b'\n_START_ARTICLE_\nFolkebevegelsen mot norsk medlemskap i EEC\n_START_PARAGRAPH_\nFolkebevegelsen mot norsk medlemskap i Fellesmarkedet var en organisasjon mot norsk EF-medlemskap, aktiv f\xc3\xb8r folkeavstemningen i 1972. I dagligtale ble navnet Folkebevegelsen mot EEC eller rett og slett Folkebevegelsen benyttet._NEWLINE_Folkebevegelsen ble stiftet 28. august 1970. Den vokste i st\xc3\xb8rrelse og aktivitet fram til folkeavstemning to \xc3\xa5r senere, da et flertall sa nei til medlemskap. Folkebevegelsen hadde da 130\xc2\xa0000 medlemmer. Organisasjonen trappet ned etter avstemningen, og ble formelt oppl\xc3\xb8st i 1977.\n_START_SECTION_\nBakgrunnen\n_START_PARAGRAPH_\nDa sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om norsk medlemskap i EEC ble satt p\xc3\xa5 dagsordenen f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 1960-tallet ble det dannet flere grupperinger som med ulikt utgangspunkt mente Norge ikke var tjent med en slik EEC-tilknytning. Aksjon mot medlemskap i Fellesmarkedet \xe2\x80\x93 de 143 var en gruppe med utgangspunkt i venstresiden i arbeiderbevegelsen. Opplysningsutvalget av 1962 hadde sin basis i bondeorganisasjonene. En aktiv organisasjon var ogs\xc3\xa5 Bergensutvalget mot EEC._NEWLINE_Da president de Gaulle i Frankrike i 1963 la ned veto mot britisk medlemskap ble ogs\xc3\xa5 norsk medlemskap uaktuelt. Men da hadde de ulike norske motstandergruppene alt avtalt \xc3\xa5 treffes for \xc3\xa5 fors\xc3\xb8ke \xc3\xa5 samordne arbeidet. Et m\xc3\xb8te ble avhold, og det ble nedsatt en beredskapsgruppe i tilfelle sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let igjen skulle komme p\xc3\xa5 dagsordenen i Norge._NEWLINE_Denne gruppen m\xc3\xb8ttes i januar 1970, og tok dette \xc3\xa5ret initiativ til opprettelsen av den nye Folkebevegelsen.\n_START_SECTION_\nOrganiseringen\n_START_PARAGRAPH_\nI juni 1970 vedtok Stortinget \xc3\xa5 sende s\xc3\xb8knad om medlemskap i EF, \xe2\x80\x93 som n\xc3\xa5 var det nye navnet p\xc3\xa5 EEC. 28. august ble derfor Folkebevegelsen mot norsk medlemskap i Fellesmarkedet dannet._NEWLINE_Formannen i Folkebevegelsen ble Hans Borgen, en mann med en sterk posisjon i landbrukets organisasjoner. Nestformann ble Ragnar Kalheim, med bakgrunn fra Akers mekaniske verksted. Han var fellestillitsmann i Akerkonsernet, og en kjent profil innen fagbevegelsen. Arne Haugestad ble daglig leder, og i stor grad organisasjonens ansikt utad._NEWLINE_Ved opprettelsen speilet navnet \xc2\xabFolkebevegelsen\xc2\xbb mer et \xc3\xb8nske enn en realitet. Da utgjorde organisasjonen stort sett en allianse mellom samfunnstopper p\xc3\xa5 ulike arenaer, f\xc3\xb8rst og fremst innen landbruksorganisasjonene og fagbevegelsen. Folkebevegelsen lyktes imidlertid i \xc3\xa5 bli en medlemsorganisasjon med rask vekst og stor aktivitet._NEWLINE_For EF-motstanden ble Folkebevegelsen den brede, samlende organisasjonen. Men motstanden manifesterte seg ogs\xc3\xa5 utenfor organisasjonen. Nei-siden i Arbeiderpartiet og AUF dannet Arbeiderbevegelsens informasjonskomit\xc3\xa9 mot norsk medlemskap i EF, AIK. P\xc3\xa5 ytterste venstre tok man initiativ til Arbeiderkomiteen mot EEC og dyrtid, AKMED.\n_START_SECTION_\n130\xc2\xa0000 medlemmer\n_START_PARAGRAPH_\nDet var bare to \xc3\xa5r fra Folkebevegelsen ble opprettet i august 1970 fram til folkeavstemningen i september 1972. Likevel vokste medlemsarkivet til mer enn 110\xc2\xa0000 navn. Og medlemmene fortsatte \xc3\xa5 str\xc3\xb8mme inn, lokalt og sentralt, slik at Folkebevegelsen i ettertid oppsummerte 130\xc2\xa0000 medlemmer i alt._NEWLINE_P\xc3\xa5 det meste  hadde organisasjonen 510 lokallag, 37 distriktskontorer og 120 ansatte. Folkebevegelsens avis EEC-nytt kom ut med 15 nummer. Opplaget passerte 900\xc2\xa0000 eksemplarer, det samlede opplaget var n\xc3\xa6rmere 14 millioner. Folkebevegelsens totale utgifter er ansl\xc3\xa5tt til om lag 10 millioner. Etter hvert ble store summer samlet inn fra medlemmer og sympatis\xc3\xb8rer, men spesielt i begynnelsen var st\xc3\xb8tte og bevilgninger fra landbruksorganisasjonene avgj\xc3\xb8rende.'