b'\n_START_ARTICLE_\nVersjoner av Fedora\n_START_SECTION_\nUniversitetet i Oslo\n_START_PARAGRAPH_\nUniversitetet i Oslo (UiO) benytter Fedora og Red Hat Linux (RHEL) som standard Linuxdistribusjoner._NEWLINE_Valget av Fedora ble kunngjort den 22. august 2012. Valget av Fedora, fremfor andre distribusjoner som Debian, Ubuntu, SUSE Linux, etc., skyldtes at Universitetet hadde et eksisterende driftsmilj\xc3\xb8 for Red Hat Enterprise Linux 6, og at Fedora passet godt inn i dette._NEWLINE_P\xc3\xa5 det dav\xc3\xa6rende tidspunkt tok Universitetet i bruk versjon 17. Dette har fortl\xc3\xb8pende blitt oppgradert med nyere versjoner, og Universitetet bruker idag versjon 30._NEWLINE_Universitetet oppgraderte til Red Hat Enterprise Linux 7 den 5. august 2014.\n_START_SECTION_\nUniversitetet i Bergen\n_START_PARAGRAPH_\nIT-avdelingen ved Universitetet i Bergen (UiB) har sentraldriftet Linuxklienter siden sommeren 2006. Valget av distribusjon falt da p\xc3\xa5 Fedora. Den 12. oktober 2011 besluttet IT-avdelingen \xc3\xa5 g\xc3\xa5 bort fra Fedora og tilpasse en sentraldrift av Ubuntu i stedet, fra og med starten av 2012. Den 9. mars 2018 var Fedora fortsatt i bruk p\xc3\xa5 noen av datalabene ved UiB.\n_START_SECTION_\nNTNU\n_START_PARAGRAPH_\nNorges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondhjem bruker idag Red Hat Enterprise Linux og Ubuntu som driftssystem.\n_START_SECTION_\nForholdet til Red Hat Enterprise Linux\n_START_PARAGRAPH_\nLinuxdistribusjonen Fedora blir utviklet av Fedora Project og blir sponset av Red Hat. Den er etterf\xc3\xb8lgeren til Red Hat Linux. Den er ogs\xc3\xa5 den frie og \xc3\xa5pne versjonen av det kommersielle operativsystemet Red Hat Enterprise Linux (RHEL), som er selskapets offisielle operativsystem._NEWLINE_Fedora har en relativt kort livssyklus, og  oppdateres med nye versjoner hver sjette til tolvte m\xc3\xa5ned. Brukerst\xc3\xb8ttens varighet for den enkelte versjon varierer mellom elleve og atten m\xc3\xa5neder. Til gjengjeld kan man oppgradere fortl\xc3\xb8pende fra den ene versjonen til den neste._NEWLINE_De som \xc3\xb8nsker et mer stabilt system, kan heller velge RHEL. Det g\xc3\xa5r to til tre \xc3\xa5r mellom versjonene av RHEL, og hver versjon har ti til tretten \xc3\xa5rs kundest\xc3\xb8tte. Noe lignende gjelder Linuxdistribusjonen Ubuntu; den oppdateres ofte, men lanseres ogs\xc3\xa5 i egne versjoner med langtidsst\xc3\xb8tte for de som \xc3\xb8nsker mer stabilitet. Distribusjoner som Debian og Linux Mint lanseres idag bare med langtidsst\xc3\xb8tte._NEWLINE_Fra og med versjon 29 ble det ogs\xc3\xa5 lansert en minimalistisk utgave av Fedora for tingenes internett.\n_START_SECTION_\nVindussystemet X\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste versjonen av Fedora benyttet XFree86 4.3.0. Dette var en fri implementasjon av vindussystemet X som ble lansert i 1992. Under mesteparten av 1990-\xc3\xa5rene frem til like etter \xc3\xa5rtusenskiftet var dette prosjektet kilden til de fleste innovasjoner innenfor vindussystemet X._NEWLINE_I februar 2004 ble ansvaret for vindussystemet X overf\xc3\xb8rt fra Open Group til X.Org Foundation, og samtidig ble det ogs\xc3\xa5 fri programvare under en ny lisens. Den 18. mai 2004 ble versjon 2 av Fedora lansert med vindussystemet X, versjon 11 release 6.7 (X11R6.7). _NEWLINE_Vindussystemet X er fortsatt i bruk selv om det ikke utvikles. Siste versjon var versjon 11, release 7.7 (X11R7.7), og denne ble tatt i bruk av versjon 18 av Fedora som ble lansert 15. januar 2013. Versjon 30 av Fedora bruker fortsatt X11R7.7.\n_START_SECTION_\nX.Org Server\n_START_PARAGRAPH_\nX.Org Server er en fri og \xc3\xa5pen vindustjener til vindussystemet X, som ogs\xc3\xa5 inneholder klientbibliotekene og diverse verkt\xc3\xb8y. Vindustjeneren utvikles ogs\xc3\xa5 av X.Org Foundation. X.Org Server versjon 1.0.1 ble tatt i bruk av versjon 5 av Fedora den 20. mars 2006._NEWLINE_X.Org Server utvikles fortsatt, og Fedora har tatt i bruk stadig nyere versjoner av denne vindustjeneren. Versjon 30 av Fedora benytter versjon 1.20.4 av X.Org Server.\n_START_SECTION_\nVindusbehandlere\n_START_PARAGRAPH_\nFire ulike vindusbehandlere for vindussystemet X har v\xc3\xa6rt tilgjengelige for Fedora. Openbox ble lansert i versjon 1, og har fulgt versjonene frem til versjon 30. Ogs\xc3\xa5 Ratpoison har fulgt Fedora siden starten. Awesome har fulgt Fedora siden versjon 8._NEWLINE_Siden versjon 24 har Fluxbox v\xc3\xa6rt benyttet av Fedora p\xc3\xa5 datamaskinarkitekturen RISC-V.\n_START_SECTION_\nWayland\n_START_PARAGRAPH_\nI februar 2012 oppstod Wayland som etterf\xc3\xb8lgeren til vindussystemet X. Wayland er et raskere og enklere vindussystem. I versjon 22 av Fedora, som ble lansert 26. mai 2015, begynte Red Hat overgangen til Wayland, med eksperimentell st\xc3\xb8tte for versjon 1.7. Wayland ble standard i versjon 25, mens vindussystemet X ble beholdt for vindusbehandlere og skrivebordsmilj\xc3\xb8er som fortsatt mangler st\xc3\xb8tte for Wayland. Versjon 30 leveres med Wayland versjon 1.17.\n_START_SECTION_\nSkrivebordsmilj\xc3\xb8er\n_START_PARAGRAPH_\nGNOME har v\xc3\xa6rt standard skrivebordsmilj\xc3\xb8 siden begynnelsen. KDE har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt med siden begynnelsen som et alternativ. I tidens l\xc3\xb8p har flere andre fulgt med distribusjonen som alternativer: Lettvektsmilj\xc3\xb8et Xfce har v\xc3\xa6rt med siden versjon 2, lettvektsmilj\xc3\xb8et LXDE og Sugar utviklet for barn siden versjon 10, MATE og Cinnamon siden versjon 18, Enlightenment siden versjon 20, LXQt siden versjon 22 og DeepinDE og Pantheon siden versjon 30.\n_START_SECTION_\nEksterne grafikkort\n_START_PARAGRAPH_\nEn utfordring i Linux, s\xc3\xa5 vel som frie avarter av BSD, har v\xc3\xa6rt kompatibilitet med visse grafikkort. Dette gjelder mange distribusjoner av Linux, og ikke Fedora alene.\n_START_SECTION_\nNvidia\n_START_PARAGRAPH_\nDette skyldes at enkelte produsenter, deriblant Nvidia i sine GeForce-modeller, har nektet \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re sine grafikkprosessorer tilgjengelig for \xc3\xa5pen kildekode. I stedet kan propriet\xc3\xa6re drivere med lukket kildekode for Linux, FreeBSD og Solaris lastes ned fra selskapets hjemmeside._NEWLINE_Fedora er fri programvare. Disse driverne kan derfor ikke legges ved de offisielle versjonene av juridiske \xc3\xa5rsaker (patentlovgivning og immaterialrett), men m\xc3\xa5 nedlastes separat. I juni 2012 ble Nvidia kritisert for sin politikk av Linus Thorvalds. Linuxkjernens brukernettverk har blitt tvunget til \xc3\xa5 lage Nvidia-drivere gjennom omvendt ingeni\xc3\xb8rkunst, et prosjekt som er kjent som nouveau. Utviklingen av denne driveren ble startet i 2005 av Stephane Marchesin som en serie patcher til den tidligere 2D-driveren nv. Den 24. februar 2010 ble den integrert i versjon 2.6.33 av Linuxkjernen som en eksperimentell driver, og den 26. mars 2012 ble den definert som stabil i versjon 3.4 av Linuxkjernen. Siste versjon av nouveau er versjon 1.0.16 som ble lansert 28. januar 2019._NEWLINE_I juli 2016 kunngjore Nvidia at de arbeidet med \xc3\xa5 bygge en 64-biter RISC-V-basert mikrokontroller som erstatning for mikrokontrolleren Falcon i deres grafikkort. Samtidig ble selskapet medlem av RISC-V Foundation. RISC-V er en fri datamaskinarkitektur som er uten juridiske patentproblemer._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 for grafikkortene Snapdragon fra Qualcomm, er drivere blitt utviklet gjennom omvendt ingeni\xc3\xb8rkunst.\n_START_SECTION_\nAMD\n_START_PARAGRAPH_\nHelt anderledes forholder det seg med Radeon grafikkort fra ATI Technologies og Advanced Micro Devices (AMD). AMD har hele tiden kj\xc3\xb8rt en \xc3\xa5pen linje. Versjon 4.7.0 av Linuxkjernen, ble f.eks lansert 24. juli 2016 med mer enn 60\xc2\xa0000 linjer med C-kode for de fremtidige grafikkortene Radeon RX460/470/480 fra AMD, med sine Polaris 10/11 grafikkprosessorer.\n_START_SECTION_\nInterne grafikkprosessorer\n_START_PARAGRAPH_\nFedora har full st\xc3\xb8tte for interne grafikkprosessorer i AMD\'s og Intels mikroprosessorer.\n_START_SECTION_\nAMD\n_START_PARAGRAPH_\n64-biter AMD Accelerated Processing Unit debuterte i august 2011 med \xc2\xabLlano\xc2\xbb (mikroarkitekturen AMD K10). St\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 15. I oktober 2012 ble deretter \xc2\xabTrinity\xc2\xbb lansert (mikroarkitekturen Piledriver), og st\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 18. \xc2\xabRichland\xc2\xbb (ogs\xc3\xa5 basert p\xc3\xa5 Piledriver) ble lansert i juni 2013, og st\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 19. \xc2\xabKaveri\xc2\xbb (med mikroarkitekturen Steamroller) ble lansert i januar 2014, og st\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 21. \xc2\xabCarrizo\xc2\xbb (med mikroarkitekturen Excavator) ble lansert i juni 2015, og st\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 22. \xc2\xabBristol Ridge\xc2\xbb (ogs\xc3\xa5 basert p\xc3\xa5 Excavator) ble lansert den 1. juni 2016, og st\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 24. Den 26. oktober 2017 ble \xc2\xabRaven Ridge\xc2\xbb lansert (basert p\xc3\xa5 mikroarkitekturen Zen); st\xc3\xb8tte for denne kom i Linuxkjernens versjon 4.13 og ble gitt i Fedora 27. \xc2\xabRaven Ridge\xc2\xbb-varianten med mikroarkitekturen Zen+ ble lansert 23. april 2018; den ble st\xc3\xb8ttet av Linuxkjernens versjon 4.15 og av Fedora 28. \xc2\xabPicasso\xc2\xbb (med arkitekturen Zen 2) ble lansert 7. juli 2019; og ble st\xc3\xb8ttet av Linuxkjernen versjon 5.2. St\xc3\xb8tte for dette vil bli gitt i Fedora 31.\n_START_SECTION_\nIntel\n_START_PARAGRAPH_\nIntel lanserte en intern grafikkprosessor i andre generasjon (Westmere) av 64-biter mikroprosessorene Intel Core i3/i5/i7. St\xc3\xb8tte for denne ble gitt i Fedora 12. 6. generasjon (Sandy Bridge) benyttet grafikkprosessoren HD Graphics 2000. St\xc3\xb8tte for dens instruksjoner ble gitt i Fedora 15. St\xc3\xb8tte for 7. generasjon (Ivy Bridge) ble gitt i Fedora 17. St\xc3\xb8tte for 7.5 generasjon (Haswell) ble gitt i Fedora 20. St\xc3\xb8tte for 8. generasjon Broadwell ble gitt i Fedora 21. St\xc3\xb8tte for 9. generasjon Skylake ble gitt i Fedora 23. St\xc3\xb8tten for 9. generasjon Kaby Lake og Amber Lake kom med versjon 4.7 av Linuxkjernen, og ble st\xc3\xb8ttet i Fedora 25. St\xc3\xb8tten for 9. generasjon Coffee Lake kom med versjon 4.13 av Linuxkjernen, og ble gitt i Fedora 27. St\xc3\xb8tten for 9. generasjon Cascade Lake og Whiskey Lake, 10. generasjon Canonlake og 11. generasjon Icelake kom i versjon 4.17 av Linuxkjernen, og ble gitt i versjon 29. St\xc3\xb8tten for 10. generasjon Comet Lake og Gemini Lake og 11. generasjon Elkhart Lake kom i versjon 5.2 av Linuxkjernen, og vil bli gitt i Fedora 31. Arkitekturene Icelake og Elkhart Lake forventes lansert i 2020. St\xc3\xb8tten for 11. generasjon Rocket Lake og 12. generasjon Tiger Lake vil bli gitt i versjon 5.4 av Linuxkjernen og i Fedora 32; disse prosessorene blir lansert i 2020. 12. generasjon Alder Lake vil bli st\xc3\xb8ttet av versjon 5.4 av Linuxkjernen, og forventes lansert i 2021 og 13. generasjon Meteor Lake i 2022.\n_START_SECTION_\nExt2\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste versjonene av Red Hat Linux benyttet filsystemet ext2 som standard. For kompatibilitet med Red Hat Linux er det mulig \xc3\xa5 reversere tilbake til ext2. Det kan gj\xc3\xb8res ved hjelp av f\xc3\xb8lgende Linuxkommandoer:_NEWLINE_/dev/mapper/VolGroup00-LogVol02\xc2\xa0; verdi for utstyrsfilumount /dev/mapper/VolGroup00-LogVol02\xc2\xa0; foreta en unmount av partisjonen som har filsystemet ext3/ext4_NEWLINE_tune2fs -O ^has_journal /dev/mapper/VolGroup00-LogVol02\xc2\xa0; endre filsystemet til ext2_NEWLINE_e2fsck -y /dev/mapper/VolGroup00-LogVol02\xc2\xa0; fsck sjekker partisjonen for feil_NEWLINE_mount -t ext2 /dev/mapper/VolGroup00-LogVol02 /mount/point\xc2\xa0; mount den nye partisjonen som ext2_NEWLINE_Deretter endres partisjonen permanent til ext2 ved \xc3\xa5 redigere systemkonfigurasjonsfilen fstab som ligger i katalogen /etc/fstab.\n_START_SECTION_\nExt3\n_START_PARAGRAPH_\nHelt fra starten av hadde Fedora st\xc3\xb8tte for det journalf\xc3\xb8rende filsystemet ext3; st\xc3\xb8tten var eksperimentell i de syv f\xc3\xb8rste versjonene, f\xc3\xb8r den ble standard i versjon 8. Filsystemet ble lansert i versjon 2.4.5 av Linuxkjernen den 23. november 2001, og st\xc3\xb8ttet harddisker p\xc3\xa5 inntil 32 tebibyte (TiB) og filst\xc3\xb8rrelser p\xc3\xa5 inntil 2 tebibyte (TiB). Ext3 ble fjernet fra Linuxkjernen i versjon 4.3 den 1. november 2015. Fedora har likevel st\xc3\xb8ttet ext3 frem til og med versjon 27 som ble lansert den 14. november 2017.\n_START_SECTION_\nXFS\n_START_PARAGRAPH_\nI tillegg har Fedora hatt st\xc3\xb8tte for XFS siden starten. XFS har aldri v\xc3\xa6rt et standard filsystem i Fedora, men det har v\xc3\xa6rt tilgjengelig som en opsjon. XFS er et 64-biter filsystem som ble utviklet av Silicon Graphics Inc. (SGI) i oktober 1993. Det var standard filsystem i operativsystemet IRIX fra versjon 5.3 i desember 1994. XFS ble standard i Red Hat Enterprise Linux 7 \xc2\xabMaipo\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nJournaled File System (JFS)\n_START_PARAGRAPH_\nDe syv f\xc3\xb8rste versjonene st\xc3\xb8ttet Journaled File System (JFS); denne st\xc3\xb8tten ble sl\xc3\xb8yfet i versjon 8. Journaled File System (JFS) ble utviklet av IBM og lansert for operativsystemet AIX i februar 1990. I september 1994 ble det ogs\xc3\xa5 tatt i bruk i OS/2 3.0 \xc2\xabWarp\xc2\xbb. JFS var aldri standard p\xc3\xa5 Fedora, men var tilgjengelig som en valgfri opsjon.\n_START_SECTION_\nReiserFS\n_START_PARAGRAPH_\nDe syv f\xc3\xb8rste versjonene st\xc3\xb8ttet ReiserFS; denne st\xc3\xb8tten ble sl\xc3\xb8yfet i versjon 8. ReiserFS ble utviklet av den amerikanske programmereren Hans Reiser og ble innlemmet i versjon 2.4.1 av Linuxkjernen den 30. januar 2001. ReiserFS var aldri standard p\xc3\xa5 Fedora, men var tilgjengelig som en valgfri opsjon.\n_START_SECTION_\nExt4\n_START_PARAGRAPH_\nVersjon 10 innf\xc3\xb8rte st\xc3\xb8tte for det journalf\xc3\xb8rende filsystemet ext4. ext4 ble lansert i versjon av Linuxkjernen 2.6.28 den 11. oktober 2008, og st\xc3\xb8tter harddisker p\xc3\xa5 inntil 1 exbibyte (EiB) og filst\xc3\xb8rrelser p\xc3\xa5 inntil 16 tebibyte (TiB). Det ble standard i versjon 11, som ble lansert den 9. juni 2009.\n_START_SECTION_\nBtrfs\n_START_PARAGRAPH_\nVersjon 11 innf\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 eksperimentell st\xc3\xb8tte for filsystemet Btrfs (B-tree file system). Btrfs ble lansert i versjon 3.10 av Linuxkjernen den 29. mars 2013, og er etterf\xc3\xb8lgeren til ext4. I versjon 30 av Fedora var det imidlertid enn\xc3\xa5 ikke blitt standard._NEWLINE_Konvertering av et diskvolum fra ext3 eller ext4 til btrfs kan gj\xc3\xb8res ved hjelp av f\xc3\xb8lgende Linuxkommandoer:_NEWLINE_fsck.ext3 -f /dev/xxx\xc2\xa0; kj\xc3\xb8ring av fsck_NEWLINE_btrfs-convert /dev/xxx\xc2\xa0; konverteringen til btrfs_NEWLINE_mount -t btrfs /dev/xxx /btrfs\xc2\xa0; mounting av btrfs_NEWLINE_mount -t btrfs -o subvol=ext2_saved /dev/xxx /ext2_saved\xc2\xa0; mounting av ext3/4 snapshotmount -t ext3 -o loop,ro /ext2_saved/image /ext3\xc2\xa0; Loopback mounting av bildefilen_NEWLINE_Tilsvarende er det mulig \xc3\xa5 konvertere tilbake fra btrfs:_NEWLINE_umount /ext3umount /ext2_savedumount /btrfsbtrfs-convert -r /dev/xxxmount -t ext3 /dev/xxx /ext3\n_START_SECTION_\ninit, upstart og systemd\n_START_PARAGRAPH_\nI Unix og Unix-lignende operativsystemer har init tradisjonelt v\xc3\xa6rt den f\xc3\xb8rste prosessen som startes under oppstart av datamaskinen. Det er en daemon (bakgrunnsprosess) som kj\xc3\xb8rer inntil systemet sl\xc3\xa5s av. Den er den direkte eller indirekte foreldreprosessen til andre prosesser og adopterer automatisk alle foreldrel\xc3\xb8se prosesser. I likhet med de fleste Linuxdistribusjoner, arvet Fedora denne oppstartsprosessen fra UNIX System III og UNIX System V. Andre Linuxdistribusjoner, deriblant Slackware og Arch Linux, har benyttet en litt divergerende init-prosess som stammer fra forsknings-Unix og Berkeley Software Distribution (BSD)._NEWLINE_Atter andre distribusjoner har laget sine egne l\xc3\xb8sninger. Eksempler er OpenRC i Gentoo Linux, Manjaro Linux og Unity Linux (s\xc3\xa5vel som i NetBSD og FreeBSD), BootScripts i GoboLinux, DEMONS i KahelOS og Mudur i den tyrkiske distribusjonen Pardus._NEWLINE_De \xc3\xa5tte f\xc3\xb8rste versjonene av Fedora benyttet et init-skript, ofte kalt \xc2\xabSysVinit\xc2\xbb. Her er et eksempel p\xc3\xa5 et slikt skript for Fedora og Red Hat Enterprise Linux:_NEWLINE_#!/bin/sh## <daemonname> <summary>## chkconfig:   <default runlevel(s)> <start> <stop># description: <description, split multiple lines with \\#              a backslash>### BEGIN INIT INFO# Provides: # Required-Start: # Required-Stop: # Should-Start: # Should-Stop: # Default-Start: # Default-Stop: # Short-Description: # Description:      ### END INIT INFO# Source function library.. /etc/rc.d/init.d/functionsexec="/path/to/<daemonname>"prog="<service name>"config="<path to major config file>"[ -e /etc/sysconfig/$prog ] && . /etc/sysconfig/$proglockfile=/var/lock/subsys/$progstart() {_NEWLINE_    [ -x $exec ] || exit 5_NEWLINE_    [ -f $config ] || exit 6_NEWLINE_    echo -n $"Starting $prog: "_NEWLINE_    # if not running, start it up here, usually something like "daemon $exec"_NEWLINE_    retval=$?_NEWLINE_    echo_NEWLINE_    [ $retval -eq 0 ] && touch $lockfile_NEWLINE_    return $retval}stop() {_NEWLINE_    echo -n $"Stopping $prog: "_NEWLINE_    # stop it here, often "killproc $prog"_NEWLINE_    retval=$?_NEWLINE_    echo_NEWLINE_    [ $retval -eq 0 ] && rm -f $lockfile_NEWLINE_    return $retval}restart() {_NEWLINE_    stop_NEWLINE_    start}reload() {_NEWLINE_    restart}force_reload() {_NEWLINE_    restart}rh_status() {_NEWLINE_    # run checks to determine if the service is running or use generic status_NEWLINE_    status $prog}rh_status_q() {_NEWLINE_    rh_status >/dev/null 2>&1}case "$1" in_NEWLINE_    start)_NEWLINE_        rh_status_q && exit 0_NEWLINE_        $1_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    stop)_NEWLINE_        rh_status_q || exit 0_NEWLINE_        $1_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    restart)_NEWLINE_        $1_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    reload)_NEWLINE_        rh_status_q || exit 7_NEWLINE_        $1_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    force-reload)_NEWLINE_        force_reload_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    status)_NEWLINE_        rh_status_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    condrestart|try-restart)_NEWLINE_        rh_status_q || exit 0_NEWLINE_        restart_NEWLINE_        ;;_NEWLINE_    *)_NEWLINE_        echo $"Usage: $0 {start|stop|status|restart|condrestart|try-restart|reload|force-reload}"_NEWLINE_        exit 2esacexit $?_NEWLINE_I versjon 9 av Fedora, og i versjon 6 av Red Hat Enterprise Linux, ble Init-skriptet erstattet av Upstart, en hendelses-basert daemon som ble utviklet av Canonical Ltd. og som ble lansert i Ubuntu 6.10 den 26. oktober 2006. Upstart fikk en del utbredelse, men lyktes ikke i \xc3\xa5 bli en felles konfigurasjonsplattform for Linux._NEWLINE_Den 30. mars 2010 ble systemd lansert, i et nytt fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 samles om en felles dynamisk oppstartsprosess for Linux. Systemd ble standard i versjon 15 av Fedora, og i versjon 7 av Red Hat Enterprise Linux. Versjon 30 av Fedora benytter versjon 241 av systemd.\n_START_SECTION_\nFedora Core og Fedora Extras\n_START_PARAGRAPH_\nDe seks f\xc3\xb8rste versjonene var delt i Fedora Core og Fedora Extras. Den f\xc3\xb8rste delen bestod av operativsystemet og andre basisprogrammer som ble vedlikeholdt av programvareutviklere hos Red Hat. Fedora Extras var en programpakke med fri programvare som ikke var utviklet av Red Hat.  I versjon 7 ble de sl\xc3\xa5tt sammen til ett produkt under navnet Fedora.\n_START_SECTION_\nFedora Core 1 \xc2\xabYarrow\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDette var den f\xc3\xb8rste versjonen av Fedora. Den ble lansert 6. november 2003, under kodenavnet Yarrow. Den var basert p\xc3\xa5 Red Hat Linux versjon 9._NEWLINE_Yarrow er det engelske ordet for ryllik, en plante i kurvplantefamilien. Ryllik brukes som et krydder under brygging av \xc3\xb8l, og navnet henspiller p\xc3\xa5 de \xc3\xb8lbryggende omr\xc3\xa5dene i det s\xc3\xb8rlige Tyskland._NEWLINE_Testutgave 1 ble lansert 22. september 2003, testutgave 2 ble lansert 29. september 2003, og testutgave 3 ble lansert 13. oktober 2003._NEWLINE_Red Hat opphevet kundest\xc3\xb8tten for denne versjonen den 20. september 2004._NEWLINE_Fedora Core 1 ble levert sammen med versjon 2.4.19 av Linuxkjernen._NEWLINE_GNU Compiler Collection (GCC) versjon 3.2.3 fulgte ogs\xc3\xa5 med, deriblant den frie C-kompilatoren GNU C og det frie C-standardbiblioteket GNU C Library (Glibc) versjon 2.3.2._NEWLINE_Vindussystemet X (X11R6.6) var enn\xc3\xa5 ikke fri programvare, men var propriet\xc3\xa6r programvare som var eid av Open Group. Red Hat benyttet derfor klonen XFree86 4.3.0._NEWLINE_Fedora Core 1 ble levert sammen med to skrivebordsmilj\xc3\xb8er: GNOME 2.4 og K Desktop Environment (KDE) 3.1.4._NEWLINE_Fedora Core 1 var beregnet p\xc3\xa5 x86-arkitekturen, og kom i to utgaver: En 32-biter og en 64-biter versjon. 32-biter utgaven var beregnet p\xc3\xa5 Intel 80386 eller h\xc3\xb8yere. De to eneste 64-biter x86 mikroprosessorer p\xc3\xa5 denne tiden var AMD Opteron og AMD Athlon 64.\n_START_SECTION_\nFedora Core 2 \xc2\xabTettnang\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDenne versjonen ble lansert 18. mai 2004, med kodenavnet Tettnang._NEWLINE_Tettnang er en by i Bodenseekreis i det s\xc3\xb8rlige Baden-W\xc3\xbcrttemberg, i den historiske regionen Schwaben. Navnet ble valgt p\xc3\xa5 grunn av humlen som vokser i byen. Humle er en plante i hampfamilien som brukes i \xc3\xb8lbrygging, og var en tidlig erstatning for ryllik (kodenavnet p\xc3\xa5 versjon 1)._NEWLINE_Testutgave 1 (Fedora Core 1.90) ble lansert 17. februar 2004,   testutgave 2 (Fedora Core 1.91) ble lansert 29. mars 2004 og testutgave 3 (Fedora Core 1.92) ble lansert 27. april 2004._NEWLINE_Kundest\xc3\xb8tten opph\xc3\xb8rte den 11. april 2005._NEWLINE_Det var tre store nyheter i denne versjonen. Den f\xc3\xb8rste var at Linux-kjernen var oppgradert fra 2.4.19 til 2.6.4. Dette var en st\xc3\xb8rre oppgradering p\xc3\xa5 flere omr\xc3\xa5der; for nyhetene i versjon 2.6 henvises det til en egen artikkel. Den andre nyheten var at vindussystemet X endelig var blitt fri programvare, med etableringen av X.Org Foundation. Fedora kunne derfor g\xc3\xa5 bort fra det frie alternativet XFree86, og ble lansert med revisjon 11, release 6.7 (X11R6.7) av vindussystemet X._NEWLINE_Den tredje store nyheten var at Core 2 ble distribuert i en egen versjon med sikkerhetsrutiner (SELinux), utviklet av den amerikanske etterretningsorganisasjonen National Security Agency (NSA). Sikkerhetsrutinene var i utgangspunktet sl\xc3\xa5tt av fordi de radikalt p\xc3\xa5virket m\xc3\xa5ten operativsystemet kj\xc3\xb8rte p\xc3\xa5._NEWLINE_Ellers ble Fedora Core 2 levert sammen med GCC versjon 3.3.3 og glibc versjon 2.3.3. GNOME var oppdatert til versjon 2.6 og KDE til 3.2.2. I tillegg var denne versjonen forsynt med Xfce 4.0.0, et lettvekts skrivebordsmilj\xc3\xb8 som fungerte som et alternativ._NEWLINE_Den st\xc3\xb8ttede arkitekturen var fortsatt x86, i 32-biter og 64-biter utgaver. Intel Pentium 4 (\xc2\xabPrescott\xc2\xbb-utgaven) var i mellomtiden blitt lansert som en 64-biter konkurrent til AMD Athlon64.\n_START_SECTION_\nFedora Core 3 \xc2\xabHeidelberg\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDenne versjonen ble lansert 8. november 2004 under kodenavnet Heidelberg._NEWLINE_Heidelberg er en by i Regierungsbezirk Karlsruhe i den nordvestlige delen av Baden-W\xc3\xbcrttemberg, langs elven Neckar. Byen er en distribut\xc3\xb8r av \xc3\xb8lsorten Heidelberg._NEWLINE_Testutgave 1 ble lansert 13. juli 2004, testutgave 2 ble lansert 20. september 2004 og testutgave 3 ble lansert 11. oktober 2004._NEWLINE_Fedora 3 hadde kundest\xc3\xb8tte frem til 16. januar 2006._NEWLINE_Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.9._NEWLINE_Red Hat Enterprise Linux 4, CentOS 4, Scientific Linux 4 og Oracle Linux 4 var basert p\xc3\xa5 Fedora 3._NEWLINE_GCC var oppgradert til versjon 3.4.2, mens standardbiblioteket (glibc) fortsatt var i versjon 2.3.3._NEWLINE_Vindussystemet X var oppdatert til versjon 6.8 (X11R6.8). GNOME var oppdatert til versjon 2.8 og KDE til 3.3.0. Xfce 4.0.0 ble fortsatt som et alternativ._NEWLINE_SELinux ble ogs\xc3\xa5 satt som standard, der brukeren selv eksplisitt m\xc3\xa5tte velge om sikkerhets-prosedyrene skulle v\xc3\xa6re like strenge som i versjon 2. Oppstartslasteren LILO (Linux Loader) var erstattet av GRUB (Grand Unified Boot Loader). Andre nyheter var st\xc3\xb8tte for indisk skrift, multimedieavspilleren Helix Media Player, og nettleseren Mozilla Firefox 1.0. Det var ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste versjon som tilb\xc3\xb8d tilleggspakken Fedora Extras._NEWLINE_Den underliggende arkitektur var x86 i 32-biter og 64-biter utgaver, men i tillegg ble testutgaver for PowerPC, en utgave for 32-biter PowerPC G3 og en utgave for 64-biter PowerPC G5 lansert 9. desember 2004.\n_START_SECTION_\nFedora Core 4 \xc2\xabStentz\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nFedora Core 4 ble lansert 13. juni 2005, med kodenavnet Stentz._NEWLINE_Andr\xc3\xa8 Stentz har siden 1674 v\xc3\xa6rt navnet p\xc3\xa5 en ving\xc3\xa5rd i Frankrike. Som s\xc3\xa5dan er b\xc3\xa5de Heidelberg og Stentz distribut\xc3\xb8rer av alkoholholdige drikker._NEWLINE_Testutgave 1 ble lansert 15. mars 2005, testutgave 2 ble lansert 12. april 2005 og testutgave 3 ble lansert 10. mai 2005._NEWLINE_Kundest\xc3\xb8tten opph\xc3\xb8rte 7. august 2006._NEWLINE_Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.11._NEWLINE_GCC var oppgradert til versjon 4.0.0, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.3.5._NEWLINE_Vindussystemet X var oppdatert til versjon 6.8.2 (X11R6.8.2). GNOME var oppdatert til versjon 2.10 og KDE til 3.4. Xfce var oppgradert til versjon 4.2.2, men var flyttet til Fedora Extras._NEWLINE_Core 4 hadde bakgrunnsbildet Clearlooks theme, som var inspirert av Red Hat Bluecurve theme, og ble levert sammen med versjon 2.0 av OpenOffice.org, s\xc3\xa5vel som den mikrokjernebaserte virtualiserings-monitoren  Xen. SELinux ble ogs\xc3\xa5 forbedret, med mer enn 80 nye sikkerhetsmekanismer._NEWLINE_Den underliggende arkitekturen var x86, i 32-biter og 64-biter utgaver; men i tillegg ble det levert to utgaver for PowerPC, en utgave for 32-biter PowerPC G3 og en utgave for 64-biter PowerPC G5.\n_START_SECTION_\nFedora Core 5 \xc2\xabBordeaux\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDenne versjonen ble lansert 20. mars 2006, med kodenavnet Bordeaux._NEWLINE_Bordeaux har siden det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundre e.Kr. v\xc3\xa6rt en vinproduserende region i Frankrike, og er kjent for vinsorten Bordeaux. Navnet henspiller ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Sasha Bordeaux, en tegneseriefigur i det fiktive tegneseriebaserte DC Universe._NEWLINE_Testutgave 1 ble lansert 23. november 2005, testutgave 2 ble lansert 16. januar 2006 og testutgave 3 ble lansert 20. februar 2006._NEWLINE_Kundest\xc3\xb8tten opph\xc3\xb8rte 2. juli 2007._NEWLINE_Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.16._NEWLINE_GCC var oppgradert til versjon 4.1.0, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.4._NEWLINE_Vindussystemet X var oppdatert til versjon 7.0 (X11R7.0). GNOME var oppdatert til versjon 2.14 og KDE til 3.5.1. Xfce versjon 4.2.3.2 var tilgjengelig gjennom Fedora Extras._NEWLINE_Dette var den f\xc3\xb8rste utgaven av Fedora som erstattet LinuxThreads med Native POSIX Thread Library. Det f\xc3\xb8rstnevnte var en lenge avleggs Linux-implementasjon og en klone som var blitt beholdt av kompatibilitetshensyn._NEWLINE_Det var ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste utgaven av Fedora som inkluderte Mono og verkt\xc3\xb8y bygd med det slik som s\xc3\xb8kesystemet Beagle, fotoh\xc3\xa5ndteringsprogrammet F-Spot og notisblokken Tomboy._NEWLINE_Pakkesystemet Yellow dog Updater, Modified (yum) ble ogs\xc3\xa5 introdusert, for installering, oppgradering, konfiguering og fjerning av programvare fra en datamaskin. Denne versjonen ble levert sammen med OpenOffice.org 2.2._NEWLINE_Core 5 introduserte bakgrunnsbildet Fedora Bubbles._NEWLINE_Slik tilfellet var i forrige versjon, kom ogs\xc3\xa5 versjon 5 i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86, og 32-biter og 64-biter for PowerPC.\n_START_SECTION_\nFedora Core 6 \xc2\xabZod\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nDenne versjonen ble lansert 24. oktober 2006, og hadde kodenavnet Zod._NEWLINE_Kodenavnet er hentet fra superskurken General Zod i tegneseriene om Supermann._NEWLINE_Testutgave 1 ble lansert 21. juni 2006, testutgave 2 ble lansert 8. august 2006, og testutgave 3 ble lansert 14. september 2006._NEWLINE_En Live-versjon p\xc3\xa5 CD og DVD, som var en blanding mellom Fedora 5 og Fedora 6, ble lansert 30. august 2006. Live-CD og DVD av Fedora 6 ble lansert 23. desember 2006. En rekke \xc2\xabLive-spins\xc2\xbb av Fedora 6 ble lansert 24. oktober 2006._NEWLINE_Kundest\xc3\xb8tten opph\xc3\xb8rte 7. desember 2007._NEWLINE_Denne versjonen var sv\xc3\xa6rt popul\xc3\xa6r. Den 8. januar 2007 hadde den passert 1 million nedlastinger, og den 7. mars samme \xc3\xa5r 2 million nedlastinger._NEWLINE_Red Hat Enterprise Linux 5, CentOS 5, Scientific Linux 5 og Oracle Linux 5 var basert p\xc3\xa5 Fedora 6._NEWLINE_Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.18._NEWLINE_GCC var oppgradert til versjon 4.1.1, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.5._NEWLINE_Vindussystemet X var oppdatert til versjon 7.1 (X11R7.1). GNOME var oppdatert til versjon 2.16, mens KDE var oppdatert til 3.5.4. Xfce 4.3.2.2 var fortsatt tilgjengelig i Fedora Extras som et valg._NEWLINE_Denne versjonen introduserte st\xc3\xb8tte for vindusbehandleren Compiz og AIGLX (en teknologi som muliggj\xc3\xb8r GL-akselerte effekter). Programmet Smolt gjorde det mulig for brukere \xc3\xa5 informere utviklere om hvilken type maskinvare som brukerne benyttet. Mozilla Firefox 1.5 ble standard nettleser, og Openoffice.org 2.2 var standard kontorprogramvare. I denne versjonen ble bakgrunnsbildet Fedora Bubbles erstattet av Fedora DNA._NEWLINE_Bakgrunnsbildet var endret til Fedora DNA._NEWLINE_Slik tilfellet var i forrige versjon, kom det fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86, og 32-biter og 64-biter for PowerPC.\n_START_SECTION_\nFedora 31\n_START_PARAGRAPH_\nDenne versjonen forventes \xc3\xa5 bli lansert 22. oktober 2019._NEWLINE_Betautgaven ble lansert 17. september 2019._NEWLINE_Det er f\xc3\xb8lgende nyheter i Fedora 31:_NEWLINE_Emuleringen av 32-biter programmer for i686/i786 som ble innf\xc3\xb8rt i versjon 27, samt st\xc3\xb8tten for multimediainstruksjonene SSE2 som ble innf\xc3\xb8rt i versjon 29, opph\xc3\xb8rte. Samtidig opph\xc3\xb8rte programvarelageret med 32-biter programmer \xc3\xa5 eksistere.'