle g\xc3\xa5rdsbygninger hentet fra g\xc3\xa5rdene \xc3\x98stgar\'n Wien, Mj\xc3\xb8r (i V. Gran), Grimsrud og Grini i Gran\xc3\xa5sen.  Disse er restaurert og blir n\xc3\xa5 brukt til lokale kulturform\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nFiskevann\n_START_PARAGRAPH_\nGran\xc3\xa5sen har masse fiskevann, 4 p\xc3\xa5 grensen til Lunner; Rokotjern, \xc3\x98yskogtjern, H\xc3\xb8ibytjern og Korsrudputten. Samt \xc3\x98sttjernet, Vesletjernet og Br\xc3\xa5t\xc3\xa5tjernet i n\xc3\xa6rheten av disse og Raknerudstjernet litt unna, alle nede i bygda.  Oppe i skogen mot \xc3\xa5sene ligger de sm\xc3\xa5 Tjernslitjernet, Midttjernet og Engtjernet.  Ytterliger putter og dammer fins rundt omkring.  De fleste tjernenes bekker renner ut i Korsrudbekken i Lunner som igjen renner ut i Sl\xc3\xb8vaelva som munner ut i Sl\xc3\xb8vika i Jevnaker ved Randsfjorden, men Raknerudstjernet renner ut i elva Vigga nede i Viggadalen ovenfor Gran sentrum (Vassenden).  Det finnes noe \xc3\xb8rret, men mest abbor i tjerna.  Noe karuss (mudderfisk) og kime finnes ogs\xc3\xa5. Det skal ogs\xc3\xa5 finnes litt kreps i noen vann.\n_START_SECTION_\nHauger og topper\n_START_PARAGRAPH_\nSentralt p\xc3\xa5 Hadeland ligger de gamle vulkantoppene Buhammern (ca. 549 moh.) og Kjekshushaugen, ofte kalt (Viksberget) i Vestre Gran (ca. 543 moh.) som er en del av Gran\xc3\xa5sen.  Andre topper er Gammehaugen, Nyg\xc3\xa5rdshaugen, B\xc3\xa6ggerudshaugen og Gagnumstoppen.  Ellers er det nok av bakker i bygda som har gitt god trim gjennom \xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nVelforeningen\n_START_PARAGRAPH_\nBygda har en velfungerende velforening (Granlund vel) som lager til ulike arrangementer \xc3\xa5rlig og p\xc3\xa5 oppfordring fra medlemmene.  Foreningen bruker som oftest Granlund skole brukes som base. Fine skil\xc3\xb8yper blir preparert for turer opp mot Buhammern, videre vestover mot Vestre Gran og dessuten s\xc3\xb8rover mot Lunner.\n_START_SECTION_\nKjente personer i Gran\xc3\xa5sen\n_START_PARAGRAPH_\nIngen spesielt ber\xc3\xb8mte fra bygda, men flere kjente personer har tilknytning til bygda, dog bare delvis.  Eksempel p\xc3\xa5 dette er Atle Sommerfeldt, tidligere generalsekret\xc3\xa6r i Kirkens N\xc3\xb8dhjelp, n\xc3\xa5 nyutnevnt biskop i Borg bisped\xc3\xb8mme og hvis mor er herfra.  Dessuten bodde Kjersti Grini noen av sine f\xc3\xb8rste leve\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Grini, som er en del av Gran\xc3\xa5sen, og kansellir\xc3\xa5d Christopher Blix Hammer (n\xc3\xa5 mest kjent for Hammer vodka) med sitt landsted p\xc3\xa5 Hammerud. Andre halvveis kjente er kong Olavs sj\xc3\xa5f\xc3\xb8r gjennom mange \xc3\xa5r, E.(?) Raknerud og dessuten Sverre Ingolf Haugli \xe2\x80\x93 sk\xc3\xb8ytel\xc3\xb8per med bronse fra OL 1952 \xe2\x80\x93 hvis far som kom fra Ulverudsdalen. Cook-familien med Alice Cook, Ingeborg Cook (skuespiller og revyartist) og Frank Cook (bassist og orkesterleder) hadde hytte nedenfor Mormonlia (mellom de to butikkene), hvorav Alice disponerte den de siste \xc3\xa5rene fram til hun d\xc3\xb8de. Flere kjente personer har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 ferie og andre kortidsopphold her, samt tilbrakt tid her under krigen._NEWLINE_Ellers m\xc3\xa5 det sies at Anton B\xc3\xb8rmarken, dikter og forfatter som laget bl.a. teksten til Hadelandssangen og masse annet stoff, kom fra Ulverudsdalen. Han er ogs\xc3\xa5 etter sigende opphavsmannen til betegnelsen "sauetjuv" gjennom artikler i lokalavisa om forsvunnede dyr fra beite.'