b"\n_START_ARTICLE_\nNeaira\n_START_PARAGRAPH_\nNeaira eller Neaera, (gresk: \xce\x9d\xce\xad\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x81\xce\xb1) var en het\xc3\xa6re eller prostituert som levde p\xc3\xa5 300-tallet f.Kr. i antikkens Hellas. Det er ingen p\xc3\xa5litelige kilder som daterer hennes f\xc3\xb8dsel og d\xc3\xb8d, men det er kjent at hun ble stilt for en domstol p\xc3\xa5 midten av 300-tallet. Anklagetalen fra rettssaken er bevart. Selv om anklagene mot Neaira antagelig var fordomsfulle og kan ikke uavhengig bekreftes, har denne talen gitt flere detaljer om henne enn noen annen het\xc3\xa6re eller prostituert fra antikken, og s\xc3\xa5ledes om handelen med seksuelle tjenester i de antikke greske bystatene.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5st\xc3\xa5tt biografi\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste detaljer om Neairas biografi kommer fra anklagetalen fra rettssaken som ble f\xc3\xb8rt av motstandere av hennes partner Stefanos. Andre detaljer fra rettssaken, inkludert talen for hennes forsvar, har ikke blitt bevart. Rettsreglene i Athen i klassisk tid var ikke bundet av strenge regler om bevis. Isteden ble det fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 overbevise juryen om at den motsatte side ikke var til \xc3\xa5 stole p\xc3\xa5 og s\xc3\xa5ledes i stand til \xc3\xa5 beg\xc3\xa5 overtredelser grunnet deres d\xc3\xa5rlige moralske karakter. Vitnem\xc3\xa5l fra anklager er s\xc3\xa5ledes ikke en p\xc3\xa5litelig kilde om Neairas biografi, men hva den mannlige taleskriveren betraktet som skammelig og skjendig, dog plausibelt. Den fremste verdi de bevarte rettsdokumentet har er innsikt i skikkene og holdningene til sexhandelen i Athen i antikken.\n_START_SECTION_\nDe tidlige \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nNeaira var antagelig f\xc3\xb8dt en gang rundt 400 f.Kr. Hennes familiebakgrunn er usikker; kanskje var hun et forlatt barn eller fra et omr\xc3\xa5de avsidesliggende i Hellas, eksempelvis Trakia. En gang rundt 390 f.Kr. ble hun kj\xc3\xb8pt av Nikarete, en bordellmadam fra Korint. Nikarete styrte et \xc2\xabbedre hus\xc2\xbb i Korint, en by kjent i antikken for en blomstrende prostitusjonshandel. Fra navnet Korint kommer det antikke greske verbet korinthiazein som betyr \xc2\xab\xc3\xa5 bedrive hor/utukt\xc2\xbb._NEWLINE_Nikarete kalte Neaira og andre prostituerte som arbeidet for henne for sine \xc2\xabd\xc3\xb8tre\xc2\xbb og skaffet dem oppl\xc3\xa6ring som prostituerte. Ved dette \xc2\xabforeldreforholdet\xc2\xbb fors\xc3\xb8kte Nikarete \xc3\xa5 \xc3\xb8ke prisene som hennes kunder m\xc3\xa5tte betalte; det var vanlig at frie kvinner (i motsetningen til slavekvinner) kunne kreve h\xc3\xb8yere priser for sine tjenester._NEWLINE_Flere piker av ulik alder levde i horehuset ved siden av Neaira: Metaneira, Anteia, Stratola, Aristokleia, Fila, og Isthnias. De var antagelig alle ganske prominente i sin tid. Flere dramaer er dedikert til Anteia i samtiden, og poeten Filetairos nevner tre av Nikaretes' piker (Neaira, Fila, og Isthmias) i sitt verk Jegerinnen. Kundene tilh\xc3\xb8rte hovedsakelig de \xc3\xb8verste samfunnsklasser. Tidvis kom de utenfra Korint og kjente kunder omfattet politikere, idrettsmenn, filosofer, og velkjente poeter, blant dem Xenokleides og skuespilleren Hipparchos._NEWLINE_Taleren Lysias var en framtredende gjest i Nikaretes horehus og fast kunde av Metaneira. For vise hans takknemlighet for Nikarete og hans elskerinne, betalte Lysias for en sj\xc3\xb8reise til Eleusis p\xc3\xa5 midten av 380-tallet f.Kr. hvor de ble innviet i de eleusinske mysterier p\xc3\xa5 hans kostnad. Lysias og Metaneira ble fulgt ikke bare av Nikarete, men ogs\xc3\xa5 Neaira. Det var antagelig Neairas f\xc3\xb8rste reise til Athen._NEWLINE_I 378 f.Kr. dro Neaira igjen til byen, denne gangen til de panathenske leker hvor hun var i f\xc3\xb8lge med sin madam og faste kunde Simos fra Thessalia. Simos tilh\xc3\xb8rte den betydningsfulle familien Aleuadei i Thessalia og var ganske kjent p\xc3\xa5 midten av 300-tallet, men ingenting mer er sagt om hans status eller reise. Da forholdene til Metaneira med Lysias og Neaira med Simos viser, hadde ikke forholdene til Nikaretes' het\xc3\xa6rer kun for seksuelle gleder, men var langvarige forhold. Uansett kan de ikke plasseres blant de h\xc3\xb8yeste klasser av prostituerte da de som slaver ikke hadde valgfrihet overfor sine kunder.\n_START_SECTION_\nMellom horehuset og friheten\n_START_PARAGRAPH_\nDe mest lukrative \xc3\xa5rene for Nikaretes kvinner var \xc3\xa5rene mellom puberteten og deres tredje ti\xc3\xa5r, etter dette dalte deres attraktivitet for mulige kunder. Det var antagelig ikke besv\xc3\xa6rlig for Nikarete da Timanoridas fra Korint og Eukrates fra Lefkada kj\xc3\xb8pte Neaira i 376 f.Kr. p\xc3\xa5 en reise til Athen. De var antagelig begge faste kunder av Neaira, og fant ut at det ville bli billigere i lengden \xc3\xa5 kj\xc3\xb8pe henne ut, selv om det betydde et stort enkeltutlegg._NEWLINE_Nikarete krevde ikke mindre enn 3000 drakmer (fem til ti ganger prisen for dyktig h\xc3\xa5ndverker og fem til seks ganger den \xc3\xa5rlig inntekten til en arbeider). Selv om begge strekte deres finansielle grenser, ble transaksjonen fullf\xc3\xb8rt. Neaira hadde da to eiere som kunne gj\xc3\xb8re med henne som de \xc3\xb8nsket. Denne praksisen var langt fra uvanlig og er sitert i flere antikke kilder._NEWLINE_Etter et eller to \xc3\xa5r \xc3\xb8nsket den ene av de to (eller begge) \xc3\xa5 gifte seg. Det var kostbart \xc3\xa5 holde p\xc3\xa5 en het\xc3\xa6re og en l\xc3\xb8sning m\xc3\xa5tte bli funnet. De tre kom til en enighet hvor Neaira kunne kj\xc3\xb8pe sin frihet for 2000 drakmer om hun forlot Korint for alltid. Med hjelp fra tidligere kunder, fremfor alt en mann ved navn Frynion, skaffet hun penger og kj\xc3\xb8pte seg fri. Hun dro sammen med Frynion til hans hjemby Athen hvor paret bodde sammen for en tid._NEWLINE_Frynion var en playboy og inkluderte Neaira jevnlig i sine utsvevelser, i henhold til Apollodoros. Det er ogs\xc3\xa5 sagt at han hadde sex med henne i all offentlighet. En bankett med den athenske generalen Chabrias sent p\xc3\xa5 sommeren 374 f.Kr. som feiret hans seier i de pythiske leker er detaljert beskrevet. Under feiringen er det sagt at Neaira hadde drukket seg bevisstl\xc3\xb8s slik at mange av gjestene og selv slaver hadde seksuelt samkvem med henne.\n_START_SECTION_\nLivet med Stefanos\n_START_PARAGRAPH_\nEtter slaget ved Leuktra i 371 f.Kr., hvor maktbalansen i Hellas skiftet fra Theben til Sparta, dro Stefanos til Megara og ble der som husgjest hos Neaira. De to begynte et forhold og skal ha blitt forelsket i hverandre. Det er ogs\xc3\xa5 mulig at Neaira ikke var s\xc3\xa6rlig forelsket, men foretrakk sikkerheten hos Stefanos framfor et ellers usikker liv. Siden slaget ved Leuktra hadde situasjonen i Megara ikke bedret seg, og dro da med Stefanos tilbake til Athen. Det er antatt at Stefanos fungerte ogs\xc3\xa5 som beskytter mot Frynion._NEWLINE_Det er interessant \xc3\xa5 merke seg at da de forlot Megara for Athen, nevner Apollodoros at Neaira tok tre barn med seg: to s\xc3\xb8nner, Proxenos og Ariston, og en datter ved navn Strybele (som senere ble kalt for Fano). Apollodoros uttaler dessuten at Fano ogs\xc3\xa5 ble en het\xc3\xa6re. Imidlertid er disse utsagnene ikke s\xc3\xa6rlig troverdige, og Apollodoros kommer ikke med noen kilder._NEWLINE_Deretter var problemet med Frynion. Da han inns\xc3\xa5 at Neaira var i Athen fors\xc3\xb8kte han \xc3\xa5 trekke henne vekk fra Stefanos' hus ved hjelp av flere av sine venner. En slik handling betydde at han aktet \xc3\xa5 hevde sin rett som herre av en slave. Etterp\xc3\xa5 gikk Stefanos til sak mot Frynion, som svarte med et mots\xc3\xb8ksm\xc3\xa5l. S\xc3\xa5ledes m\xc3\xa5tte Neairas status klargj\xc3\xb8res i domstolen._NEWLINE_Til sist havnet saken aldri i retten. Begge sider ble enige om at saken skulle avgj\xc3\xb8res privat. Resultatet var, slik forlik ofte skjer, med et kompromiss som begge parter kunne leve med; Neaira selv hadde ingenting hun skulle ha sagt. Det ble sl\xc3\xa5tt fast at hun ikke var en slave, men frigitt. Hun m\xc3\xa5tte gi tilbake alt unntatt kl\xc3\xa6r og tilbeh\xc3\xb8r, og de selvslaver hun tatt fra Frynions hus. I tillegg skulle hun var den seksuelle eiendommen til begge menn. I hvert tilfelle skulle de menn som hun bodde hos var ansvarlig for hennes leveomkostninger. Hvor lenge denne avtalen ble opprettholdt er usikker da Frynion ikke er nevnt videre i kildene.\n_START_SECTION_\nHendelser ang\xc3\xa5ende Fano\n_START_PARAGRAPH_\nSom Apollodoros senere hevdet var Fano datter av Neaira. Mer enn to \xc3\xa5r etter de nevnte hendelser, skulle Fano gifte seg for f\xc3\xb8rste gang. Hennes brudgom var en athener ved navn Frastor. Ekteskapet gikk ikke godt, og de skilte seg etter et \xc3\xa5r mens Fano var gravid. Frastor indikerte at \xc3\xa5rsaken for skilsmissen var at han oppdaget at Fano ikke var datteren av Stefanos og hans f\xc3\xb8rste hustru, men av Neaira. Det f\xc3\xb8rte til et problem ettersom ekteskap mellom athenere og ikke-athenere ikke var tillatt. En annen mulig faktor er at Fano ikke b\xc3\xb8yd seg for ham slik han mente at han fortjente, og s\xc3\xa5ledes ikke oppfylte det ideal som en athensk hustru skulle fylle._NEWLINE_Deretter ble saken komplisert: ettersom Frastor ikke ville betale tilbake Fanos medgift p\xc3\xa5 3000 drakmer, saks\xc3\xb8kte Stefanos ham. Frastor gikk til mots\xc3\xb8ksm\xc3\xa5l hvor han anklaget Stefanos for \xc3\xa5 ha gitt ham i ekte en ikke-athensk hustru. Ettersom athensk domstol l\xc3\xa5 hos lekmenndommere (heliastes), var sjansen for at retorikk kunne f\xc3\xb8re til at urett ville oppst\xc3\xa5. Denne omstendighet fikk Stefanos til \xc3\xa5 trekke tilbake sin anklage. Det var mer \xc3\xa5 tape for Stefanos enn kun 3000 drakmer; hans borgerskap og rettigheter var utsatt mens Fano kunne bli fratatt hennes status som borger. Kort tid etter denne episoden ble Frastor alvorlig syk. Fano og Neaira oppretthold deres forhold tross alt, men antagelig ikke uten et skjult motiv. Mens Frastor var syk anerkjente Fanos s\xc3\xb8nn som sin egen og som sin lovlige arving._NEWLINE_P\xc3\xa5 midten av, eller sent p\xc3\xa5 350-tallet f.Kr. f\xc3\xb8rte Stefanos enda en sak for retten. Han overrasket en gjest av familien, Epainetos fra Andros, en p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt kunde av Neaira, mens han hadde seksuelt samkvem med Fano. Da han var overhode av disse innenfor sin husholdning, hadde Stefanos rett til \xc3\xa5 straffe Epainetos, til og med \xc3\xa5 drepe ham, men han forlangte kun 3000 drakmer i skadeskyld. Straks Epainetos var frisatt saks\xc3\xb8kte han Stefanos for p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt urettmessig fangenskap. I tillegg ville han bli frikjent som en moich\xc3\xb3s (utroskap med en annens ektefelle eller seksualforbryter). Han hevdet at Fano var en prostituert og at Stefanos' hus var et bordell (og derfor var han ikke ansvarlig som moichos). Alle disse p\xc3\xa5standene er svake ettersom Epainetos knapt kunne finne vitner som kunne st\xc3\xa5 fram i retten og dra Fano i miskreditt. Uansett mente juryen at det var mulig \xc3\xa5 anta at piken i huset til den notoriske Neaira ogs\xc3\xa5 m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re en het\xc3\xa6re._NEWLINE_Atter en gang frafalt Stefanos sine rettigheter og s\xc3\xa5ledes 3000 drakmer. Om han hadde st\xc3\xa5tt p\xc3\xa5 sin rett og f\xc3\xb8rt saken for en domstol hvor Fanos promiskuitet ikke kunne bli holdt skjult, var sjansene for et andre, respektert ekteskap for den unge kvinnen ha sunket betraktelig. I forliksprosedyren ble Stefanos uansett bel\xc3\xb8nnet med et bel\xc3\xb8p p\xc3\xa5 1000 drakmer. Fano ble kortvarig giftet til en velst\xc3\xa5ende mann, men heller ikke denne gangen gikk ekteskapet bra.\n_START_SECTION_\nRettssakene\n_START_PARAGRAPH_\nStefanos m\xc3\xa5tte gjennom mer kun ekteskapsproblemer: han var politisk aktiv og var ofte involvert i slike f\xc3\xb8ringer. Den tidligere nevnte Apollodoros, en av de rikeste athenere p\xc3\xa5 denne tiden, utviklet seg til \xc3\xa5 bli en av Stefanos' fremste rivaler. Stefanos m\xc3\xa5tte m\xc3\xb8te Apollodoros flere ganger i domstolen, og m\xc3\xa5tte t\xc3\xa5le smertelige nederlag._NEWLINE_Mellom 343 og 340 f.Kr. f\xc3\xb8rte Theomnestes en sivil anklage (xen\xc3\xadas graphs) p\xc3\xa5 vegne av Apollodoros mot Neaira, noe som involverte Stefanos. I henhold til disse anklagene var Neaira urettmessig gift med Stefanos, og deres barn hadde s\xc3\xa5ledes blitt ulovlig gjort borgere av Athen. Apollodoros f\xc3\xb8rte s\xc3\xb8ksm\xc3\xa5l hvor han fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 bevise at Neaira var en bedrager. Fra begynnelsen ble det \xc3\xa5pent hevdet at dette kun handlet om hevn overfor Stefanos. Anklager mot en tredje part som Neaira ble betraktet som legitimt._NEWLINE_Apollodoros la fram Neairas livshistorie i detaljer og la vekt p\xc3\xa5 all p\xc3\xa5st\xc3\xa5tt fordervelser. Han fors\xc3\xb8kte halvhjertet \xc3\xa5 bevise at alle barna til Stefanos var egentlig Neairas alene framfor Stefanos med en annen kvinne. Stefanos, hevdet Apollodoros, hadde brutt loven som forb\xc3\xb8d ekteskap med en ikke-athensk kvinne._NEWLINE_Det er kun anklagerens tale som er bevart og utfallet av rettssaken er ikke kjent. Tilgjengelige kilder nevner ingen ting om den endelige skjebnen til de fremste involverte. Athensk kultur forhindret at Neaira selv kunne forsvare seg i retten, selv om hennes nederlag ville ha f\xc3\xb8rt til at hun igjen ble gjort til slave. I tillegg ville de lovlige statusen til barna v\xc3\xa6re usikker.\n_START_SECTION_\nKonklusjon\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om ingen annen prostituert i antikken er like godt dokumentert, er Neaira i v\xc3\xa5re samtidig bevissthet mer enn eksempelvis kjente het\xc3\xa6rer som Lais, Tha\xc3\xafs, eller Fryne. Anklagene mot Neaira er en n\xc3\xb8kkelkilde for historikere om Athens sosiale historie og historien til greske kvinner i antikken. Tradisjonelt har Apollodoros' tale mot Neaira blitt tilskrevet taleskriveren Demosthenes, og talen opptrer i dennes samlede verker som tale 59 Mot Neaira, skj\xc3\xb8nt Apollodoros er i dag akseptert som den sanne forfatteren av talen._NEWLINE_Det sanne vesen til het\xc3\xa6rene kan ikke bli helt rekonstruert fra disse kildene. Neaira tjente flere parters interesser under rettssakene og plasserte seg selv i bakgrunnen. Ingen av forfatterne, minst av alle Apollodoros, var seri\xc3\xb8st interessert i \xc3\xa5 karakterisere en kvinne med d\xc3\xa5rlig rykte, og kun det som kunne st\xc3\xb8tte anklagene ble bemerket. Objektiv representasjon var ikke tilstede._NEWLINE_I de siste f\xc3\xa5r \xc3\xa5rene ble rettssakene og livet til Neaira blitt hyppig unders\xc3\xb8kt. Debra Hamel skrev en monografi i 2003 om dette. Denne boken og rettssaken ble oversatt til tysk av Kai Brodersen. Det er ogs\xc3\xa5 en utmerket kommentar til talen av Konstantinos A. Kapparis. Avbildninger og senere representasjoner av Neaira har ikke blitt bevart."