b'\n_START_ARTICLE_\nLuxembourgs historie\n_START_PARAGRAPH_\nLuxembourgs historie er i stor grad knyttet til historien til statene som omgir landet, og deres skiftende dynastier. Over tid har Luxembourgs landomr\xc3\xa5der blitt redusert, mens dets politiske uavhengighet har vokst gradvis frem._NEWLINE_Skriftlige vitnesbyrd fra det omr\xc3\xa5det som i dag utgj\xc3\xb8r Luxembourg, er kjent allerede hos C\xc3\xa6sar. Det er imidlertid vanlig \xc3\xa5 regne starten p\xc3\xa5 Luxembourgs historie til \xc3\xa5r 963. I de f\xc3\xb8lgende fem hundre \xc3\xa5rene blomstret det mektige Huset Luxembourg, og da dette d\xc3\xb8de ut forsvant ogs\xc3\xa5 Luxembourgs uavhengighet i h\xc3\xb8ymiddelalderen. Etter en tid under Hertugd\xc3\xb8mmet Burgund p\xc3\xa5 1300- og 1400-tallet kom Luxembourg under Huset Habsburg i 1477._NEWLINE_Etter \xc3\xa5tti\xc3\xa5rskrigen ble Luxembourg en del av De spanske Nederlandene, som ble gitt videre til den \xc3\xb8sterrikske delen av Habsburg-dynastiet i 1713. Etter at landet ble okkupert av det revolusjon\xc3\xa6re Frankrike, ble det gjennom Paris-traktaten av 1815 omformet til et storhertugd\xc3\xb8mme i personalunion med Nederlandene. Traktaten delte ogs\xc3\xa5 Luxembourg, noe som tidligere hadde skjedd i 1659, og som skjedde p\xc3\xa5 nytt i 1839. Selv om disse traktatene reduserte Luxembourgs landomr\xc3\xa5der \xc3\xb8kte de ogs\xc3\xa5 Luxembourgs uavhengighet, noe som ble bekreftet ved Luxembourg-krisen i 1867._NEWLINE_I de p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5rene kom Luxembourg inn under Tysklands interesseomr\xc3\xa5de, spesielt etter framveksten av et eget luxembourgsk dynasti i 1890. Luxembourg ble okkupert av Tyskland fra 1914 til 1918 og p\xc3\xa5 nytt fra 1940 til 1944. Siden den andre verdenskrigen har Luxembourg med sin strategiske plassering mellom store \xc3\xb8konomier blitt et av verdens rikeste land med hurtig voksende \xc3\xb8konomi, politisk stabilitet og tett deltagelse i den europeiske integrasjonen gjennom EU.\n_START_SECTION_\nForhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet er avdekket spor i omr\xc3\xa5det Luxembourg av primitiv befolkning tilbake til paleolittisk tid for over 35\xc2\xa0000 \xc3\xa5r siden. De eldste menneskeskapte gjenstander fra denne perioden er dekorerte bein funnet i Oetrange.  Fra mellom 5000 og 4000 \xc3\xa5r f.Kr. er det funnet spor av husbygging i det s\xc3\xb8rlige Luxembourg; flettede vegger dekket med leire og tak av str\xc3\xa5. Dette starter 1000 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende perioden med overgang til jordbruk, da ogs\xc3\xa5 avskogingen i Sentral-Europa startet._NEWLINE_Det er avdekket gjenstander som keramikk, kniver og smykker fra perioden mellom 1200-tallet og 700-tallet f.Kr. Ved Titelberg (luxembourgsk T\xc3\xabtelbierg) helt s\xc3\xb8r i Luxembourg var det p\xc3\xa5 100-tallet f.Kr. en st\xc3\xb8rre keltisk bosetning, som kanskje var sentrum for den galliske stammen Treveri. Den gallisktalende befolkningen reiste et antall av befestede bosetninger langs Moseldalen fra det som i dag er s\xc3\xb8rlige Luxembourg, vestlige Tyskland og \xc3\xb8stlige Frankrike. Stedet er s\xc3\xa5ledes bevis for en keltisk, urban sivilisasjon i dagens Luxembourg lenge f\xc3\xb8r den romerske erobringen i \xc3\xa5r 54 f.Kr. _NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kjente referanse til omr\xc3\xa5det som i dag er Luxembourg, har vi fra Julius C\xc3\xa6sar i hans Commentarii de Bello Gallico (Kommentarer til gallerkrigen).  Treveri-stammen synes mer samarbeidsvillig enn de fleste andre galliske stammer som romerne bekjempet. To oppr\xc3\xb8r p\xc3\xa5 100-tallet e.Kr. \xc3\xb8dela ikke deres n\xc3\xa6re samarbeid med romerne, og de tilpasset seg hurtig til den romerske sivilisasjonen. Luxembourg l\xc3\xa5 n\xc3\xa6r store romerske handelsbyer \xe2\x80\x93 dagens Trier og Aachen \xe2\x80\x93 og n\xc3\xb8t godt av raskt \xc3\xb8kende handel.\n_START_SECTION_\nDynastisk konkurranse (1477 \xe2\x80\x93 1815)\n_START_PARAGRAPH_\nSenmiddelalderen og renessansen var en periode med intensivert dynastisk strid i Europa. Noen hoved\xc3\xa5rsaker er \xc3\xb8kt \xc3\xb8konomisk rikdom p\xc3\xa5 grunn av oppdagelsen av Amerika og \xc3\xb8kt handel med Asia. Dette skapte nye tyngdepunkter og konkurranser om handelen. Hyppigere krigf\xc3\xb8ring virket ogs\xc3\xa5 i seg selv sentraliserende fordi forsvar og milit\xc3\xa6rmakt fikk st\xc3\xb8rre betydning. Den \xc2\xabgamle\xc2\xbb strategiske hovedmotsetningen i Vest-Europa mellom Frankrike og England ble avl\xc3\xb8st av et sterkere fokus p\xc3\xa5 kontroll over den framvoksende handelsrikdommen i Nederlandene, hvor den nye, ledende sj\xc3\xb8makten Spania kivet med Sentral-Europas sterkeste milit\xc3\xa6rmakt \xc3\x98sterrike. Dette brakte etter hvert Luxembourg enda mer i sentrum for flere stormakters konkurranse._NEWLINE_Fra 1400-tallet fremmet Brandenburg, senere kongene av Preussen, sine krav p\xc3\xa5 \xc3\xa5 arve Luxembourg via Vilhelm III av Th\xc3\xbcringen og Anna av B\xc3\xb6hmen, de omstridte hertugene av Luxembourg p\xc3\xa5 1460-tallet. Anna var den eldste datteren av den siste arvingen av Luxembourg. Fra 1609 og framover kontrollerte de det n\xc3\xa6rliggende hertugd\xc3\xb8mmet Kleve, begynnelsen p\xc3\xa5 det framtidige pr\xc3\xb8yssiske Rhinland (Rheinprovinz eller Rheinpreu\xc3\x9fen). Dette kravet f\xc3\xb8rte til noen resultater da noen distrikter av Luxembourg ble forent med Preussen i 1813._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste kravet fra Huset Hohenzollern, som nedstammet fra b\xc3\xa5de Anna og hennes yngre s\xc3\xb8ster Elisabeth, ble framsatt av kurfyrste Johann Georg av Brandenburg (1525\xe2\x80\x931598). Hans bestemor p\xc3\xa5 morssiden var Barbara Jagiellonica av Polen. P\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet var den yngre linjen av Huset Oranien-Nassau ogs\xc3\xa5 blitt beslektet med brandenburgerne._NEWLINE_I 1598 testamenterte Filip II av Spania Luxembourg og andre landomr\xc3\xa5der i Nederlandene til sin datter Isabella Clara Eugenia av Spania og hennes ektemann erkehertug Albrecht av \xc3\x98sterrike. Albrecht var arving og etterkommer av Elisabeth av Habsburg (d\xc3\xb8d 1505), dronning av Polen og yngste datterdatter av den tysk-romerske keiseren Sigismund av Luxembourg. S\xc3\xa5ledes kom landomr\xc3\xa5det Luxembourg tilbake til arvingene av det gamle Huset Luxembourg, i det minste til etterkommerne av Elisabeth. Nederlandene var en atskilt politisk enhet under parets regime. _NEWLINE_Etter at Albrecht d\xc3\xb8de barnl\xc3\xb8s i 1621 ble Luxembourg gitt videre til hans grandnev\xc3\xb8 og arving Filip IV av Spania grunnet at Filips bestemor p\xc3\xa5 farsiden, Anna av \xc3\x98sterrike, dronning av Spania, var Albrechts s\xc3\xb8ster og s\xc3\xa5ledes hadde f\xc3\xb8rstef\xc3\xb8dselsrett framfor den f\xc3\xb8r nevnte dronning Elisabeth av Polen._NEWLINE_P\xc3\xa5 1500-tallet og 1600-tallet hadde Luxembourg langt st\xc3\xb8rre utbredelse enn i dag, s\xc3\xa6rlig \xc3\xb8st-vest, og spr\xc3\xa5kgrensen mellom fransk og tysk delte landet ganske n\xc3\xb8yaktig i to. Dette var en \xc3\xb8konomisk fordel, da det lettet handelen og det \xc3\xb8konomiske samkvemmet med begge spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5dene._NEWLINE_Under tretti\xc3\xa5rskrigen fra 1618 til 1648 var Luxembourg under spansk-\xc3\xb8sterriksk innflytelse katolsk, og Luxembourg unngikk det meste av krigf\xc3\xb8ringen og uroen i denne milit\xc3\xa6re konfesjonsstriden. Luxembourg ble i 1684 kortvarig okkupert av Frankrike under Ludvig XIV, ektemann av Maria Theresa, som var datter av Filip IV av Spania. Hele 1600-tallet innebar en gradvis fransk ekspansjon inn p\xc3\xa5 tysk omr\xc3\xa5de, men hertugd\xc3\xb8mmet Luxembourg var hittil spart for krigf\xc3\xb8ringen. Invasjonen alarmerte Frankrikes naboland og resulterte i dannelsen av Augsburg-forbundet i 1686. I den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende krigen ble Frankrike tvunget til \xc3\xa5 oppgi hertugd\xc3\xb8mmet som ble gitt tilbake til det \xc3\xb8sterrikske Huset Habsburg ved Rijswijktraktaten i 1697._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av perioden med fransk styre hadde festningens forsvarsverker blitt forsterket av den ber\xc3\xb8mte beleiringsingeni\xc3\xb8ren S\xc3\xa9bastien Le Prestre de Vauban. Ludvig XIVs oldebarn Louis (1710\xe2\x80\x931774) var den f\xc3\xb8rste etterkommer etter erkehertug Albrecht VII som i tillegg var etterkommer av Anna av B\xc3\xb6hmen og Vilhelm III av Th\xc3\xbcringen. Louis var den f\xc3\xb8rste virkelige fordringshaver av Luxembourg som nedstammet fra begge d\xc3\xb8trene til Elisabeth II av B\xc3\xb6hmen, den siste luxembourgske herskeren._NEWLINE_Habsburgernes styre ble bekreftet i 1715, og Luxembourg og Belgia ble integrert inn i De \xc3\xb8sterrikske Nederlandene. Keiser Josef I og hans etterf\xc3\xb8lger, keiser Karl VI, var, i tillegg til deres slektskap med de spanske kongene som var arvinger av Albrecht, ogs\xc3\xa5 etterkommere av Anna av B\xc3\xb6hmen og Vilhelm III av Th\xc3\xbcringen._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av den f\xc3\xb8rste koalisjonskrigen ble Luxembourg erobret og annektert av det revolusjon\xc3\xa6re Frankrike, og ble s\xc3\xa5ledes en del av d\xc3\xa9partement For\xc3\xaats i 1796. Annekteringen ble formalisert ved Campo Formio-traktaten i 1797. Den franske revolusjonen brakte gjennom lovverket Code Napoleon en meget viktig f\xc3\xb8lge \xe2\x80\x93 f\xc3\xb8ydalismen ble avskaffet i alle landene som ble okkupert, og b\xc3\xb8ndene ble frigjort fra f\xc3\xb8ydal arbeidsplikt. I Belgia og Luxembourg ga dette grunnlag for \xc3\xb8kt utvikling av h\xc3\xa5ndverk og etter hvert industri._NEWLINE_Til tross for de mange dynastiske skiftningene p\xc3\xa5 1700-tallet, startet Belgia og Luxembourg n\xc3\xa5 en meget tidlig industriell utvikling. B\xc3\xa5de n\xc3\xa6rheten til industrimakten England og det rike Nederland fremmet denne prosessen. De store kull- og metall-forekomstene i Ardennene ga st\xc3\xb8tet til en tidlig industrialisering som gjorde omr\xc3\xa5det til et regionalt \xc3\xb8konomisk tyngdepunkt. Napoleons styre forsterket utviklingen ved \xc3\xa5 skape et enormt, kontinentalt hjemmemarked og ved \xc3\xa5 ettersp\xc3\xb8rre stadig st\xc3\xb8rre krigsproduksjon. I Luxembourg ga dette et \xc3\xb8kt marked for jordbruksvarer, industrit\xc3\xb8mmer til gruveselskaper utenlands og h\xc3\xa5ndverksprodukter._NEWLINE_Ber\xc3\xb8mte bes\xc3\xb8kende til Luxembourg p\xc3\xa5 1700- og 1800-tallet var blant annet den tyske lyrikeren Goethe, de franske forfatterne \xc3\x89mile Zola og Victor Hugo, komponisten Franz Liszt og den engelske maleren J.M.W. Turner.\n_START_SECTION_\nAtskillelse og verdenskriger (1890 \xe2\x80\x93 1945)\n_START_PARAGRAPH_\nLuxembourg forble en besittelse for kongene av Nederlandene fram til Vilhelm III d\xc3\xb8de i 1890. Da ble storhertugd\xc3\xb8mmet overf\xc3\xb8rt til Huset Nassau-Weilburg grunnet en arvepakt fra 1783._NEWLINE_Under den f\xc3\xb8rste verdenskrigen ble Luxembourg okkupert av Tyskland, men regjeringen og storhertuginne Marie-Ad\xc3\xa9la\xc3\xafde ble tillatt \xc3\xa5 sitte i sine posisjoner gjennom hele okkupasjonen (fram til 1918), noe som f\xc3\xb8rte til anklager fra Frankrike om samarbeid med tyskerne. Luxembourg ble frigjort av amerikanske og franske tropper. To amerikanske divisjoner ble plassert i Luxembourg i \xc3\xa5rene etter krigen. I forbindelsen med Versaillestraktaten gjorde Belgia krav p\xc3\xa5 Luxembourg, men det ble avvist og landets uavhengighet ble bekreftet._NEWLINE_P\xc3\xa5 1930-tallet ble den indre politiske situasjonen urolig da Luxembourg ble p\xc3\xa5virket av de politiske str\xc3\xb8mningene i Europa som trakk langt b\xc3\xa5de til h\xc3\xb8yre og venstre. Regjeringen fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 motsette seg den sosialistiske og kommunistiske uroen i de industrielle omr\xc3\xa5dene og fortsatte \xc3\xa5 f\xc3\xb8re en vennlig tiln\xc3\xa6rming til Nazi-Tyskland, noe som ble sterkt kritisert. Det ble gjort fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 kvele den politiske uroen med Maulkuerfgesetz (\xc2\xabgev\xc3\xa6rmunning-loven\xc2\xbb) for \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re kommunistpartiet forbudt i Luxembourg, men loven ble avvist i 1937._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av den andre verdenskrigen ble regjeringen og monarkiet presset ut i landflyktighet av den tyske invasjonen den 10. mai 1940, skj\xc3\xb8nt tyske tropper hadde allerede okkupert Luxembourg by i l\xc3\xb8pet av natten den 9. mai. Gjennom hele krigen talte storhertuginne Charlotte i BBCs radionsendinger til Luxembourg for \xc3\xa5 gi h\xc3\xa5p til sine landsmenn. Nasjonen var plassert under milit\xc3\xa6r okkupasjon fram til august 1942 da det ble formelt annektert av Det tredje riket som en del av Gau Moselland. Luxembourgerne ble erkl\xc3\xa6rt som tyske borgere og 13\xc2\xa0000 ble innkalt til milit\xc3\xa6rtjeneste. 2\xc2\xa0848 soldater fra Luxembourg d\xc3\xb8de mens de sl\xc3\xa5ss i den tyske h\xc3\xa6ren. Opposisjonen i Luxembourg tok form av passiv motstand i begynnelsen, som med Sp\xc3\xa9ngelskrich (bokstavelig \xc2\xabPinsenes krig\xc2\xbb), og ved \xc3\xa5 nekte \xc3\xa5 snakke tysk. Ettersom fransk var forbudt begynte en del luxembourgere \xc3\xa5 benytte gamle luxembourgske ord og uttrykk, noe som f\xc3\xb8rte til en renessanse for det gamle morsm\xc3\xa5let._NEWLINE_Andre tyske grep innbefattet forvisning, tvangsarbeid, tvungen verneplikt og internering, deportasjon til konsentrasjonsleire og henrettelser. Det siste ble gjennomf\xc3\xb8rt etter en generalstreik som varte fra 1. september til 3. september 1942 og som lammet administrasjonen, jordbruket, industrien og skolevesenet som svar p\xc3\xa5 erkl\xc3\xa6ring om verneplikt av den tyske administrasjonen den 30. august 1942. Oppr\xc3\xb8ret ble brutalt undertrykket: 21 av de streikende ble henrettet og flere hundre ble sendt til konsentrasjonsleirene. Den dav\xc3\xa6rende sivile administrator av Luxembourg, gauleiter Gustav Simon, hadde erkl\xc3\xa6rt at verneplikt var n\xc3\xb8dvendig for \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte den tyske krigsinnsatsen. Streiken i Luxembourg var den ene av kun to massestreiker som ble satt i gang mot den tyske okkupasjonsmakten i Europa._NEWLINE_Under andre verdenskrig ble mellom 2\xc2\xa0800 og 3\xc2\xa0000 j\xc3\xb8der fra Luxembourg deportert og utryddet._NEWLINE_Luxembourg ble atter frigjort av amerikanske styrker i september 1944, skj\xc3\xb8nt de ble kortvarig tvunget til trekke seg tilbake igjen grunnet Ardenneroffensiven hvor tyske tropper tok tilbake det meste av det nordlige Luxembourg for noen f\xc3\xa5 uker. Tyskerne ble endelig nedkjempet i januar 1945. Av en befolkning p\xc3\xa5 rundt 293\xc2\xa0000 f\xc3\xb8r krigen mistet 5\xc2\xa0259 luxembourgere livet under fiendtlighetene.\n_START_SECTION_\nLuxembourg etter 1945\n_START_PARAGRAPH_\nEtter andre verdenskrig har Luxembourg oppgitt sin tidligere n\xc3\xb8ytralitetspolitikk og ble et av de grunnleggende medlemmene av NATO (1949) og FN. Landet fikk i 1952 hovedkontoret til Det europeiske kull- og st\xc3\xa5lfellesskap (EKSF), som var en av de tre organisasjonene som utgjorde EF de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene, og landet er en av signatarmaktene bak Roma-traktaten som dannet EF i 1957. Luxembourg har inng\xc3\xa5tt i en \xc3\xb8konomisk myntunion med Belgia, og en tollunion med b\xc3\xa5de Belgia og Nederland, den s\xc3\xa5kalte Beneluxunionen._NEWLINE_Luxembourg har v\xc3\xa6rt et av de landene som sterkest har g\xc3\xa5tt inn for Den europeiske union i tradisjonen etter politikeren Robert Schuman, som var f\xc3\xb8dt i Luxembourg. I 1957 var Luxembourg et av de seks grunnleggende landene i Det europeiske \xc3\xb8konomiske fellesskapet, som senere ble Den europeiske union, og i 1999 ble landet medlem av euroomr\xc3\xa5det, med felles valuta. I Luxembourg ligger EF-domstolen, som er den \xc3\xb8verste d\xc3\xb8mmende instans som tolker EU-traktaten og EU-retten under denne. Domstolen fatter domsbeslutninger og bist\xc3\xa5r nasjonale domstoler med r\xc3\xa5dgivende uttalelser i nasjonale saker som gjelder markedsrett._NEWLINE_Den n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende statsminister Jean-Claude Juncker f\xc3\xb8lger denne europeiske tradisjonen. Den 10. september 2004 ble Juncker den semi-permanente presidenten av en gruppe finansministere fra de tolv euro-landene, en rolle som har gitt ham tilnavnet \xc2\xabherr Euro\xc2\xbb. Den foresl\xc3\xa5tte EU-grunnloven ble vedtatt ved folkeavstemning i Luxeumbourg 10. juli 2005, med 56,52 prosent av stemmene, etter at statsminister Juncker hadde satt sin stilling inn p\xc3\xa5 \xc3\xa5 f\xc3\xa5 forslaget vedtatt._NEWLINE_Luxembourgs statsoverhode er storhertug Henri av Luxembourg. Han inntok tronen 7. oktober 2000, da hans far, storhertug Jean, abdiserte. Henri er sin fars eldste s\xc3\xb8nn og ble utpekt som \xc2\xabLieutenant Repr\xc3\xa9sentant\xc2\xbb (arvelig storhertug) den 4. mars 1998. Jean etterfulgte sin mor, storhertuginne Charlotte, i  1964._NEWLINE_Luxembourgs \xc3\xb8konomi er en av verdens h\xc3\xb8yeste, m\xc3\xa5lt i BNP pr innbygger. Landet har ca. 480\xc2\xa0000 innbyggere, og en arbeidsstyrke p\xc3\xa5 ca. 315\xc2\xa0000 personer, hvorav ca. 120\xc2\xa0000 pendler inn til landet. N\xc3\xa6ringslivet er dominert av st\xc3\xa5lindustrien, som sysselsetter 4\xc2\xa0% av landets arbeidsstyrke, og 22\xc2\xa0% av industriarbeiderne, og som svarer for 29\xc2\xa0% av landets eksport. Landet har 155 banker, som sysselsetter 7,3\xc2\xa0% av arbeidsstyrken. Bankenes omsetning utgj\xc3\xb8r 15\xc2\xa0% av BNP, og landet har karakter av \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et skatteparadis som tiltrekker seg investorer.'