b'\n_START_ARTICLE_\nFramtiden i v\xc3\xa5re hender\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI 1972 utgav Erik Dammann boka Fremtiden i V\xc3\xa5re Hender, som kom til \xc3\xa5 prege den norske samfunnsdebatten med sin tematisering av sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l knyttet til fattigdom, livsstil og milj\xc3\xb8\xc3\xb8deleggelser. Sentralt i budskapet til Dammann var en sivilisasjonskritikk som problematiserte \xc3\xb8konomisk vekst, \xc3\xb8kende forbruk, un\xc3\xb8dvendig fattigdom og forskjellene mellom fattige og rike land. Fremtiden i v\xc3\xa5re hender ble snart en bestselger og ledet opp til dannelsen av folkeaksjonen ved samme navn. Dannelsen av folkebevegelsen foregikk p\xc3\xa5 et folkem\xc3\xb8te i Nadderudhallen i B\xc3\xa6rum i 1974, der ca. 3000 fremm\xc3\xb8tte fikk h\xc3\xb8re foredrag av Dammann selv, men ogs\xc3\xa5 bidrag fra Arne N\xc3\xa6ss, Trygve Bull og Georg Borgstr\xc3\xb8m. Foredrag og innlegg ble senere gitt ut i boken Ny livsstil._NEWLINE_B\xc3\xa5de boka og den etterf\xc3\xb8lgende folkebevegelsen fikk internasjonal oppmerksomhet. I 1975 ble det gjort m\xc3\xa5linger som viste at bevegelsen hadde stor appell i befolkningen. Folkeaksjonen tok i bruk informasjon som sitt viktigste virkemiddel for samfunnsforandring. Et informasjonssenter ble opprettet i Oslo med Erik Dammann som daglig leder. Flere tusen mennesker st\xc3\xb8ttet sentret med en \xc3\xa5rlig kontingent. Etter hvert ble det ogs\xc3\xa5 dannet lokale grupper over det meste av Norge. Etter at boka Fremtiden i v\xc3\xa5re hender ble utgitt p\xc3\xa5 engelsk oppsto det ogs\xc3\xa5 grupper og s\xc3\xb8sterorganisasjoner i Sverige, Danmark, England, Sri Lanka og noen andre land. Slutten av 1970-tallet var gjenstand for flere nyvinninger innenfor organisasjonsarbeidet. I 1978 var p\xc3\xa5drivere fra Framtiden i v\xc3\xa5re hender med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 starte opp Utviklingsfondet. \xc3\x85ret etterp\xc3\xa5, i 1979, lanserte organisasjonen bladet Folkevett._NEWLINE_Erik Dammann trakk seg som leder av organisasjonen p\xc3\xa5 begynnelsen av 1980-tallet, men var, i samme periode, aktivt involvert i prosjekter. I 1982 var Dammann, og Framtiden i v\xc3\xa5re hender, med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 starte opp forskningsprosjektet Alternativ Framtid, som blant annet skulle unders\xc3\xb8ke mulighetene for en mer \xc3\xb8kologisk b\xc3\xa6rekraftig samfunnsutvikling. I 1985 begynte Steinar Lem som talsperson for organisasjonen, og han skulle vise seg \xc3\xa5 bli en viktig stemme i den norske samfunnsdedebatten i \xc3\xa5rene som kom. Mot slutten av 1980-tallet var Reidar Andestad daglig leder i organisasjonen. Andestad ble senere avl\xc3\xb8st av Tor Traasdahl som ledet organisasjonen utover p\xc3\xa5 1990-tallet._NEWLINE_I 1991 fikk FIVH og Naturskyddsforeningen i Str\xc3\xb8mstad medhold i Eidsivating lagmannsrett for at milj\xc3\xb8vernorganisasjoner har rett til \xc3\xa5 fremme erstatning i tilfeller der det har forekommet ulovlige utslipp til friomr\xc3\xa5der. Problemstillingen ble senere l\xc3\xb8ftet til h\xc3\xb8yesterett, og i 1992 vant FIVH frem i rettsapparatet med en prinsipiell dom som omhandlet milj\xc3\xb8vernorganisasjoners rett til \xc3\xa5 saks\xc3\xb8ke bedrifter for brudd p\xc3\xa5 forurensningsloven. P\xc3\xa5 midten av 1990-tallet hadde organisasjonen ogs\xc3\xa5 tiltrukket seg oppmerksomheten til fagbevegelsen. I 1994 uttalte dav\xc3\xa6rende LO-leder Yngve H\xc3\xa5gensen at han s\xc3\xa5 "med interesse p\xc3\xa5 det arbeidet Framtiden i v\xc3\xa5re hender" gjorde. Senere kom nyskaping knyttet til organisasjonens nyhets- og informasjonsarbeid. I 1995 etablerte FIVH det journalistiske prosjektet Norwatch, som er underlagt redakt\xc3\xb8rplakaten, og har som oppgave \xc3\xa5 f\xc3\xb8lge med p\xc3\xa5 norsk n\xc3\xa6ringslivs etiske praksis i utenlandske markeder. Men det var ogs\xc3\xa5 nye prosjekter p\xc3\xa5 forbrukeromr\xc3\xa5det. I 1998 var FIVH en p\xc3\xa5driver for den norske markeringen av \xc2\xabBuy Nothing Day\xc2\xbb, som ble markert under navnet "Kj\xc3\xb8pefri dag". I tillegg til dette publiserte organisasjonen, gjennom hele 1990-tallet, en rekke rapporter som satte s\xc3\xb8kelys p\xc3\xa5 utvalgte politiske og sosiale problemstillinger knyttet til milj\xc3\xb8 og forbruksvekst._NEWLINE_I 2001 overtok Arild Hermstad stillingen som daglig leder i organisasjonen. Publiseringen av rapporter fortsatte, og p\xc3\xa5 starten 2000-tallet begynte det ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 komme rapporter fra organisasjonens eget forskningsinstitutt;  Framtiden i v\xc3\xa5re henders forskningsinstitutt. Organisasjonenen fortsatte ogs\xc3\xa5  \xc3\xa5 engasjere seg p\xc3\xa5 forbrukeromr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 midten av 2000-tallet inngikk FIVH i en allianse, med bl.a Forbrukerombudet og Barneombudet, mot reklame i skolen. I 2006 var organisasjonen med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 starte opp Besteforeldrenes klimaaksjon. I 2008 ble tidligere Arbeiderparti-statsr\xc3\xa5d, og LO-leder, Gerd Liv Valla valgt inn som styremedlem i organisasjonen._NEWLINE_P\xc3\xa5 midten av 2010-tallet gikk FIVH sammen med Forbrukerr\xc3\xa5det og lanserte Etisk Bankguide; en rangering av norske bankers etiske praksis. Arild Hermstad satt som leder frem til 2017. Han ble avl\xc3\xb8st av Anja Bakken Riise, som er organisasjonens n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende leder.\n_START_SECTION_\nOrganisasjon\n_START_PARAGRAPH_\nFramtiden i v\xc3\xa5re hender er organisert som en frivillig medlemsorganisasjon og hovedkontoret fungerer som et informasjonssenter. Organisasjonen hadde i 2017 over 25.000 medlemmer._NEWLINE_Organisasjonens \xc3\xb8verste styringsorgan, og besluttende myndighet, er Landsm\xc3\xb8tet. If\xc3\xb8lge vedtektene avholdes Landsm\xc3\xb8tet hvert andre \xc3\xa5r. Landsm\xc3\xb8tet vedtar den offisielle politikken; behandler \xc3\xa5rsregnskap og beretninger;  vedtar to\xc3\xa5rsstrategien; gjennomf\xc3\xb8rer valg; forvalter organisasjonens profil og offisielle navn; behandler innkomne saker og forslag. I tiden mellom landsm\xc3\xb8tene styres organisasjonen av et Hovedstyre. P\xc3\xa5 lokalt niv\xc3\xa5 har organisjonen lokallag, som i noen tilfeller kan utvides til regionlag._NEWLINE_If\xc3\xb8lge vedtektene arrangeres det i tillegg en landssamling hvert andre \xc3\xa5r. Landssamlingen fungerer som et politisk verksted, et m\xc3\xb8tested for skolering og debatter.\n_START_SECTION_\nKjernesaker\n_START_PARAGRAPH_\nBlant de kjernesaker som organisasjonen jobber for er:_NEWLINE_1) level\xc3\xb8nn og arbeiderrettigheter_NEWLINE_2) redusert kj\xc3\xb8ttforbruk_NEWLINE_3) fossilfrie investeringer _NEWLINE_4) etiske retningslinjer for Oljefondet_NEWLINE_5) \xc3\xa5penhet i klesbransjen_NEWLINE_6) oljefondet ut av kullindustrien\n_START_SECTION_\nPublikasjoner og rapporter\n_START_PARAGRAPH_\nOrganisasjonen ga i flere \xc3\xa5r ut avisen Ny livsstil, der Damman var ansvarlig redakt\xc3\xb8r i oppstarten.  Ny Livsstil ble senere erstattet av  magasinet Folkevett. Helt siden 1990-tallet har Framtiden i V\xc3\xa5re Hender satt fokus p\xc3\xa5 dagsaktuelle politiske saker gjennom publisering av en rekke rapporter. Disse rapportene ble ofte omtalt i media. I tillegg til enkeltrapporter begynte det ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 komme \xc3\xa5rlige statusrapporter._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1990-tallet kom 2 rapporter som henvendte seg til samferdselsektoren. I 1990 kom en rapport som fremhevet hydrogen som et milj\xc3\xb8vennlig alternativ til bensin og diesel, og i 1991 kom en  rapport der organisasjonen argumenterte for en langsommere utskifting av bilparken. Senere kom rapporter som aktualiserte internasjonale politiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l. I 1992 utga organisasjonen en rapport der de kritiserte GATT-forhandlingene og de negative aspektene ved en mulig \xc3\xb8kt mat-import. I 1993 kom f\xc3\xb8rste utgave av I-hjelpen, en rapport som problematiserte Norges fordel av \xc3\xa5 handle med U-land i en situasjon der r\xc3\xa5vareprisene var fallende. Rapporten var laget av forsker Jon Hille, p\xc3\xa5 oppdrag fra FIVH, og skulle vise seg \xc3\xa5 bli en \xc3\xa5rlig rapport._NEWLINE_I 1995 etablerte organisasjonen den \xc3\xa5rlige rapporten \xc3\x98kologisk Utsyn. Samme \xc3\xa5r satte organisasjonen fokus p\xc3\xa5 "det klassiske naturvernet" og kom med en uoffisiell rangering av innsatsen p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. I rapporten, som var laget Steinar Johannessen p\xc3\xa5 oppdrag fra FIVH, kom Norge p\xc3\xa5 en andreplass blant OECD-landene. Hovedkonklusjonen i rapporten var at fattige land vernet mest. I 1996 var dagsorden p\xc3\xa5 nytt rettet mot internasjonal handel og r\xc3\xa5varepriser. I en rapport problematiserte organisasjonen en handelssituasjon der Norge l\xc3\xa5 an til \xc3\xa5 tjene mye penger p\xc3\xa5 import fra fattige land. I 1998 var budskapet i FIVH-rapporten at den \xc3\xb8konomiske veksten i Norge ikke medf\xc3\xb8rte et mer milj\xc3\xb8vennlig forbruk, og i 1999 omtalte organisasjonen den norske forbruksveksten i lys av den \xc3\xa5rlige tilstandsrapporten \xc3\x98kologisk Utsyn._NEWLINE_I 2000 kom en rapport som hevdet at Norge l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 etterskudd i forhold til de internasjonale avtalene de hadde signert p\xc3\xa5 milj\xc3\xb8omr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 starten av det nye ti\xc3\xa5ret begynte det ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 komme rapporter fra Framtiden i v\xc3\xa5re henders forskningsinstitutt. Dette var rapporter som i all hovedsak problematiserte aspekter ved forbrukersamfunnet. Men ogs\xc3\xa5 milj\xc3\xb8vern stod p\xc3\xa5 agendaen. I rapporten Milj\xc3\xb8trusler og d\xc3\xb8ve \xc3\xb8rer (2001) argumenterte organisasjonen for at milj\xc3\xb8katastrofer kunne v\xc3\xa6rt unng\xc3\xa5tt hvis man hadde lyttet til advarsler og relevant kunnskap._NEWLINE_Deretter fulgte flere rapporter som satte fokus p\xc3\xa5 spisevaner, matproduksjon og forbruk. B\xc3\xa5de i 2002 og 2005 kom det rapporter som argumenterte for et redusert kj\xc3\xb8ttforbruk. Forbruksvekst var et gjennomg\xc3\xa5ende tema for flere rapporter, deriblant den \xc3\xa5rlige rapporten \xc3\x98kologisk Utsyn som i 2004 omtalte betydelige forbruksveksten i Norge. Den \xc3\xa5rlige rapporten I-hjelpen fortsatte ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 sette politisk dagsorden i det nye ti\xc3\xa5ret, med sin problematisering av lave r\xc3\xa5varepriser og internasjonal handel. En situasjon, som if\xc3\xb8lge FIVH, skapte en situasjon der pengestr\xc3\xb8mmen, p\xc3\xa5 tross av bistand, fortsatte \xc3\xa5 g\xc3\xa5 tilbake til I-land. I 2007 kom en rapport som satte fokus p\xc3\xa5 bruktkl\xc3\xa6r, og som hevdet at eksport av norske bruktkl\xc3\xa6r skapte problemer for den lokale tekstilindustrien i fattige land. Noe av den samme problematikken ble videref\xc3\xb8rt i en senere rapport, fra 2010, som satte fokus p\xc3\xa5 rettigheter hos arbeidere i den asiatiske tekstilbransjen, spesielt knyttet til begrepet \xc2\xablevel\xc3\xb8nn\xc2\xbb.  Et tema som skulle vise seg \xc3\xa5 ble en viktig sak for FIVH i \xc3\xa5rene som kom._NEWLINE_I 2014 kom en rapport som problematiserte kortreist mat i forhold til milj\xc3\xb8gevinst. Som i tidligere rapporter argumenterte FIVH for en reduksjon i forbruket av kj\xc3\xb8tt til fordel for et mer plantebasert kosthold. B\xc3\xa6rekraftig matproduksjon var ogs\xc3\xa5 tema for en rapport som kom sommeren 2017. Senere, samme \xc3\xa5r, kom en rapport som p\xc3\xa5pekte hvordan \xc3\xb8kningen i Nordmenns reiseaktivitet ikke var forenlig med de politiske m\xc3\xa5lene som var satt for den norske samferdselssektoren med hensyn til reduksjon av klimagassutslipp.'