b"\n_START_ARTICLE_\nStatisk elektrisitet\n_START_PARAGRAPH_\nStatisk elektrisitet betyr stillest\xc3\xa5ende elektrisitet og fagfeltet som behandler dette kalles elektrostatikk. Den andre delen av elektrisitetsl\xc3\xa6ren kalles elektrodynamikk, som er l\xc3\xa6ren om elektrisitet i bevegelse, som er elektrisk str\xc3\xb8m.\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nHovedingrediensene i elektrostatikken er faste stoffer som er elektriske isolatorer, og frie elektroner. Ogs\xc3\xa5 i elektrostatikken foreg\xc3\xa5r det forflytning av ladninger ved elektrisk str\xc3\xb8m, men kun som enkeltst\xc3\xa5ende og kortvarige hendelser, alts\xc3\xa5 ikke som en kontinuerlig prosess. Et grensetilfelle ses med elektronpumper som ved Van de Graaff-generatoren og andre._NEWLINE_I likevekt holder elektronene seg til atomkjernene sine. Atomkjernene sitter alltid fast i stoffet og de har positive ladninger. De fleste elektronene er fast bundet til atomkjernene sine og holder stoffet sammen. Likevel sitter elektronene i de ytterste skallene (Bohrs atommodell) ganske l\xc3\xb8st og kan bringes til \xc3\xa5 frigj\xc3\xb8re seg og til \xc3\xa5 bevege seg. Elektronene har negative ladninger og kan derfor p\xc3\xa5virkes med elektrostatiske krefter som stammer fra elektriske felt. Hvert elektron har en fast mengde ladning, kalt element\xc3\xa6rladningen. Mindre ladninger eksisterer ikke. _NEWLINE_Like ladninger frast\xc3\xb8ter hverandre og ulike ladninger tiltrekker hverandre. Dette gjelder b\xc3\xa5de mikroskopisk og makroskopisk betraktet. To elektroner frast\xc3\xb8ter hverandre mere jo n\xc3\xa6rmere hverandre de kommer._NEWLINE_Til et stykke isolator kan en tilf\xc3\xb8re et antall elektroner. Antallet elektroner bestemmer hvor mye ladning som ble tilf\xc3\xb8rt isolatoren. Elektronene forblir v\xc3\xa6rende noenlunde der de ble tilf\xc3\xb8rt, de fordeler seg ikke jevnt over isolatoren siden den ikke kan lede str\xc3\xb8m. Elektronene fordeler seg noe utover fordi de frast\xc3\xb8ter hverandre. En kan tenke p\xc3\xa5 slike ansamlinger som en negativt ladet \xc3\xb8y. Likeledes kan en fjerne en samling elektroner fra et omr\xc3\xa5de; de positive atomkjernene er da i flertall slik at dette stedet har f\xc3\xa5tt en positiv ladning._NEWLINE_Mellom ulike ladninger hersker en kraft som s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 utjevne forskjellen mellom for mange og for f\xc3\xa5 elektroner. En leder kan kobles mellom disse \xc3\xb8yene og vil da lede elektronene over inntil balanse er oppst\xc3\xa5tt. Kraften som virker stammer fra en elektrisk spenning. Bevegelsen av elektroner gjennom lederen kalles elektrisk str\xc3\xb8m. Ubalansen setter opp et elektrisk felt mellom \xc3\xb8yene, og feltets styrke m\xc3\xa5les i V/m (volt per meter). Feltet inneholder den energien som ble brukt til \xc3\xa5 forflytte elektronene. Elektroner som skulle befinne seg mellom de ulikt ladde \xc3\xb8yene blir p\xc3\xa5virket av dette feltet med en kraft som er proporsjonal til feltstyrken, og rettet mot den positive \xc3\xb8ya._NEWLINE_Rav (harpiks) er en god isolator. Det var tidlig kjent at gnidning av et stykke rav med et t\xc3\xb8rt t\xc3\xb8ystykke eller dyrepels ville gj\xc3\xb8re noe med ravstykket slik at sm\xc3\xa5, lette partikler ville tiltrekkes av det. Rav heter elektron p\xc3\xa5 gresk og var \xc3\xa5rsaken til bruken av dette ordet fikk med elektroteknikk \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re. Mennesker kan bli ladet n\xc3\xa5r de g\xc3\xa5r rundt med godt isolerende fott\xc3\xb8y i t\xc3\xb8rre omgivelser. I mennesker fordeler elektronene seg jevnt over det hele, siden kroppsvev leder str\xc3\xb8m ganske godt._NEWLINE_Flytting av store mengder elektroner f\xc3\xb8rer til store spenninger, og dersom positive og negative ladninger ligger sv\xc3\xa6rt n\xc3\xa6re hverandre blir ogs\xc3\xa5 feltstyrken stor. I vakuum vil feltstyrker st\xc3\xb8rre enn ca. 1000 V/mm f\xc3\xb8re til at det oppst\xc3\xa5r en elektrisk ledende og str\xc3\xb8mf\xc3\xb8rende gnist som leder elekronene over og forbruker noe av ladningens energi. I stor skala kalles gnisten et lyn; og ladningene holdes av sm\xc3\xa5 vanndr\xc3\xa5per i atmosf\xc3\xa6ren, skyer._NEWLINE_Det var lenge ukjent hvorfor et ganske lite, lett stykke materie (som en liten bit papir) f\xc3\xb8rst ville tiltrekkes av en ladning, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli frast\xc3\xb8tt like kraftig etter den ber\xc3\xb8rte stedet med ladningen. Det som skjer er at papirbiten er n\xc3\xb8ytral eller har en annen ladning enn stedet, og blir derfor tiltrukket. Ved ber\xc3\xb8ring overtar papirbiten en del av stedets ladning slik at stedet og biten har f\xc3\xa5tt samme ladning og derfor frast\xc3\xb8ter hverandre.\n_START_SECTION_\nDen triboelektriske effekt\n_START_PARAGRAPH_\nDen triboelektriske effekt er en slags kontakt-elektrifisering der enkelte materialer blir elektrisk ladet n\xc3\xa5r de kommer i kontakt med et annet materiale og deretter skilles. Polariteten og ladningsmengden som dannes avhenger av materialet, overflateruhet, temperatur, strekk og andre egenskaper. Det er derfor vanskelig \xc3\xa5 forutsi hva som vil skje, og brede generaliseringer er det n\xc3\xa6rmeste en kommer en lov her. Rav, for eksempel, kan f\xc3\xa5 elektrisk ladning ved friksjon med materialer som ull. Denne egenskapen, hvis tidligste nedskrevne observasjon er av Thales fra Milet, ga opphav til navnet \xc2\xabelektrisitet\xc2\xbb, fra det greske ordet for rav, \xc3\xa8lectr\xc3\xb2n. Andre eksempler p\xc3\xa5 materialer som kan samle opp en vesentlig ladningsmengde ved gnidning er glass gnidd mot silke, og hard gummi gnidd mot pels.\n_START_SECTION_\nElektrostatiske generatorer\n_START_PARAGRAPH_\nTilstedev\xc3\xa6relsen av en ubalansert overflateladning mellom to objekter betyr at objektene vil tilkjennegi tiltrekkende eller frast\xc3\xb8tende krefter. Denne ubalansen kan genereres ved \xc3\xa5 la to forskjellige overflater ber\xc3\xb8re hverandre og deretter skille dem. P\xc3\xa5 grunn av elektrifikasjon ved kontakt og den triboelektriske effekten (over) vil det bli en ubalanse i ladning mellom disse objektene. Ved \xc3\xa5 gni to ikkeledende objekter mot hverandre kan man samle opp store mengder elektrisk ladning. _NEWLINE_Dette er ikke bare et resultat av friksjon; to ikkeledende overflater kan lades bare ved at de legges opp\xc3\xa5 hverandre. Siden de fleste overflater er ru tar det lenger tid \xc3\xa5 lade dem ved kontakt enn ved gnidning. Vanligvis er isolatorer gode til \xc3\xa5 generere og holde p\xc3\xa5 en overflateladning. Noen eksempler p\xc3\xa5 slike materialer er gummi, plast og glass. Ledende objekter kan vanligvis ikke generere en ubalanse i ladning bortsett fra, for eksempel, n\xc3\xa5r en overflate av metall treffes av faste eller flytende ikke-ledere. Netto ladning p\xc3\xa5 en leder fordeler seg p\xc3\xa5 overflaten (pga Gauss' lov (over)) av lederen. Denne effekten benyttes i en elektrostatisk generator. Det er en innretning som produserer veldig h\xc3\xb8y spenning ved veldig lav str\xc3\xb8m, og som brukes i fysikkdemonstrasjoner."