b'\n_START_ARTICLE_\nFlamingoer\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDet vitenskapelige familienavnet, Phoenicopteridae, f\xc3\xb8lger av slektsnavnet til typearten, Phoenicopterus. Slektsnavnet er sammensatt av de to greske uttrykkene phoenico (\xcf\x86\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xce\xbf\xcf\x82), som betyr karminr\xc3\xb8d, og pterus (\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82), som betyr bevinget. Disse f\xc3\xb8lger av de greske uttrykkene phoinix (\xcf\x86\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbe), i betydningen f\xc3\xb8niks, og pteron (\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd), i betydningen ving. Familienavnet kan s\xc3\xa5ledes oversettes til norsk som fugler med karminr\xc3\xb8de vinger._NEWLINE_Det norske navnet p\xc3\xa5 familien er flamingofamilien og f\xc3\xb8lger av flamingo, som trolig har portugisisk opprinnelse (flamengo) og f\xc3\xb8lger av det proven\xc3\xa7alske uttrykket flamenc, som p\xc3\xa5 sin side kan v\xc3\xa6re avledet av det latinske uttrykket flamma (i betydningen flamme). Det tradisjonelle navnet f\xc3\xb8lger derfor trolig av fuglens flammende r\xc3\xb8de vinger.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nFlamingoer er cirka 80\xe2\x80\x93145\xc2\xa0cm h\xc3\xb8ye og sv\xc3\xa6rt langhalsede og langbeinte vadefugler med ei overveiende rosa og karminr\xc3\xb8d fj\xc3\xa6rdrakt. Fargen skriver seg fra karotenoide pigmenter og stimuleres av en type bakterier som inneholder betakaroten. Bakteriene finnes i n\xc3\xa6ringen som fuglene eter. P\xc3\xa5 Kypros ble det i april 2015 observert en nesten fullstendig sort flamingo, i en flokk med rosenflamingoer (Phoenicopterus roseus) som ern\xc3\xa6rte seg p\xc3\xa5 grunnen i en saltsj\xc3\xb8 ved Akrotiris, p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rkysten av \xc3\xb8ya. En tilsvarende observasjon ble gjort i Eilat i Israel i februar 2014. Det viser at melanisme eksisterer, men det er sv\xc3\xa6rt sjelden. Eksperter antyder, at det i dette tilfellet kan v\xc3\xa6re snakk om samme fugl._NEWLINE_Kroppen er oval i formen og stjerten (med 12\xe2\x80\x9316 halefj\xc3\xa6r) ganske kort. Hodet er relativt sett lite i forhold til resten av fuglen og \xc3\xb8yene relativt sm\xc3\xa5, og med gule \xc2\xabstikkende\xc2\xbb sorte pupiller. Fra nedre forkant av \xc3\xb8yet og ned mot nebbroten har fuglene bar lysrosa hud i et tiln\xc3\xa6rmet trekantet felt. Halsen har 19 nakkevirvler og er sv\xc3\xa6rt lang og fleksibel med kort fj\xc3\xa6rkledning. Den er tilpasset behovet disse fuglene har for \xc3\xa5 ete, med skallen vendt ned mot bunnen av vannmassene. Vingene er relativt sm\xc3\xa5 i forhold til kroppen, og hver av dem har tolv sorte flygefj\xc3\xa6r. De lange bena og f\xc3\xb8ttene er varierende rosa, r\xc3\xb8de eller gule, og f\xc3\xb8ttene har sv\xc3\xb8mmehud mellom t\xc3\xa6rne, som har sm\xc3\xa5 kl\xc3\xb8r. Fuglene mangler befj\xc3\xa6ring p\xc3\xa5 \xc3\xb8vre del av l\xc3\xa5rene, noe som gj\xc3\xb8r det lett \xc3\xa5 vade i vann til buken. F\xc3\xb8ttene har normalt fire t\xc3\xa6r (tre framt\xc3\xa6r og ei bakt\xc3\xa5), unntatt arter i slekten Phoenicoparrus, som kun har tre framt\xc3\xa6r, i det bakt\xc3\xa5en mangler. Sv\xc3\xb8mmehuden mellom t\xc3\xa6rne gj\xc3\xb8r fuglene sv\xc3\xb8mmedyktige, og det forenkler bevegelsene i mudder og s\xc3\xb8le, fordi fuglene ikke synker like lett ned i massene._NEWLINE_Nebbet er stort og blekrosa-rosa i fargen, men alltid sort ytterst. Overnebbet har en distinkt knekk rundt midten, mens undernebbet, som er betydelig dypere og langt kraftigere enn overnebbet (noe som er unikt blant fuglene), er tilpasset knekken p\xc3\xa5 overnebbet. Nebbet kan inndeles i to grunnleggende typer: overnebb med grunn kj\xc3\xb8l (Phoenicopterus) og overnebb med dyp kj\xc3\xb8l (Phoeniconaias og Phoenicoparrus). Overnebb med grunn kj\xc3\xb8l er mer kompakte og har et filtreringssystem som er best egnet til \xc3\xa5 filtrere st\xc3\xb8rre organismer, som bl\xc3\xb8tdyr og krepsdyr. Nebb med dyp kj\xc3\xb8l er p\xc3\xa5 sin side mer egnet til \xc3\xa5 filtrere mindre organismer, som bl\xc3\xa5gr\xc3\xb8nnbakterier og kiselalger.\n_START_SECTION_\nKallerop\n_START_PARAGRAPH_\nFlamingoer er relativt vokale fugler med god h\xc3\xb8rsel. Vokaliseringen spiller en viktig rolle i \xc3\xa5 holde flokken samlet. Lydene varierer med fuglenes aktivitet, fra lav sladring n\xc3\xa5r de eter, til nasale, tutende kallelyder n\xc3\xa5r de flyr. Ellers er grynting og h\xc3\xb8ylytt murring vanlig n\xc3\xa5r fuglene viser aggresjon. Lydene varierer ogs\xc3\xa5 mellom de ulike artene. For eksempel har dvergflamingoen en mer h\xc3\xb8yfrekvent toneh\xc3\xb8yde enn de dypere og mer g\xc3\xa5selignende kallene fra den store flamingoen og r\xc3\xb8dflamingoen. Vokaliseringen spiller ogs\xc3\xa5 en betydelig rolle i den rituelle flamingodansen. I hekketiden er vokaliseringen mest betydningsfull for gjenkjenning mellom foreldrene og kyllingen. Derfor er ogs\xc3\xa5 kyllinger sv\xc3\xa6rt vokale alt fra de klekkes.\n_START_SECTION_\nMat og matfangst\n_START_PARAGRAPH_\nAlle artene i flamingofamilien er filteretere. Fuglene henter n\xc3\xa6ringen fra vannmasser, mens de vader i grunne innsj\xc3\xb8er og laguner. Eteapparatet kan p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5ter minne om bardehvalenes (Mysticeti), men i stedet for barder har flamingoene lameller (la. lamellae, beh\xc3\xa5rede hornplater). Lamellene sitter tett i tett p\xc3\xa5 begge sider av kj\xc3\xb8len i overnebbet og langs kantene av undernebbet. Lamellh\xc3\xa5rene kan reises eller legges etter \xc3\xb8nske, mens lengden varierer med b\xc3\xa5de med kj\xc3\xb8ltypen og arten._NEWLINE_En studie fra Camargue i Frankrike viser at selv om hekkende flamingoer kan spise noe gjennom b\xc3\xa5de dagen og natten, s\xc3\xa5 spiser flertallet av ikke-hekkende fugler nesten utelukkende om natten, mens de sover p\xc3\xa5 dagen. Man trodde lenge at dette hadde med hovedf\xc3\xb8dens (artemia, Artemia salina) sykluser \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re, men n\xc3\xa5 tror man at det snarere kan ha en termoregulerende effekt eller v\xc3\xa6re en tilpassing for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 rovdyr eller mennesker._NEWLINE_Det store nebbet har en karakteristisk knekk omtrent p\xc3\xa5 midten. Knekken, som egentlig bare gjelder overnebbet, gj\xc3\xb8r den ytre delen nedoverbent og omdanner deler av nebbet til et reservoar, som fuglen utnytter gjennom \xc3\xa5 stikke nebbet eller hele hodet (artsavhengig) ned i vannet for \xc3\xa5 samle opp organismer som svever i vannmassene. For \xc3\xa5 komme til den organiske mikrofaunaen, som lever p\xc3\xa5 og i bunnslammet, stamper fuglene i bunnen med f\xc3\xb8ttene, slik at mudder og organismer virvles opp og kan fanges inn med nebbet og filtreres. Vann og andre svevepartikler pumpes ut og inn av nebbet og filtreres vekk over tallrike lameller som reises i bakre del av kjeven n\xc3\xa5r vannet pumpes ut, med gjentatte, raske, pumpende (stempellignende) bevegelser med tungen._NEWLINE_F\xc3\xb8den best\xc3\xa5r i hovedsak av sm\xc3\xa5 bl\xc3\xb8tdyr, krepsdyr og ulike akvatiske insekter og alger, som bl\xc3\xa5gr\xc3\xb8nnbakterier og kiselalger.\n_START_SECTION_\nFlyving og ganglag\n_START_PARAGRAPH_\nFlamingoene kan l\xc3\xb8pe og er ganske hurtige til bens, og de er ogs\xc3\xa5 gode sv\xc3\xb8mmere og flygere. For \xc3\xa5 komme raskt p\xc3\xa5 vingene, l\xc3\xb8per fuglene mens de flakser med vingene, s\xc3\xa5 sant det ikke er god motvind. Da kan de lette fra st\xc3\xa5ende posisjon. Under flukten strekkes halsen rett framover og beina legges bakover. Vingeslagene er relativt hurtige og ganske konstante. Glideflukter er korte og skjer normalt ellers bare under landing. Fuglene, som enten flyr p\xc3\xa5 rekke eller i V-formasjon for \xc3\xa5 spare energi, kan oppn\xc3\xa5 en hastighet p\xc3\xa5 50\xe2\x80\x9360\xc2\xa0km/t. N\xc3\xa5r de lander, m\xc3\xa5 de gjerne l\xc3\xb8pe noen skritt f\xc3\xb8r de stopper opp._NEWLINE_Flamingoer er ikke egentlige trekkfugler, men de som lever i omr\xc3\xa5der der innsj\xc3\xb8ene fryser til om vinteren, trekker ned fra h\xc3\xb8yden til omr\xc3\xa5der med \xc3\xa5pent vann. P\xc3\xa5 altiplano i Andesfjellene fryser mange av innsj\xc3\xb8ene til, men noen steder finnes det varme kilder som holder deler av sj\xc3\xb8ene \xc3\xa5pne. Der kan noen av fuglene overvintre. Andre fugler trekker gjerne lenger ned p\xc3\xa5 punaen, som ligger mellom 3\xc2\xa0200\xe2\x80\x933\xc2\xa0500\xc2\xa0moh. (tregrensen) og 4\xc2\xa0500\xe2\x80\x935\xc2\xa0000\xc2\xa0moh. (den permanente sn\xc3\xb8kappen). Tilsvarende trekkm\xc3\xb8nstre finnes ogs\xc3\xa5 andre steder. Det kan imidlertid v\xc3\xa6re sammensatte \xc3\xa5rsaker til at fuglene trekker, som t\xc3\xb8rke og sn\xc3\xb8._NEWLINE_Flamingoer hviler enten liggende eller st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 ett ben. St\xc3\xa5ende hviling p\xc3\xa5 ett ben reduserer trolig varmetapet om vinteren, men om det alene er \xc3\xa5rsaken er tvilsomt. De hviler nemlig slik \xc3\xa5ret rundt, s\xc3\xa5 det kan v\xc3\xa6re en generelt energibesparelse eller bare spesielt behagelig for fuglene. N\xc3\xa5r fuglene hviler, legger de hodet p\xc3\xa5 fremre del av ryggen.\n_START_SECTION_\nHekking\n_START_PARAGRAPH_\nArtene er monogame og danner sterke parforhold, som kan best\xc3\xa5 fra ett \xc3\xa5r til et annet. De sv\xc3\xa6rt selskapelige fuglene hekker i enorme kolonier, som kan telle flere tusen eller titalls tusen individer, av og til ogs\xc3\xa5 flere hundre tusentalls individer. Ved den sterkt sodaholdige Magadisj\xc3\xb8en i Kenya hekket det omkring 1\xc2\xa0100\xc2\xa0000 par med dvergflamingoer i 1962._NEWLINE_N\xc3\xa5r flamingoer ikke eter, hviler eller flyr, kan man ofte se fuglene opptre i tette ansamlinger p\xc3\xa5 grunnene, der de utf\xc3\xb8rer en slags rituell synkron dans eller marsj. Dansen starter gjerne mange m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r hekketiden, og den fortsetter etter den. Hundrevis, tusenvis eller til og med titusenvis av fugler beveger seg raskt i synkrone rituelle positurer, der hodene strekkes h\xc3\xb8yt til v\xc3\xa6rs og beveges fra side til side under rask gange og med hyppige hurtige synkrone vendinger med tiln\xc3\xa6rmet milit\xc3\xa6r presisjon. Forskere tror at denne spesielle dansen kan stimulere hormonene, slik at hekketiden blir mer synkron._NEWLINE_En hypotese om flamingoenes rituelle dans er at den etterlignes i den spanske flamencodansen, og kan antas \xc3\xa5 v\xc3\xa6re opphavet til b\xc3\xa5de denne og flamencoen som en musikalsk sjanger i spansk folkemusikk, men den lar seg vanskelig bevise og avvises som oftest som usann. Flamenco som uttrykk oppsto imidlertid omtrent samtidig med at den svenske legen og naturforskeren Carl von Linn\xc3\xa9 i 1758 beskrev Phoenicopterus ruber, som da var synonym med den flamingoen som opptrer mest i Spania og Portugal, der uttrykket ogs\xc3\xa5 stammer i fra. Det vitenskapelige familienavnet, Phoenicopteridae, peker imidlertid mot fargen r\xc3\xb8d og kan ha en viss sammenheng med den mytologiske fugl F\xc3\xb8niks, den ud\xc3\xb8delige r\xc3\xb8de fuglen som gjenoppsto fra sin egen aske._NEWLINE_Paringsritualet er sv\xc3\xa6rt i\xc3\xb8ynefallende, men selve paringsakten tar ikke til f\xc3\xb8r paret har forlatt den dansende/marsjerende gruppen. Redet bygges rett p\xc3\xa5 bakken og lages av s\xc3\xb8le, sm\xc3\xa5stein og planterester. Det er som regel plassert p\xc3\xa5 en liten forh\xc3\xb8yning og er formet kont og cirka 30\xe2\x80\x9345\xc2\xa0cm h\xc3\xb8yt og 20\xc2\xa0cm dypt. Det kan minne om en liten vulkan. P\xc3\xa5 steder som ikke er utsatt for oversv\xc3\xb8mmelser, kan redet v\xc3\xa6re lavere. Begge kj\xc3\xb8nn bidrar til byggingen._NEWLINE_Alle artene legger nesten alltid kun ett (bare unntaksvis to) egg, som er kritthvitt og ganske stort. Egget veier typisk 115\xe2\x80\x93140 g, avhengig av art. Inkubasjonstiden er normalt 27\xe2\x80\x9331 dager, og foreldrene bytter p\xc3\xa5 rugingen.\n_START_SECTION_\nAvkom\n_START_PARAGRAPH_\nNyklekte kyllinger blir gjerne i redet i 5\xe2\x80\x9312 dager. Begge foreldrene mater avkommet. Til \xc3\xa5 begynne med ganske ofte (hvert 45.\xe2\x80\x9390. minutt), men etter hvert sjeldnere (mot slutten bare en gang om dagen). I den f\xc3\xb8rste tiden best\xc3\xa5r n\xc3\xa6ringen utelukkende av kromelk, som skilles ut fra egne kjertler som sitter i forbindelse med kroen. Den sv\xc3\xa6rt n\xc3\xa6ringsrike kromelken er ellers bare kjent hos duer (Columbidae) og keiserpingvin (Aptenodytes forsteri). Den gulpes opp og er en fullgod n\xc3\xa6ring tilpasset avkommet._NEWLINE_Bare 4\xe2\x80\x936 uker gamle kan kyllingene fange sin egen f\xc3\xb8de, men matingen med kromelk fortsetter av og til fram til den er 10\xe2\x80\x9312 uker. Da har det karakteristiske nebbet ogs\xc3\xa5 rukket \xc3\xa5 forme seg, og den klarer seg selv. N\xc3\xa5r ungen forlater redet, kan den b\xc3\xa5de g\xc3\xa5 og sv\xc3\xb8mme, og den tar tilhold blant tusenvis av andre ungfugler. Imidlertid lever kun et begrenset antall unger opp og f\xc3\xa5r voksen fj\xc3\xa6rdrakt; blant dvergflamingoen og flamingoen omkring 40 prosent. Egg og kyllinger tapes til ulike predatorer, men den st\xc3\xb8rste tapsfaktoren er v\xc3\xa6ret \xe2\x80\x93 spesielt oversv\xc3\xb8mmelser._NEWLINE_Avkommet regnes som kj\xc3\xb8nnsmodent i 5\xe2\x80\x936-\xc3\xa5rsalderen. Flamingoer som n\xc3\xa5r voksen alder, lever normalt til de blir mer enn 20\xe2\x80\x9330 \xc3\xa5r gamle, og ville fugler kan bli mer enn 50 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nStell og myting\n_START_PARAGRAPH_\nFuglene bruker ogs\xc3\xa5 mye tid p\xc3\xa5 stell og puss av fj\xc3\xa6rdrakten. Som nesten alle fugler myter ogs\xc3\xa5 flamingoene, men mytingen skjer i irregul\xc3\xa6re intervaller. Den henger som oftest sammen med hekkingen, men ikke alltid. Selv andelen fj\xc3\xa6r som byttes ut varierer, trolig etter alderen p\xc3\xa5 fuglene. Noen myter to ganger om \xc3\xa5ret, andre kun hvert annet \xc3\xa5r. Under myting kan normalt ikke fuglene fly, bortsett fra dvergflamingoen, som myter mer eller mindre kontinuerlig og ikke har noen flygefrie perioder.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\nFlamingoenes habitat er ofte krevende. Fuglene trives ved store, grunne innsj\xc3\xb8er og laguner, som enten kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt alkaliske (opp mot pH 8,5\xe2\x80\x9312) eller sv\xc3\xa6rt saline (mer enn det dobbelte av vanlig sj\xc3\xb8vann). Dette er typisk innsj\xc3\xb8er som er dannet p\xc3\xa5 enorme saltpanner og tidvis t\xc3\xb8rker helt eller delvis ut. I mange tilfeller finnes ikke annet enn mikroskopisk liv i biotopen, som alger, bakterier, \xc3\xb8rsm\xc3\xa5 krepsdyr og lignende. Av og til ser man imidlertid ogs\xc3\xa5 flamingoer som ern\xc3\xa6rer seg i mer ordin\xc3\xa6re ferskvannssj\xc3\xb8er._NEWLINE_Flamingoer er sv\xc3\xa6rt hardf\xc3\xb8re fugler som t\xc3\xa5ler h\xc3\xb8ye konsentrasjoner av s\xc3\xa5vel klorider, natriumkarbonat, sulfater og fluorider, som h\xc3\xb8ye temperaturer (opp mot 68\xc2\xa0\xc2\xb0C). Fuglene ser ut til \xc3\xa5 p\xc3\xa5virkes i liten grad av de kaustiske forholdene ved mange vannkilder, og de drikker vann fra s\xc3\xa5vel varme kilder som geysirer, selv om vannet er n\xc3\xa6r kokepunktet. Fuglene t\xc3\xa5ler ogs\xc3\xa5 godt de kalde vintrene p\xc3\xa5 altiplano, der temperaturen kan droppe til \xe2\x88\x9230\xc2\xa0\xc2\xb0C. Flamingoene finnes i h\xc3\xb8yder fra havniv\xc3\xa5et og opp til cirka 5\xc2\xa0000\xc2\xa0moh.\n_START_SECTION_\nTaksonomi\n_START_PARAGRAPH_\nDet er fossile beviser for at de tre slektene med flamingoer oppsto allerede for omkring 30 millioner \xc3\xa5r siden. Mer primitive former oppsto trolig for omkring 48 millioner \xc3\xa5r siden, men disse linjene har d\xc3\xb8dd ut. De tidligste flamingoene hadde rette nebb som ikke var spesialisert til \xc3\xa5 filtrere alger slik som n\xc3\xa5levende flamingoer. De tidlige flamingoene liknet trolig mer p\xc3\xa5 lappedykkere, og har sin egen familie._NEWLINE_Det er omdiskutert hvilke andre arter av vadende fugler flamingoen er n\xc3\xa6rmest beslektet med; ibis, skjestork, avosett og andre kandidater er antydet. Nyere forskning antyder derimot at de ikke har noen n\xc3\xa6re slektninger blant hverken vadefugler eller storkefugler, men at deres n\xc3\xa6rmeste n\xc3\xa5levende slektninger trolig er lappedykkerne._NEWLINE_Fj\xc3\xa6rlus hos ender og flamingoer er n\xc3\xa6rt beslektet. Lus utvikler seg som regel i koevolusjon med vertene og skifter sjelden til en annen gruppe verter. Noen forskere mente derfor at andefugler og flamingoer var n\xc3\xa6rt beslektet. Molekyl\xc3\xa6rgenetiske studier viser derimot at andefuglene er s\xc3\xb8stergruppen til h\xc3\xb8nsefuglene. Fj\xc3\xa6rlusene hos flamingoer er ogs\xc3\xa5 beslektet med lusene hos lappedykkere, og de mest basale gruppene av andefugler har ikke slike lus. Dette tyder p\xc3\xa5 at fj\xc3\xa6rlusene en gang har skiftet vert fra flamingoer til ender.\n_START_SECTION_\nTrusler\n_START_PARAGRAPH_\nFlamingoer er ikke spesielt truet globalt, men kan v\xc3\xa6re det lokalt. Andesflamingo (P. andinus) regnes som en s\xc3\xa5rbar art i henhold til IUCNs r\xc3\xb8dliste, mens de andre enten er n\xc3\xa6r truet eller livskraftige. Alle artene st\xc3\xa5r oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 CITES liste II, som omfatter arter med internasjonale begrensninger i handelen for \xc3\xa5 sikre artenes overlevelse._NEWLINE_De st\xc3\xb8rste truslene er trolig eggsanking og utsetting av fisk som vil konkurrere om f\xc3\xb8den i ellers fiskefrie eller fiskefattige innsj\xc3\xb8er. Reduksjon av vannspeil eller oppdemming av innsj\xc3\xb8er kan ogs\xc3\xa5 utgj\xc3\xb8re en trussel for artene.\n_START_SECTION_\nMassed\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nDet har oppst\xc3\xa5tt flere tilfeller av massed\xc3\xb8d blant flamingoer, blant annet (i 1991, 1993, 1995/1996, 1997, 1999/2000, 2002, 2006, 2008, 2009) ved Nakurusj\xc3\xb8en, Bogoriasj\xc3\xb8en og (men i begrenset m\xc3\xa5lestokk) Elementaitasj\xc3\xb8en (alle st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 verdensarvlisten) i Kenya og ved Manyarasj\xc3\xb8en (2004) i Tanzania. \xc3\x85rsaken kan ha v\xc3\xa6rt botulisme eller en annen form for neurotoksisk forurensing, kanskje for\xc3\xa5rsaket av kunstgj\xc3\xb8dsel og tungmetaller i bl\xc3\xa5gr\xc3\xb8nnbakterier. D\xc3\xb8ds\xc3\xa5rsakene var imidlertid per 2014 ikke endelig kartlagt. Ved ett av tilfellene (1995/1996) d\xc3\xb8de mer enn 50 000 dvergflamingoer.\n_START_SECTION_\nMenneskelig betydning\n_START_PARAGRAPH_\nEt hulemaleri av en flamingo i S\xc3\xb8r-Spania, datert til cirka 5\xc2\xa0000 \xc3\xa5r f.Kr., er et av de eldste beviser man har for menneskelig tilknytning til disse fuglene. De gamle egypterne brukte en silhuett av en flamingo som hieroglyf for fargen r\xc3\xb8d, et tegn som ogs\xc3\xa5 representerte reinkarnasjonen av solguden Ra. I begynnelsen av kristendommens era forbant mange flamingoer med inkarnasjonen av den legendariske fugl F\xc3\xb8niks, den ud\xc3\xb8delige r\xc3\xb8de fuglen som gjenoppsto fra sin egen aske. I det gamle Romerriket ble flamingotunge ansett \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en keiserlig delikatesse, mens fuglen ble tilbedt av Moche-indianerne i Peru, som ogs\xc3\xa5 benyttet fj\xc3\xa6r fra chileflamingoen til den tradisjonelle hodepryden.'