b'\n_START_ARTICLE_\nJulem\xc3\xb8tet i 1888\n_START_PARAGRAPH_\nJulem\xc3\xb8tet i 1888 (f\xc3\xa6r\xc3\xb8ysk: J\xc3\xb3lafundurin) regnes som starten p\xc3\xa5 den f\xc3\xa6r\xc3\xb8yske nasjonal- og selvstendighetsbevegelsen, og slik sett en ny \xc3\xa6ra i F\xc3\xa6r\xc3\xb8yenes historie. Tiden f\xc3\xb8r m\xc3\xb8tet regnes til det danske embetsstandsstyret, mens tiden fra m\xc3\xb8tet og frem til andre verdenskrig er starten for de f\xc3\xb8rste selvstendighetspolitikerne, som J\xc3\xb3annes Patursson.\n_START_SECTION_\nFrimerker fra 1988\n_START_PARAGRAPH_\nDetaljer fra m\xc3\xb8tet har senere blitt gjengitt p\xc3\xa5 tre frimerker utstedt av Postverk F\xc3\xb8roya i 1988: Notisen i Dimmal\xc3\xa6tting (3 kr.) og det f\xc3\xb8rste av nitten vers i J\xc3\xb3annes Paturssons kampdikt, \xc2\xabN\xc3\xba er tann stundin\xc2\xbb (12 kr.). Det siste frimerket viser ett av mange folkem\xc3\xb8ter som ble arrangert utend\xc3\xb8rs om sommeren, gjerne p\xc3\xa5 naturskj\xc3\xb8nne steder, gjengitt av William Heinesen (3,20 kr.). Alle frimerkene har portretter av tre av innbyderne nederst.'