b'\n_START_ARTICLE_\nBorgklinten\n_START_PARAGRAPH_\nBorgklinten ved Ottersbo i \xc3\x98rland kommune er en fjellknaus med en bygdeborg fra folkevandringstiden. _NEWLINE_Anlegget er trolig oppf\xc3\xb8rt en gang mellom \xc3\xa5r 0 og \xc3\xa5r 600 som et tilfluktssted for bygda rundt. Utgangspunktet for festningen er selve den vanskelig tilgjengelige h\xc3\xb8yden som utgj\xc3\xb8res av Litj-Borgklinten. P\xc3\xa5 denne er det s\xc3\xa5 bygd steinmurer i en lengde av rundt 100 meter, slik at stedet skulle bli enda vanskeligere \xc3\xa5 innta._NEWLINE_Det er trolig at muren kan ha v\xc3\xa6rt oppbygd i kombinasjon med et palisadeverk av trestokker, men rester av slike er ikke funnet. P\xc3\xa5 enkelte andre borganlegg er det imidlertid funnet spor av forsvarsverk av tre opp\xc3\xa5 murene. Slike borganlegg som dette finnes det et par hundre av i Norge. I Tr\xc3\xb8ndelag fins det rundt 30, hvorav noen f\xc3\xa5 ute ved kysten._NEWLINE_Man antar at borgen kan ha fungert som et tilfluktssted for den n\xc3\xa6rliggende bebyggelse, eller ogs\xc3\xa5 ha beskyttet mot innfall langs den gamle innfartsveien fra Stj\xc3\xb8rna.\n_START_SECTION_\nUtforskning\n_START_PARAGRAPH_\nAnlegget er nevnt i Gerhard Sch\xc3\xb8nings Reise giennem en deel af Norge (1773), da under navnet Nypa. Anlegget er siden beskrevet av Otto Krefting og Theodor Petersen._NEWLINE_I 1958 ble de overgrodde murene p\xc3\xa5 anlegget renset fram i dagen. Dette arbeidet ble bes\xc3\xb8rget av personale fra \xc3\x98rland hovedflystasjon og en del av steinene ble lagt tilbake i den utraste steinvollen. Under dette arbeidet ble det rett innenfor muren funnet en ildslagningsstein av kvarts. Denne er karakteristisk for folkevandringstiden (cirka 400 \xe2\x80\x93 600 etter Kristus) og b\xc3\xb8r ha v\xc3\xa6rt i bruk samtidig med borgen. For \xc3\xb8vrig er det ikke gjort noen arkeologiske unders\xc3\xb8kelser av borgen.'