b'\n_START_ARTICLE_\nLudlowmassakren\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nColorado hadde en viktig kullindustri p\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet, og kullgruveselskapene hadde stor makt i forhold til myndighetene og arbeiderne. Mange selskap hadde egne, lukkede byer for arbeiderne, noe som ga dem kontroll og hindret fagorganisering. Personer som ble ansett som uroskapere og familiene deres kunne lett miste arbeidet og boligen og bli utestengt fra arbeidsmarkedet._NEWLINE_I 1910-\xc3\xa5rene ble det innledet et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 fagorganisere kullgruvearbeiderne i den nasjonale fagforeningen United Mine Workers of America (UMWA). Det st\xc3\xb8rste selskapet som var involvert var Colorado Fuel & Iron Company (CF&I), som i hovedsak hadde tilh\xc3\xb8rt Rockefeller-familien siden 1902. Andre st\xc3\xb8rre selskap var Rocky Mountain Fuel Company (RMF) og Victor-American Fuel Company (VAF)._NEWLINE_For \xc3\xa5 demme opp for fagorganiseringen gav CF&I arbeiderne bedre l\xc3\xb8nn, en maksimal arbeidsdag p\xc3\xa5 8 timer, opphevet det interne pengesystemet med kuponger og lovet \xc3\xa5 aldri mer tvinge arbeidere til \xc3\xa5 handle i selskapets butikker. Det leide ogs\xc3\xa5 inn \xc2\xabagenter\xc2\xbb eller vakter fra Baldwin-Felts Detective Agency, som allerede hadde hatt voldelige sammenst\xc3\xb8t med streikende arbeider i andre delstater._NEWLINE_I 1913 la UMWA fram \xc3\xa5tte krav til selskapet som gikk ut p\xc3\xa5 bedre arbeidsforhold og l\xc3\xb8nn, frihet til \xc3\xa5 velge bosted, butikker og leger, at selskapene skulle f\xc3\xb8lge arbeiderlovgivningen i Colorado n\xc3\xb8ye og slutte med egne vaktmenn, og at de skulle godkjenne fagforeningene. De st\xc3\xb8rste selskapene nektet \xc3\xa5 g\xc3\xa5 med p\xc3\xa5 dette, og i september tok fagforeningen sine medlemmer ut i streik. Arbeiderne flyttet fra husene sine i de lukkede byene og slo seg ned i telt p\xc3\xa5 et omr\xc3\xa5de som fagforeningen hadde leid. Teltplassene l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 strategiske steder ved inngangen til gruvecanyonene slik at de streikende kunne hindre nyinnleide streikebrytere \xc3\xa5 komme inn. Det kom til voldelig sammenst\xc3\xb8t mellom de streikende arbeiderne og streikebryterne, ogs\xc3\xa5 med d\xc3\xb8dsfall som resultat. Baldwin\xe2\x80\x93Felts-agentene patruljerte rundt teltbyene med et maskingev\xc3\xa6r montert p\xc3\xa5 en panserbil. Tidvis skj\xc3\xb8t de tilfeldig mot teltene, og s\xc3\xa5ret og drepte innbyggere. De streikende grov ut kjellere for \xc3\xa5 beskytte seg og familiene sine.\n_START_SECTION_\nMassakren\n_START_PARAGRAPH_\nOm morgenen 20. april, dagen etter den ortodokse p\xc3\xa5skefeiringen, kom tre menn fra nasjonalgarden til kolonien og gav ordre om \xc3\xa5 slippe l\xc3\xb8s en mann de hevdet var fanget der. Lederen for teltleiren, Louis Tikas, dro for \xc3\xa5 m\xc3\xb8te en lokal militsleder i Ludlow, noen hundre meter unna. Mens m\xc3\xb8tet p\xc3\xa5gikk satte militsfolk opp et maskingev\xc3\xa6r p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8yde ved byen og langs jernbanelinjen. Tikas sprang da tilbake til teltbyen og de streikende tok opp stillinger n\xc3\xa6r militsstillingene. Etter kort tid ble det innledet en skuddveksling. Kampene varte hele dagen; om ettermiddagen ble militsfolkene avl\xc3\xb8st av gruvevakter._NEWLINE_Da et godstog stoppet mellom teltbyen og maskingev\xc3\xa6rene klarte flere familier \xc3\xa5 flykte til noen h\xc3\xb8yder \xc3\xb8st for omr\xc3\xa5det, kalt Black Hills. I syvtiden stod leiren i flammer, if\xc3\xb8lge de streikende ble dette antent av militsfolk eller vakter, som deretter begynte \xc3\xa5 plyndre leiren. Fire kvinner og elleve barn som gjemte seg i en kjeller under et telt ble fanget av flammene; to av kvinnene og alle barna omkom._NEWLINE_Louis Tikas og to andre menn som hadde blitt v\xc3\xa6rende igjen i leiren ble tatt til fange og Tikas ble sl\xc3\xa5tt i hodet med en rifle av militskommand\xc3\xb8ren Karl Linderfelt. Han ble senere funnet skutt i ryggen sammen med de to andre fangene._NEWLINE_I tillegg til d\xc3\xb8dsfallene blant de streikende d\xc3\xb8de ogs\xc3\xa5 tre gruvevakter og en militsmann i kampene.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8lger\n_START_PARAGRAPH_\nEtter hendelsen i Ludlow gikk v\xc3\xa6pnede gruvearbeidere til angrep p\xc3\xa5 et dusin gruver og utstyr i et 65\xc2\xa0km langt omr\xc3\xa5de mellom Trinidad og Walsenburg. I l\xc3\xb8pet av ti dager etter massakren sloss de ogs\xc3\xa5 mot nasjonalgarden. Kampene tok f\xc3\xb8rst slutt da den amerikanske presidenten Woodrow Wilson sendte inn f\xc3\xb8derale styrker som avv\xc3\xa6pnet begge sider._NEWLINE_Nyheter om hendelsen gikk verden rundt, og ble et kamprop for UMWA, som kalte den \xc2\xabLudlow-massakren\xc2\xbb._NEWLINE_Kongressen i USA ba en komit\xc3\xa9 i Representantenes hus, United States House Committee on Mines and Mining om \xc3\xa5 unders\xc3\xb8ke hendelsen. Rapporten fra 1915 var viktig for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 vedtatt lover mot barnearbeid og innf\xc3\xb8rt en 8-timers arbeidsdag. John D. Rockefeller jr. engasjerte William Lyon Mackenzie King, en ekspert p\xc3\xa5 arbeidslivsrelasjoner og senere statsminister i Canada, for \xc3\xa5 forbedre livet og representasjonen til arbeidere i forhold til sikkerhetsforholdene ved gruvene. En lokal fagforening ble dannet._NEWLINE_De streikende ved Ludlow fikk likevel ikke gjennomslag for sine krav. Den nasjonale fagforeningen ble ikke godkjent, og mange av de streikende ble erstattet av nye arbeidere. Over 400 streikende ble arrestert, og 332 av dem ble anklaget for drap. Bare en av dem, streikelederen John R. Lawson, ble d\xc3\xb8mt for drap i en dom som til slutt ble opphevet av Colorados h\xc3\xb8yesterett. 22 militsfolk fra nasjonalgarden, blant dem 10 offiserer, ble stilt for krigsrett. Alle ble frifunnet, bortsett fra l\xc3\xb8ytnant Linderfelt. Han fikk en reprimande for \xc3\xa5 ha sl\xc3\xa5tt Louis Tikas._NEWLINE_Gruvedriften i Ludlow ble senere lagt ned, og byen er n\xc3\xa5 en sp\xc3\xb8kelsesby. Den ligger rundt 19 km nordvest for Trinidad. Fagforeningen kj\xc3\xb8pte senere omr\xc3\xa5det for teltleiren og reiste et monument over de d\xc3\xb8de, Ludlow-monumentet, i 1917. Teltomr\xc3\xa5det ble foresl\xc3\xa5tt som National Historic Landmark i USA den 16. januar 2009, og skrevet inn 28. juni samme \xc3\xa5r. Moderne arkeologi har i hovedsak st\xc3\xb8ttet de streikende arbeidernes versjon av hva som skjedde._NEWLINE_Woody Guthrie skrev en sang kalt \xc2\xabLudlow Massacre\xc2\xbb og en lignende sang om gruvearbeidere i Calumet i Michigan, \xc2\xab1913 Massacre\xc2\xbb.'