b'\n_START_ARTICLE_\nSametielva\n_START_SECTION_\nElvas l\xc3\xb8p\n_START_PARAGRAPH_\nElva har sine \xc3\xb8verste kilder p\xc3\xa5 fjellplat\xc3\xa5et mellom Sandnesdalen og Langfjorden, hvor flere sm\xc3\xa5 bekker samles i Sk\xc3\xa1lvej\xc3\xa1vri. Elva, som her kalles \xc4\x8cievanjohka, renner s\xc3\xb8rover og passerer gjennom en rekke mindre innsj\xc3\xb8er f\xc3\xb8r den munner ut i Store Sameti. En kort elvestubb f\xc3\xb8rer videre til Lille Sameti, utspring for selve Sametielva, som renner ut fra nord\xc3\xb8st i innsj\xc3\xb8en. I s\xc3\xb8renden av Lille Sameti ligger ogs\xc3\xa5 munningen til Okselva, Sametielvas andre hovedtill\xc3\xb8p. Sametielva renner ganske raskt p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste kilometeren eller s\xc3\xa5, men roer seg deretter ned og snur gradvis mot s\xc3\xb8r. Den munner ut i Skogvatn i Pasvikelva ved Samettiniemi, et par kilometer s\xc3\xb8rvest for Melkefoss.\n_START_SECTION_\nNaturmilj\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nNaturmilj\xc3\xb8et langs Sametielva skiller seg ut fra den t\xc3\xb8rre furuskogen som dominerer i det meste av Pasvikdalen. Den er den st\xc3\xb8rste sideelva p\xc3\xa5 norsk side og har lange meanderende omr\xc3\xa5der omgitt av gamle kroksj\xc3\xb8er, elve\xc3\xb8rer og flommarker. Det meanderende partiet av elva er helt uber\xc3\xb8rt av inngrep. I et ellers relativt monotont skogs- og myrlandskap er elva et viktig habitat for b\xc3\xa5de planter og dyr, og har en rekke arter som ikke er vanlige i omr\xc3\xa5det for \xc3\xb8vrig. Langs elva finnes mange naturtyper knyttet til vann og vassdrag, og den har gode bestander av \xc3\xb8rret. Elvebreddene er skogkledte, for det meste med gr\xc3\xa5or og bj\xc3\xb8rk.'