b'\n_START_ARTICLE_\nPerspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nPerspektiv (av latin perspicere, \xc2\xabse gjennom, se tydelig\xc2\xbb) er en visuell betraktnings- og framstillingsm\xc3\xa5te som brukes i billedkunst og arkitektur for \xc3\xa5 gjengi og forklare virkeligheten og vise dybde i et bilde. Begrepet brukes s\xc3\xa6rlig om et system for \xc3\xa5 skape virkelighetstro romvirkning, det vil si avbilde tredimensjonale gjenstander p\xc3\xa5 en todimensjonal flate som en overbevisende illusjon. Den matematiske beskrivelse av dette har gitt opphav til projektiv geometri hvor avbildningen finner sted i et projektivt plan.\n_START_SECTION_\nSentralperspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nDen italienske arktitekten Filippo Brunelleschi (1377-1446) utarbeidet et system, hvor avstand kunne fremstilles p\xc3\xa5 en vitenskapelig m\xc3\xa5te. Dette omtales i dag som et sentralperspektiv. N\xc3\xb8kkelen til dette systemet l\xc3\xa5 i iakttagelsen at alle parallelle linjer som l\xc3\xb8per gjennom rommet i rett vinkel mot billedplanet, synes \xc3\xa5 konvergere sentralt, i h\xc3\xb8yde med betrakterens \xc3\xb8ye. De parallelle linjene kalles ortogonaler, og de gir et geometrisk nettverk som definerer bilderommet. Brunelleschis oppfinnelse kom til \xc3\xa5 opph\xc3\xb8ye malerkunsten til en vitenskap. _NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste kjente bildet med sentralperspektiv ble laget av Brunelleschi omkring 1415. Hans biograf, Antonio Manetti, beskrev det ber\xc3\xb8mte eksperimentet der Brunelleschi malte d\xc3\xa5pskapellet fra hovedporten av den uferdige katedralen i Firenze. Lerretet var konstruert med et hull i forsvinningspunktet. Maleriet ble observert fra baksiden, og refleksjonen av bildet ble sett i et speil gjennom hullet, som gav illusjonen av dybde. Dessverre har maleriet siden g\xc3\xa5tt tapt._NEWLINE_Introduksjonen av sentralperspektivet p\xc3\xa5 1400-tallet var en viktig forutsetning for og del av renessansens kunst og humanisme (mennesket som tilv\xc3\xa6relsens sentrum)._NEWLINE_Ettpunktsperspektiv har ett forsvinningspunkt. Topunktsperspektiv har to forsvinningspunkter.\n_START_SECTION_\nFargeperspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nFargeperspektiv eller luftperspektiv er bruken av farger og val\xc3\xb8rer for \xc3\xa5 skape inntrykk av avstand og rom i et flatt bilde. P\xc3\xa5 grunn av luften vil fjerne ting i naturen vanligvis virke bl\xc3\xa5ere og ha svakere kontraster enn det som er n\xc3\xa6rmere. Dette utnyttes s\xc3\xa6rlig i landskapsmalerier.\n_START_SECTION_\nBetydningsperspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nBetydnings- eller verdiperspektiv er en framstillingsm\xc3\xa5te der viktige og betydningsfulle figurer og gjenstander i et bilde gjengis st\xc3\xb8rre enn det som er mindre viktig. Dette var typisk for blant annet middelalderens kirkekunst der st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 bibelske skikkelser, helgener og geistlige personer kunne v\xc3\xa6re avhengig av deres \xc2\xabhellighet\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nFugleperspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nFugle- eller luftperpektiv er en bildeframstillingsm\xc3\xa5te der motivet blir avbildet ovenfra, som fra en fugl som ser ned p\xc3\xa5 et objekt. Dette kan skape en opplevelse av oversikt, utenforskap og at motivet blir \xc2\xabsett ned p\xc3\xa5\xc2\xbb i billedlig forstand, alts\xc3\xa5 at for eksempel figurene blir betraktet som underlegne og mindre verdifulle.\n_START_SECTION_\nFroskeperspektiv\n_START_PARAGRAPH_\nFroskeperspektiv er det motsatte av fugleperspektiv. Det er en framstillingsm\xc3\xa5te der motivet avbildes fra bakkeniv\xc3\xa5, som sett fra en frosk. Dette kan gj\xc3\xb8re figurer og milj\xc3\xb8er i bildet overveldende og dominerende og forsterke inntrykket av kraft, makt og verdi.'