b'\n_START_ARTICLE_\nSamfunnsgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nSamfunnsgeografi er en gren av geografifaget som studerer forholdet mellom mennesker, sosiale systemer og fysiske strukturer, og hvordan sosiale, kulturelle, \xc3\xb8konomiske og politiske betingelser og prosesser virker inn p\xc3\xa5 menneskers handlinger. Studieobjektet for samfunnsgeografer kan b\xc3\xa5de v\xc3\xa6re individer, bedrifter, organisasjoner, systemer og steder. Sentrale begreper for samfunnsgeografisk analyse er rom, sted og skala._NEWLINE_Innen samfunnsgeografien anvendes det flere samfunnsvitenskapelig metoder: Blant annet case studier, deltakende observasjon, diskursanalyser, sp\xc3\xb8rreunders\xc3\xb8kelser og statistiske analyser._NEWLINE_Samfunnsgeografi avl\xc3\xb8ser det eldre begrepet kulturgeografi, som omhandlet mange av de samme studieobjekter.\n_START_SECTION_\nInndeling\n_START_PARAGRAPH_\nFaget er inndelt i flere underdisipliner, slik som \xc3\xb8konomisk geografi, befolkningsgeografi, politisk geografi, bygeografi, utviklingsgeografi og milj\xc3\xb8geografi. Arbeidene innenfor disse subdisiplinene baserer seg ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 forskjellige vitenskapsteoretiske perspektiver, hvor noen av de mest sentrale er behaviorisme, marxisme, feminisme, empirisisme, fenomenologi og poststrukturalisme.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomisk geografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98konomisk geografi er studiet av den romlige fordelingen av \xc3\xb8konomisk aktivitet og ressurser, og hvordan denne fordelingen endrer seg over tid. \xc3\x98konomisk geografi hadde opprinnelig tilknytning til \xc3\xb8konomifaget, og da s\xc3\xa6rlig den nyklassiske lokaliseringsteorien. De siste ti\xc3\xa5rene har imidlertid faget v\xc3\xa6rt dominert av studier som har hentet sin inspirasjon fra marxistisk politisk \xc3\xb8konomi, hvor hovedfokuset har v\xc3\xa6rt \xc3\xa5 studere ulikhet, og ikke minst en bred faglig tradisjon som har studert hvordan verdikjeder, n\xc3\xa6ringsmilj\xc3\xb8er, klynger og innovasjonssystemer har utviklet og endret seg. Denne tradisjonen henter inspirasjon b\xc3\xa5de fra sosiologi, organisasjonsteori og statsvitenskap. Man er blant annet v\xc3\xa6rt opptatt av hvordan \xc3\xb8konomisk aktivitet er sosialt forankret, og hvordan akt\xc3\xb8rers intensjoner ikke ensidig kan knyttes til et \xc3\xb8nske om profitt, men ogs\xc3\xa5 til forhold som sosial og symbolsk kapital. Viktige begreper innenfor disse studiene er blant annet nettverk, identitet, sporavhengighet, institusjoner og globalisering. Det skilles gjerne mellom evolusjon\xc3\xa6r \xc3\xb8konomisk geografi og relasjonell \xc3\xb8konomisk geografi som de to hovedretningene innenfor denne nye tradisjonen. Med utgangspunkt i marxistisk politisk \xc3\xb8konomi, har det de siste \xc3\xa5rene ogs\xc3\xa5 vokst fram en arbeidsgeografi, som fokuserer p\xc3\xa5 arbeidstakernes rolle i \xc3\xb8konomien. Dette er et felt som tidligere har v\xc3\xa6rt lite vektlagt innenfor \xc3\xb8konomisk geografi.\n_START_SECTION_\nBefolkningsgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningsgeografi er studiet av variasjoner i romlige m\xc3\xb8nster n\xc3\xa5r det gjelder befolkningens tetthet og sammensetting, migrasjoner og befolkningsvekst med hensyn til andre faktorer.\n_START_SECTION_\nPolitisk geografi\n_START_PARAGRAPH_\nPolitiske geografer studerer makt og politikk i sammenheng med geografisk rom, sted og skala. Det gj\xc3\xb8res analyser av politiske prosesser og akt\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 nasjonalt, regionalt, globalt eller lokalt niv\xc3\xa5. Nasjonalstaten har tradisjonelt v\xc3\xa6rt et hovedfokus i faget, sammen med internasjonale relasjoner (geopolitikk). I dag er ogs\xc3\xa5 stat-samfunn relasjoner, folkelig deltagelse og kollektiv motstand, for eksempel gjennom sosiale bevegelser, blant de mest sentrale temaene. Politiske geografier studerer blant annet globaliserings- og demokratiseringsprosesser, og analyserer sivilsamfunn og lokale maktrelasjoner.\n_START_SECTION_\nBygeografi\n_START_PARAGRAPH_\nBygeografi er studiet av byer og byregioner. Byer er ofte utgangspunktet for kulturelle, sosiale, \xc3\xb8konomiske og politiske endringer i samfunnet. Innovasjon og kulturelle trender har ofte sitt utspring i byer eller byregioner. Bygeografi er en del av samfunnsgeografien, men overlapper med andre samfunnsvitenskapelige fag, som sosialantropologi, samfunns\xc3\xb8konomi, sosiologi og statsvitenskap, i tillegg til profesjonsfag som fysisk planlegging og arkitektur. Bygeografer fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 kartlegge og forst\xc3\xa5 endringer i byer og byregioner. S\xc3\xb8kelyset rettes som regel mot de romlige, materielle og geografiske sidene ved byutviklingen. Bygeografer fors\xc3\xb8ker \xc3\xa5 forklare hvilke sosiale og kulturelle prosesser som ligger bak for eksempel \xc3\xb8kt segregasjon, suburbanisering eller gentrifisering. Man er opptatt av hvilke interesser som st\xc3\xa5r bak eller er involvert i byplanlegging og byutvikling, historisk og i dag. Dessuten er bygeografer opptatt av \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke hvordan de fysiske omgivelsene, for eksempel byens form og arkitektur, har betydning for hverdagsliv og livskvalitet. En stor del av bygeografien handler dessuten om de kulturelle sidene ved byutviklingen, enten det gjelder hvordan byen leses, som \xe2\x80\x9dtekst\xe2\x80\x9d, eller hvordan byen framstilles i film og litteratur. Dette har ogs\xc3\xa5 betydning for hvordan mennesker forst\xc3\xa5r og bruker byen. I takt med \xc3\xb8kende globalisering, er det ogs\xc3\xa5 en stadig st\xc3\xb8rre interesse for relasjoner og fellestrekk mellom byer, over landegrensene. Oppmerksomheten har s\xc3\xa6rlig v\xc3\xa6rt rettet mot globalt betydningsfulle byer, hvilke posisjon de har og hva som s\xc3\xa6rpreger forholdene internt i byen.\n_START_SECTION_\nUtviklingsgeografi\n_START_PARAGRAPH_\nUtviklingsgeografien er opptatt av utviklingssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l og endringsprosesser fattige land. Sammenhengene mellom lokal utvikling og globale forhold utgj\xc3\xb8r kjernen av faget, sammen med fattigdom, ulikhet og relasjoner mellom nord og s\xc3\xb8r. \xc3\x98konomiske og sosiale forskjeller i ulike deler av verden analyseres, og hvordan bistand, urbanisering og industrialisering, samt internasjonal arbeidsdeling og handel p\xc3\xa5virker utviklingsprosesser. Det gj\xc3\xb8res studier av lokalsamfunn, nasjonale strategier for utvikling og land i s\xc3\xb8r sin plass i internasjonale avtaler og institusjoner, s\xc3\xa5 vel som av multinasjonale selskap og matproduksjon.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8geografi\n_START_PARAGRAPH_\nMilj\xc3\xb8geografien fokuserer p\xc3\xa5 milj\xc3\xb8problemer i ulike deler av verden, og analyserer \xc3\xa5rsaker, konsekvenser og tilpasningsstrategier til disse. Menneskers livskvalitet, sikkerhet og s\xc3\xa5rbarhet overfor globale klimaendringer er spesielt sentrale og aktuelle tema. Man studerer hvilke \xc3\xb8konomiske, sosiale og politiske prosesser og forhold som bidrar til slike problemer, samt p\xc3\xa5virker valg av l\xc3\xb8sningsstrategier og den samfunnsmessige tilpasningen mer generelt. Dette inneb\xc3\xa6rer analyser av hushold og lokalsamfunn, globale prosesser og nasjonal politikk og milj\xc3\xb8tiltak. Tap av biologisk mangfold, b\xc3\xa6rekraftig utvikling og etikk i forbindelse med produksjon og ressursbruk er ogs\xc3\xa5 viktige emner i faget.\n_START_SECTION_\nVitenskapsteoretiske retninger\n_START_PARAGRAPH_\nAtferdsgeografien er man opptatt av \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 menneskelig atferd gjennom \xc3\xa5 studere individer, og s\xc3\xa6rlig de kognitive prosessene som ligger til grunn for individets handlinger i \xe2\x80\x9drommet\xe2\x80\x9d. Denne forskningen rommer b\xc3\xa5de kvalitative metodologier, med andre ord dybdestudier av relativt f\xc3\xa5 individer, og kvantitativ forskning, basert p\xc3\xa5 statistiske unders\xc3\xb8kelser med individer som enhet._NEWLINE_Marxistisk geografi er en kritisk tiln\xc3\xa6rming som tar utgangspunkt i Marx sine teorier for \xc3\xa5 forklare romlige og geografiske forhold. Innenfor denne forskningstradisjonen har man i hovedsak en materialistisk tiln\xc3\xa6rming, det vil si at man er opptatt av \xc3\xa5 forklare hvordan romlige forhold, som for eksempel segregasjon i byer, er et resultat av produksjonsforholdene i samfunnet. Marxistiske geografer har v\xc3\xa6rt opptatt av de kapitalismens betydning. Marxistisk geografi har dessuten v\xc3\xa6rt en radikal bevegelse, med det politiske m\xc3\xa5l \xc3\xa5 redusere sosiale ulikheter i samfunnet._NEWLINE_Feministiske geografer anvender perspektiver og metoder hentet fra feminismen til \xc3\xa5 studere romlige prosesser og geografisk ulikhet. Feministisk geografi knyttes ofte til poststrukturalismen, og dens ambisjoner om \xc3\xa5 avdekke maktrelasjoner og avkle \xe2\x80\x9dsannheter\xe2\x80\x9d. For eksempel har suburbaniseringen blitt forklart som et maskulint prosjekt, der kvinner hensettes og isoleres i forsteder organisert med tanke p\xc3\xa5 praksiser knyttet til reproduksjon._NEWLINE_Humanistisk geografi er samfunnsgeografisk forskning som bygger p\xc3\xa5 eksistensialistisk filosofi, og som har en fenomenologisk tiln\xc3\xa6rming. Humanistiske geografer er kritiske til positivismens metoder for \xc3\xa5 forklare menneskelig atferd. De for\xc3\xb8ker \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 subjektive opplevelser og atferd gjennom studier av enkeltindivider og litteratur. Stedsbegrepet har st\xc3\xa5tt sentralt i den humanistiske geografien, i motsetning til \xe2\x80\x9drom\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Poststrukturalistisk geografi er en samlebetegnelse p\xc3\xa5 samfunnsgeografiske tiln\xc3\xa6rminger som avviser strukturalismen, og forestillingen om at det finnes objektive sosiale strukturer eller objektiv kunnskap om samfunnet. Denne retningen er sterkt inspirert av samfunnsteoretikere som Jean Baudrillard, Jacques Derrida og Michel Foucault. Poststrukturalistisk geografi har et konstruktivistisk utgangspunkt for \xc3\xa5 forst\xc3\xa5 samfunnsutviklingen, menneskelig (sosial og spr\xc3\xa5klig) praksis og romlige forhold. Man har vektlagt tegn og symboler sin betydning for b\xc3\xa5de menneskers praksis og samfunnets utvikling. I dette perspektivet er rommet og materielle strukturer ikke objektive fenomener, men leses som \xe2\x80\x9dtekst\xe2\x80\x9d av mennesker med ulik bakgrunn, interesser og kultur. Diskursanalyse st\xc3\xa5r sentralt innenfor denne delen av samfunnsgeografien.\n_START_SECTION_\nKjente samfunnsgeografer\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Agnew, Ash Amin, Bj\xc3\xb8rn Terje Asheim, Walter Christaller, Erik Clark, Kevin Cox, Tim Cresswell, Britt Dale, Michael Dear, Peter Dicken, Arnt Fl\xc3\xb8ysand, Derek Gregory, Torsten H\xc3\xa4gerstrand, Peter Hall, David Harvey, Jan Hesselberg, Arild Holt-Jensen, Michael Jones, Peris Jones, Phil Hubbard, Arne Isaksen, Ron Johnston, Paul Knox, Hege Knudsen, David Ley, Anders Malmberg, Doreen Massey, Donald Mitchell, Karen O\xe2\x80\x99Brien, Ansi Paasi, Joe Painter, Richard Peet, Gillian Rose, Allen J. Scott, David Sibley, Kirsten Simonsen, Edward Soja, Kristian Stokke, Michael Storper, Nigel Thrift, Terje Wessel\n_START_SECTION_\nStudiesteder i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nUniversitetet i Oslo, Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi Norges teknologiske- og naturvitenskapelige universitet, Geografisk institutt Universitetet i Bergen, Institutt for geografi'