b'\n_START_ARTICLE_\nUtfor (sykkel)\n_START_PARAGRAPH_\nUtfor, utforsykling, eller downhill er en gren innenfor sykkelsporten, en gravitasjonsassistert tempobasert terrengsykkel\xc3\xb8velse, der syklister tar seg frem og ned bakker med sykkel.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste tempobasert utforritt fant sted i Fairfax, California p\xc3\xa5 den 22. oktober 1976 p\xc3\xa5 en grusvei som n\xc3\xa5 er kjent som Repack Road. Veien fikk navnet p\xc3\xa5 grunn av behovet for \xc3\xa5 ta fra hverandre baknavet etter hver nedstigning for \xc3\xa5 fette opp navbremsen. _NEWLINE_Syklene var modifiserte cruisere med interne trommelbaserte baktrittsbrems som bremser n\xc3\xa5r man tr\xc3\xa5r bakover. N\xc3\xa5r man tr\xc3\xa5r bakover vil en konisk metall-kloss trykket mot den motsvarende metallskallet av navet. For \xc3\xa5 forhindre at disse l\xc3\xa5ses mot hverandre hverandre var navet fylt med sm\xc3\xb8refett. N\xc3\xa5r man bremser kraftig over en viss tid vil bremsen overopphetes, hvilket smelter fettet og gj\xc3\xb8r at det renner bort. Dermed p\xc3\xa5 man etterfylle navet. I dette rittet kj\xc3\xb8rte ti ryttere ned det 400 meter h\xc3\xb8ye fjellet p\xc3\xa5 rundt 5 minutter. Vinneren av rittet, Alan Bonds, var ogs\xc3\xa5 den eneste som kom seg til m\xc3\xa5l._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste syklene var kjent som \xc2\xabclunkers\xc2\xbb eller \xc2\xabavisbudsykler\xc2\xbb: cruisere med baktrittsbrems og ballongdekk som f\xc3\xb8rst ble tatt inn til USA av Ignatz Schwinn. I 1979 grunnla to av initiativtagerne av Repack utforrittet, Charlie Kelley og Gary Fisher det f\xc3\xb8rste selskap som definerte hva sporten skulle kalles: selskapet \xc2\xabMountainBikes\xc2\xbb (terrengsykler). Ettersom terrengsykling som sport vokste gjennom 80-tallet, fortsatte utforsyklister \xc3\xa5 bruke enten sykler med stive rammer eller rammer med begrenset vandring (rundt 5 centimeter vandring). Dedikerte utforsykler ble ikke laget f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 1990-tallet. Noen av innovasjonene p\xc3\xa5 dette feltet var dobbelkronegafler og skivebremser. Det ble ogs\xc3\xa5 utviklet dedikerte rammedesigns og demperoppheng._NEWLINE_P\xc3\xa5 midten av 90-tallet s\xc3\xa5 vi at flere ryttere byttet fra andre disipliner til utfor. Det var s\xc3\xa6rlig mange BMX-ryttere som fokuserte p\xc3\xa5 utfor, eksempler er amerikanerne Brian Lopes og John Tomac, sistnevnte som ogs\xc3\xa5 hadde bakgrunn som profesjonell landeveisrytter og rundbanerytter. Franske Nicolas Vouilloz, flere ganger verdensmestre i utforsykling, var tidligere en habil motocrosskj\xc3\xb8rer i 250 kubikksklassen, og franske Anne-Caroline Chausson, ogs\xc3\xa5 verdensmester, var tidligere BMX-rytter._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste verdensmesterskap i utforsykling ble holdt i Durango i Colorado i 1990. De f\xc3\xb8rste verdensmestrene var amerikanerne Greg Herbold og Cindy Devine.\n_START_SECTION_\nUtforsykkel\n_START_PARAGRAPH_\nFor utforsykling benyttes fulldempede sykler med utstyr som er laget for \xc3\xa5 t\xc3\xa5le ekstreme p\xc3\xa5kjenninger. Nye utforsykler koster i Norge fra 10\xc2\xa0000 kroner og opp mot 100\xc2\xa0000 kroner._NEWLINE_Sykkelen har typisk en forsterket aluminium eller karbonfiber ramme med omtrent 20 centimeter dempervandring p\xc3\xa5 for- og bakhjul. Rammen har gjerne en slakere geometri, dvs at styrevinkelen og setevinkelen p\xc3\xa5 sykkelen er slakere enn p\xc3\xa5 terrengsykler for rundbane eller stisykling. dette medf\xc3\xb8rer at sykkelen oppleves som mer stabil i h\xc3\xb8y hastighet. Det benyttes skivebremser med rotor som har st\xc3\xb8rre diameter enn p\xc3\xa5 rundbane- og stisykler. Styret har gjerne noe forh\xc3\xb8yning (engelsk: rise) og er bredere enn vanlig, og styrestemmen er kortere. Dekkene er gjerne kraftigere, bredere og tyngre enn stisyklingdekk. Hjulene er ofte montert til rammen med bolter fremfor svakere og mindre rigide hurtigkoblinger.\n_START_SECTION_\nUt\xc3\xb8ver-beskyttelse\n_START_PARAGRAPH_\nI internasjonale og nasjonale l\xc3\xb8p er det p\xc3\xa5kreved med bruk av beskyttelse. Typisk utstyr er en heldekkende hjelm (med ansikt/kjevebeskytter), nakkebeskytter, en rustning med ryggplate, skulderplater, brystplater, nyrebelte, albue og underarmsbeskyttelse, knebeskyttere med hardplast, leggskinn og kraftigere sko enn for bruk vanlig terrengsykling.\n_START_SECTION_\nUtforl\xc3\xb8yper\n_START_PARAGRAPH_\nUtforsykling bedrives typisk i skogsterreng med bakker, grusveier og stier, men i de senere \xc3\xa5r har det ogs\xc3\xa5 vokst frem egne \xc3\xb8velser med l\xc3\xb8yper i by-terreng med asfaltunderlag, trapper, og gjennom tette smug \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5kalt \xc2\xaburban downhill\xc2\xbb. _NEWLINE_Typiske utforl\xc3\xb8yper ligner p\xc3\xa5 teknisk krevende rundbanel\xc3\xb8yper, men befinner seg i motsetning i bratte nedoverbakker uten oppoverbakke, noe som medf\xc3\xb8rer hurtig nedstigning gjennom l\xc3\xb8ypen. _NEWLINE_Noen l\xc3\xb8yper har vesentlig andel luftige svev over hopp og andre hindringer, og l\xc3\xb8ypene kan v\xc3\xa6re s\xc3\xa5 bratte at selv \xc3\xa5 g\xc3\xa5 dem til fots kan v\xc3\xa6re en utfordring om ikke umulig. Det har blitt stadig vanligere med s\xc3\xa5kalte drops, der syklisten katapulteres ut i luften, men i slike tilfeller vil det gjerne finnes muligheter for \xc3\xa5 ta en lettere men lengre omvei._NEWLINE_Med gjennomsnittshastigheter p\xc3\xa5 30-50 km/t og topphastighet p\xc3\xa5 opp mot 85 km/t er utforsykling en av de farligste sykkelsportene. Det vanlige er l\xc3\xb8yper som krever mellom 3-6 minutter, men det finnes konkurranser og bakker som tar s\xc3\xa5 lite som ett minutt, og andre som tar opptil flere timer (da gjerne som fellesstart). Som regel er utforsyklister avhengige av skiheis eller annen transport til toppen av bakken._NEWLINE_Det kreves meget god kondisjon og styrke for \xc3\xa5 prestere p\xc3\xa5 h\xc3\xb8yt niv\xc3\xa5 innen utfor. I tillegg kreves evne til konsentrasjon og fokus, meget gode sykkeltekniske egenskaper (sykkelbehandling i teknisk krevende terreng), og mot. Gode prestasjoner er korrellert med erfaring, og ut\xc3\xb8vere med bakgrunn innen andre tohjuls hastighetssporter som motocross eller tekniske og intense \xc3\xb8velser som BMX har en fordel p\xc3\xa5 utforsykkelen.\n_START_SECTION_\nKonkurranseidretten\n_START_PARAGRAPH_\nUtforkonkurranser er typisk organisert som temporitt, der ut\xc3\xb8verne sykler mot klokken. De starter med tidsintervaller p\xc3\xa5 mellom et halvt og to minutter (seedet fra den sakteste til den raskeste), i l\xc3\xb8yper som tar mellom to og seks minutter \xc3\xa5 fullf\xc3\xb8re. Ut\xc3\xb8verne blir tatt tiden p\xc3\xa5 med tilsvarende utstyr som ved utfor p\xc3\xa5 ski. Vinneren av konkurransen er den som benytter kortest tid for fra start til m\xc3\xa5l innen den oppsatte l\xc3\xb8ypen. Konkurranser avgj\xc3\xb8res ofte med sm\xc3\xa5 marginer, ned mot eller mindre enn ett sekund.\n_START_SECTION_\nStyrende organer\n_START_PARAGRAPH_\nDet internasjonale sykkelforbundet er det styrende organ for utfor terrengsykling. Ut\xc3\xb8vere kvalifiserer seg til \xc3\xa5 delta i verdenscup-konkurranser ved \xc3\xa5 opptjene UCI-poeng, som tildeles ved at man kommer blant de ti beste i visse konkurranser, typisk nasjonale._NEWLINE_I Norge er det Norges Cykleforbund (NCF) som er styrende organ for all sykkelsport inklusive utfor. NCF har invitert ut\xc3\xb8vere til dialog om hvordan idretten kan st\xc3\xb8ttes bedre av de styrende organer enn den har blitt over de siste 20 \xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nNorgesmesterskap\n_START_PARAGRAPH_\nNorgesmesterskap i utforsykling har blitt arrangeret hvert \xc3\xa5r siden 1992. Den f\xc3\xb8rste norgesmester i utforsykling var Rune H\xc3\xb8ydahl. Morten Jemtegaard har blitt k\xc3\xa5ret til norgesmester fem ganger p\xc3\xa5 rad (1994\xe2\x80\x931998) og Espen Johnsen har blitt k\xc3\xa5ret til norgesmester syv ganger (2001, 2003, 2005-2008, 2010).'