b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xb8rdagsbarnetimen\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste \xc2\xabL\xc3\xb8rdagsbarnetimen\xc2\xbb, den gang under navnet \xc2\xabBarnetimen\xc2\xbb, gikk p\xc3\xa5 lufta 20. desember 1924, kringkastet av det private Kringkastingsselskapet A/S. Programleder var Carl B\xc3\xb8dtker (\xc2\xabOnkel B\xc3\xb8dtker\xc2\xbb)_NEWLINE_Programmet ble fra f\xc3\xb8rste stund definert som \xc2\xabren underholdning, en hvile og oppmuntring efter endt skolearbeide\xc2\xbb. Programmet skulle ikke v\xc3\xa6re oppl\xc3\xa6rende._NEWLINE_Barnetimen var p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5ter nyskapende for radioformen i Norge. De f\xc3\xb8rste h\xc3\xb8respill ble sendt her, og det var debatter mellom deltakerne i en tid da konsesjonsvilk\xc3\xa5rene forb\xc3\xb8d politisk innhold og gjorde tilsvarende programformer uaktuelle for voksne. Deltakerne var ofte barn, og hadde ogs\xc3\xa5 en mye mer uformell og improviserende stil enn i voksne verbale programmer, som oftest var foredrag._NEWLINE_Einar Schibbye var programleder i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r den andre verdenskrig, kjent som \xc2\xabonkel Einar\xc2\xbb. Historiene om onkel Einar, Oscar og Spisskammeret, eller m\xc3\xb8tene mellom onkel Einar, Kallemann, Amandus og tante Amalie (de siste figurene var blitt skapt i samarbeid med Sverres Erichsen i Schibbyes NRK-periode i Bergen) ble institusjoner i radioen._NEWLINE_Schibbyes fantasi tok med barna ut p\xc3\xa5 eventyr med de mest utrolige plot, gjerne med et visst teknologisk preg. Med sin personlige ledelse, faste innslag og tallrike ukonvensjonelle sett \xc3\xa5 aktivisere lytterne p\xc3\xa5, gjorde Schibbye Barnetimen til en forl\xc3\xb8per for magasinprogrammene i 1960-\xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nEtter andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene etter krigen var preget av ressursknapphet. Barnetimen ble utformet f\xc3\xb8rst som et familieprogram, som lederen for NRKs den nyopprettede barne- og ungdomsavdeling Lauritz Johnson fra 1946 straks grep fatt i og gjorde om til et barneprogram. Han tr\xc3\xa5dte inn som leder av Barnetimen, som da fikk sendetid kl. 18. Han ble som programleder for Barnetimen etterhvert kjent som hele Norges \xc2\xabOnkel Lauritz\xc2\xbb. Han s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 bygge opp avdelingen med egne kor, orkester og ukentlige h\xc3\xb8respill. Sonni Holtedahl Larsen ble \xc2\xabTante Sonni\xc2\xbb. _NEWLINE_Teksten til den legendariske kjenningsmelodien N\xc3\xa5 kommer barnetimen (\xc2\xabhysj, hysj, hysj, v\xc3\xa6r stille som mus\xc2\xbb) er skrevet av tegneren, forfatteren og visedikteren Thorbj\xc3\xb8rn Egner i 1950. Melodien er \xc2\xabSkomagerdrengen\xc2\xbb, komponert av Eric Christiansen og Vilfred Kj\xc3\xa6r til den f\xc3\xb8rste danske helaftens tegnefilmen Fyrt\xc3\xb8jet, i 1946. Kjenningsmelodien ble nyinnspilt i 1992 med Kringkastingsorkestret og S\xc3\xb8lvguttene i et arrangement av komponisten Rolf Wallin._NEWLINE_Programposten Barnetimeboka var en forfatterstafett der en forfatter skrev f\xc3\xb8rste kapittel p\xc3\xa5 en historie som lytterne siden sendte inn tekstforslag til nye kaptiler til, ofte sammen med tegninger. Alle bidrag ble premiert, og resultatet av de beste bidragene kom i bokform, der en del av overskuddet av boksalget gikk til et godt form\xc3\xa5l som barna hadde stemt over. En av b\xc3\xb8kene, Toya, ble filmatisert med bl.a. den da popul\xc3\xa6re barnestjernen Magne Ove \xc2\xabSpurven\xc2\xbb Larsen i rollen som Trygve. I 2003 hadde Barnetimeboka 50-\xc3\xa5rsjubileum. _NEWLINE_Blant programlederne etter Lauritz Johnson og Sonni Holtedahl Larsen kan nevnes Helge Sverre Nesheim, Ragnhild Knagenhjelm, Ingrid Boman, Knut R\xc3\xb8e, Frank Nordli og Jon Roar T\xc3\xb8nnesen (fast tekniker og medprogramleder), Svein Tore Andersen, Frank Tangen, Arnfinn Christensen (fast tekniker og medprogramskaper), Jon Henriksen, Birgitte Gjestvang, Hege Omre, Webj\xc3\xb8rn S. Espeland, Vera Michaelsen og Marianne Furevold._NEWLINE_Aldersforskjellen mellom store og sm\xc3\xa5 barn gjorde at Barnetimen for de minste, som opprinnelig begynte i 1947 som \xc2\xabinspirasjon til dagens lek\xc2\xbb, ogs\xc3\xa5 fikk egne opplesningsserier for sm\xc3\xa5 barn med Thorbj\xc3\xb8rn Egner fra 1951.\n_START_SECTION_\n2000-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nProgrammet var fortsatt sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 2000-tallet, med gjennomsnittlig 331\xc2\xa0000 lyttere hver l\xc3\xb8rdag i de fire f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5nedene i 2009. Men kun \xc3\xa5tte prosent av m\xc3\xa5lgruppen, som var barn mellom tre og elleve \xc3\xa5r, lyttet til L\xc3\xb8rdagsbarnetimen. Ni av ti lyttere var voksne, hele 80\xc2\xa0% av lytterne var 45 \xc3\xa5r eller eldre, og halvparten var over 60 \xc3\xa5r. _NEWLINE_NRK markerte aldri at L\xc3\xb8rdagsbarnetimen ble lagt ned. Nedleggingen ble omtalt som \xc2\xabprogramomlegging\xc2\xbb, og siste program gikk p\xc3\xa5 lufta 11. september 2010.'