b'\n_START_ARTICLE_\nSildem\xc3\xa5ke\n_START_SECTION_\nTaksonomi\n_START_PARAGRAPH_\nSystematikken for denne arten er sv\xc3\xa6rt kompleks. I tillegg til nominatformen (ssp. fuscus) kan nemlig tre av de fem underartene vise seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re selvstendige arter. I tillegg finnes flere hybrider. Arten er sv\xc3\xa6rt n\xc3\xa6rt beslektet med gr\xc3\xa5m\xc3\xa5ke (L. argentatus), og tidligere ble disse av og til regnet som konspesifikke.\n_START_SECTION_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nSildem\xc3\xa5ka minner om svartbak (L. marinus), men er gjennomg\xc3\xa5ende ganske mye mindre. Den blir omkring 51\xe2\x80\x9361 cm lang og veier typisk 550\xe2\x80\x931 200 g. Vingespennet utgj\xc3\xb8r normalt 124\xe2\x80\x93158 cm. St\xc3\xb8rrelsen varierer imidlertid med underarten._NEWLINE_Fj\xc3\xa6rdrakten er hovedsakelig hvit med fra m\xc3\xb8rkegr\xc3\xa5 til svart overside, avhengig av underarten. De undere ekstremitetene er gule. Tre av underartene opptrer i Norge; ssp. fuscus har svart overside og er mindre enn de to andre, med noe spinklere nebb, men med relativt lengre vinger (i forhold til kroppen) med svarte vingespisser. Den er utbredt fra Tr\xc3\xb8ndelag og nordover (anslagsvis cirka 6 500 par); ssp. intermedius har sotsvart overside og er utbredt ved kysten av Nordsj\xc3\xb8en og Skagerrak (anslagsvis 21 500 par). Vingespissene er svarte; mens ssp. graellsii har m\xc3\xb8rkegr\xc3\xa5 overside og er stort sett bare observert i begrenset antall hekkende i Nord-Norge._NEWLINE_Arten er opportunistisk og eter det meste, herunder fisk, sm\xc3\xa5 akvatiske virvell\xc3\xb8se dyr, fugleegg, fugleunger, sm\xc3\xa5gnagere, b\xc3\xa6r og matrester etter mennesker p\xc3\xa5 strender, rasteplasser og s\xc3\xb8ppeldynger. Sild (Clupea harengus) er viktig n\xc3\xa5r den er tilgjengelig. Hekkefugler har en st\xc3\xb8rre tendens til \xc3\xa5 jakten f\xc3\xb8den p\xc3\xa5 havet enn andre lignende m\xc3\xa5ker, men fugler som hekker i innlandet ser ut til \xc3\xa5 klare seg bra uten sj\xc3\xb8mat. I Nordsj\xc3\xb8omr\xc3\xa5det har dessuten Polybius henslowii, en art av sv\xc3\xb8mmekrabber (Portunidae), blitt en viktig ressurs til ern\xc3\xa6ring for sildem\xc3\xa5ka._NEWLINE_Sildem\xc3\xa5ka er i all hovedsak knyttet til kyststr\xc3\xb8k, og hekker ofte p\xc3\xa5 \xc3\xb8yer, holmer og skj\xc3\xa6r ute i havgapet, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 flom\xc3\xb8yer og sandbanker langs de st\xc3\xb8rre elvesystemene i innlandet. I hekkesesongen opptrer fuglene som regel i hekkekolonier. Anslagsvis 28 000 par hekker i Norge, hvorav majoriteten befinner seg i S\xc3\xb8r-Norge. I innlandet hekker arten blant annet i Nordre Tyrifjorden v\xc3\xa5tmarkssystem, noe som omfatter flom\xc3\xb8yene under H\xc3\xb8nefossen._NEWLINE_Arten ankommer hekkeomr\xc3\xa5dene fra mars og framover, mens eggleggingen gjerne tar til fra sent i april (mai i S\xc3\xb8r-Norge) til midt i juni (Nord-Norge). Hekkekoloniene er store i Nordvest-Europa, men gjerne sm\xc3\xa5 i Russland. De legges gjerne til gressrike bredder, sanddyner, klippetopper og avsatser, bygninger og hustak med mer. Omr\xc3\xa5det er som regel godt vegetert, og redeplassen legges gjerne til tettere vegetasjon en hva tilfellet er for gr\xc3\xa5m\xc3\xa5ka i blanda kolonier. Redet bygges av str\xc3\xa5, gress, sm\xc3\xa5kvist, fj\xc3\xa6r og annet rask fuglene finner. Hunnen legger typisk 2\xe2\x80\x933 egg, men f\xc3\xa6rre om tilgangen p\xc3\xa5 mat er d\xc3\xa5rlig. Det viser seg at avkom fra st\xc3\xb8rre egg har st\xc3\xb8rre overlevelsesevne. Inkubasjonstiden tar cirka 24\xe2\x80\x9328 dager og begge foreldrene ruger, og ungene f\xc3\xa5r full fj\xc3\xa6rdrakt etter cirka 30\xe2\x80\x9340 dager. Ungfuglene hekker f\xc3\xb8rst da de er omkring fire \xc3\xa5r gamle, og de kan leve til de blir opp mot 26 \xc3\xa5r._NEWLINE_I Finland har avkommet (ssp. fuscus) ekstremt h\xc3\xb8y d\xc3\xb8delighet, i det opp mot 70 prosent av ungene d\xc3\xb8r, som f\xc3\xb8lge av en hittil uavklart sykdom. En unders\xc3\xb8kelse antyder, at polyklorerte bifenyler (PCB) kan v\xc3\xa6re en \xc3\xa5rsak, trolig akkumulert gjennom gresshopper der fuglene overvinter._NEWLINE_Sildem\xc3\xa5ka er trekkfugl, og sv\xc3\xa6rt f\xc3\xa5 individer tilbringer vinteren i Norge og p\xc3\xa5 andre h\xc3\xb8ye breddegrader, selv om overvintring i Nordvest-Europa har blitt vanligere med \xc3\xa5rene. De fleste drar s\xc3\xb8rover. Fra Norge gjerne til S\xc3\xb8rvest-Europa og Marokko, og tildels innover mot Middelhavet og Svartehavet. Her trekker de ut av landet i august\xe2\x80\x93oktober, og kommer tilbake fra vinterkvarterene i mars-april, men dette varierer noe med utbredelsen.'