b'\n_START_ARTICLE_\nStorbritannias politi\n_START_PARAGRAPH_\nStorbritannias politi utgj\xc3\xb8res av et antall selvstendige politistyrker som opererer i Storbritannia. De fleste er regionale, og betjener ett eller flere grevskap. I tillegg finnes noen enheter som har riksdekkende oppgaver innenfor spesielle felt.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nStorbritannia har hatt konstabler som har h\xc3\xa5ndhevet loven siden angelsaksisk tid, men en moderne politistyrke ble f\xc3\xb8rst opprettet p\xc3\xa5 begynnelsen av det 19. \xc3\xa5rhundre. Det ble da innf\xc3\xb8rt et riksdekkende system basert p\xc3\xa5 lokale politistyrker bygget opp over samme m\xc3\xb8nster, dog med en del variasjoner. Malen for de nye styrkene var Marine Police, en liten enhet som hadde blitt dannet i Wapping mot slutten av det 18. \xc3\xa5rhundre. _NEWLINE_I Glasgow i Skottland begynte man i det 18. \xc3\xa5rhundre \xc3\xa5 arbeide for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 opprettet en politimyndighet. Glasgow Police Act ble vedtatt av Parlamentet i 1800, og dermed ble City of Glasgow Police opprettet. Styrken ble finansiert av skattepenger. Opprettelse av tilsvarende politistyrker andre steder i Skottland fulgte, og i 1857 ble Police (Scotland) Act vedtatt. Den nye loven krevde at hvert grevskap og hver burgh opprettet en politistyrke, enten alene eller sammen med andre grevskaper eller byer._NEWLINE_I 1812, 1818 og 1822 ble forholdene i London gransket av komit\xc3\xa9er. Innenriksministeren, Robert Peel, baserte seg p\xc3\xa5 disse granskningene da han i 1829 fikk gjennom Metropolitan Police Act. 29. september samme \xc3\xa5r ble Metropolitan Police Service opprettet, som en politistyrke som skulle h\xc3\xa5ndheve loven p\xc3\xa5 en mer profesjonell m\xc3\xa5te enn tidligere enheter som hadde v\xc3\xa6rt preget av skj\xc3\xb8nnsmessig behandling av sakene. Den nye styrken var upersonlig, byr\xc3\xa5kratisk og hierarkisk. Den skilte seg fra de politistyrker som ble opprettet i andre europeiske land ved at den var strengt sivil. Konstablene ble bare bev\xc3\xa6pnet med k\xc3\xb8ller, og man brukte et minimum av sivile konstabler. Styrken var uavhengig av lokale myndigheter, men kommiss\xc3\xa6ren var ansvarlig overfor innenriksministeren. Konstablene ble raskt kjent som peelers eller bobbies, begge kallenavn etter Robert Peel. _NEWLINE_I 1835 kom Municipal Corporations Act som \xc3\xa5pnet for lokale politistyrker andre steder, og i 1839 og 1840 kom ytterligere lover. Den f\xc3\xb8rste styrken ble opprettet i Wiltshire i 1839. Da County and Borough Police Act kom i 1856 og gjorde det obligatorisk \xc3\xa5 ha en lokal politistyrke som var underlagt sentral inspeksjonsmyndighet, fantes det omkring 30 slike styrker. I 1860 var antallet over 200 i England og Wales, mens man i Nord-Irland opprettet den mer sentraliserte og paramilit\xc3\xa6re styrken Royal Irish Constabulary. _NEWLINE_Metropolitan Police fikk en detektivenhet i 1842. Denne ble rammet en Turf-svindelskandalen i 1877, og \xc3\xa5ret etter ble den omorganisert til Criminal Investigation Department (CID). _NEWLINE_Med Police Act av 1890 fikk konstablene en obligatorisk pensjonsordning. Under f\xc3\xb8rste verdenskrig ble det dannet fagforeninger, som ble oppl\xc3\xb8st ved Police Act av 1919 som en f\xc3\xb8lge av streiker i 1918 og 1919. I stedet ble Police Federation of England and Wales dannet._NEWLINE_Selv om det ble fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 reformere systemet, var det f\xc3\xb8r andre verdenskrig fortsatt mer enn 200 forskjellige styrker, og f\xc3\xb8r den store reorganiseringen gjennom Police Act av 1964 gjensto 117. Den nye loven omorganiserte disse til 49 st\xc3\xb8rre styrker, hvor noen dekket to eller flere grevskap eller store byomr\xc3\xa5der. _NEWLINE_Reformen ble ikke tatt godt imot av alle, fordi man f\xc3\xb8lte at det ble st\xc3\xb8rre avstand mellom befolkningen og politiet n\xc3\xa5r de sm\xc3\xa5 enhetene forsvant, og at politiet dermed ikke sto ansvarlige overfor lokalmilj\xc3\xb8et slik de var tidligere. Samtidig ser man at styrkene ble mer effektivt organisert, slik at det ble lettere tilgang til politiet, og at de raskere kunne svare p\xc3\xa5 henvendelser. Man har fors\xc3\xb8kt \xc3\xa5 analysere hva summen av dette blir, men har ikke klart \xc3\xa5 komme frem til objektive m\xc3\xa5lestokker som gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 avgj\xc3\xb8re om reformen f\xc3\xb8rte til en forbedring eller ikke._NEWLINE_Den siste st\xc3\xb8rre reformen kom i 2006, da Serious Organised Crime Agency (SOCA) ble opprettet. Den nye styrken har blitt sammenlignet med det amerikanske FBI, men er ikke en direkte parallell; SOCA arbeider ikke med terrorisme- og mordsaker._NEWLINE_I 2013 alle Skottlands \xc3\xa5tte regionale politistyrker ble forent i en styrke, Police Scotland.\n_START_SECTION_\nKontrollmyndighet\n_START_PARAGRAPH_\nI England og Wales har hver politistyrke en police authority som kontrollerer styrkens arbeid og s\xc3\xb8rger for finansiering av den. De har ogs\xc3\xa5 et ansvar for \xc3\xa5 etterse at samfunnet f\xc3\xa5r best mulig service fra politiet. Den normale sammensetningen av en slik kontrollmyndighet er tre magistrater, ni medlemmer fra lokalr\xc3\xa5dene og fem uavhengige medlemmer. _NEWLINE_I Nord-Irland har Northern Ireland Policing Board kontrollmyndighet._NEWLINE_I Skottland har Scottish Police Services Authority kontrollmyndighet.\n_START_SECTION_\nFinansiering\n_START_PARAGRAPH_\nDa Metropolitan Police Service ble grunnlagt i 1829 ble styrken finansiert gjennom en Police Rate, en ekstraskatt som ble innkrevd fra de som bodde i omr\xc3\xa5det. Denne finansieringsmetoden spredde seg i l\xc3\xb8pet av de neste tretti \xc3\xa5rene til andre deler av landet. _NEWLINE_Da Police Authorities ble opprettet fikk disse ansvaret for \xc3\xa5 finansiere styrken. Dette gj\xc3\xb8res tildels gjennom \xc3\xa5 kreve inn en skatt fra grevskapene. Denne skatten betales av borgerne gjennom deres council tax. De f\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 bevilgninger fra innenriksministeriet. Bevilgningens st\xc3\xb8rrelse bestemmes av lokale behov og hvilke strategier som er utarbeidet for politiets arbeid i perioden det bevilges for._NEWLINE_I budsjett\xc3\xa5ret 2005\xe2\x80\x932006 var det ansl\xc3\xa5tt at politiet ville bruke 4395 millioner pund. I tillegg kommer ekstraordin\xc3\xa6re bevilgninger.\n_START_SECTION_\nBev\xc3\xa6pning\n_START_PARAGRAPH_\nBritisk politi er normalt ikke bev\xc3\xa6pnet. Unntakene er politiet i Nord-Irland, p\xc3\xa5 flyplasser, ved atomreaktorer og noen spesielle livvakttjenester. Det p\xc3\xa5g\xc3\xa5r en kontinuerlig debatt om bev\xc3\xa6pning av politiet. _NEWLINE_I 1995 stemte medlemmene av Police Federation of England and Wales over sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om rutinemessig bev\xc3\xa6pning. Over 75% stemte mot. Men i annen halvdel av 1990-\xc3\xa5rene var det en kraftig \xc3\xb8kning i v\xc3\xa6pnet kriminalitet, noe som ser ut til \xc3\xa5 ha f\xc3\xb8rt til en holdningsendring. I 2000 ble rutinemessig bev\xc3\xa6pning gjeninnf\xc3\xb8rt i Nottingham, for f\xc3\xb8rste gang siden 1936, p\xc3\xa5 grunn av en rekke gjengrelaterte skyteepisoder i to boligomr\xc3\xa5der. Mot slutten av 2005 ble en konstabel skutt ned og drept i Bradford, noe som f\xc3\xb8rte til en ny debatt om sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let. Police Federation planlegger pr. 2006 en ny avstemning._NEWLINE_Alle politistyrker i England og Wales har elektrov\xc3\xa5pen tilgjengelig, men bruken av disse m\xc3\xa5 autoriseres p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5te som skytev\xc3\xa5pen. _NEWLINE_Standardutstyret for vanlige konstabler er en uttrekkbar batong. I alle unntatt to regionale styrker har de ogs\xc3\xa5 med seg CS-spray i sm\xc3\xa5, individuelle beholdere. _NEWLINE_I Nord-Irland er alle konstabler p\xc3\xa5 grunn av konflikten rutinemessig bev\xc3\xa6pnet. Etter at Belfastavtalen ble inng\xc3\xa5tt er det et \xc3\xb8nske om gradvis utfasing av dette.\n_START_SECTION_\nBev\xc3\xa6pning i London\n_START_PARAGRAPH_\nTjenestemenn p\xc3\xa5 nattpatruljer i noen deler av London ble ofte utstyrt med Webley revolvere, og etter Sidney Street-beleiringen ogs\xc3\xa5 halvautomatiske Webley-pistoler, fra 1884 og de neste femti \xc3\xa5rene. \xc3\x85rsaken var mordet p\xc3\xa5 to konstabler. Hver enkelt konstabel kunne velge om det skulle b\xc3\xa6res v\xc3\xa5pen eller ikke. Denne praksisen tok slutt i juli 1936, og fra da av ble v\xc3\xa5pen delt ut av en sersjant n\xc3\xa5r det var god grunn til det, og kun til tjenestemenn som hadde v\xc3\xa5pentrening. _NEWLINE_Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om rutinemessig bev\xc3\xa6pning kom igjen opp etter Derek Bentley-saken i 1952 og mordet p\xc3\xa5 tre konstabler i London i 1966, den s\xc3\xa5kalte Braybrook Street-massakren. Etter sistnevnte hendelse ble omkring 17% av tjenestemennene i London gitt tillatelse til \xc3\xa5 b\xc3\xa6re v\xc3\xa5pen. _NEWLINE_I 1980-\xc3\xa5rene ble flere sivile drept av politiet under tvilsomme omstendigheter, og kontrollen ble igjen strammet inn. De som fikk fortsette \xc3\xa5 b\xc3\xa6re v\xc3\xa5pen m\xc3\xa5tte gjennom et strengere treningsprogram, som etterhvert ogs\xc3\xa5 omfattet instrukt\xc3\xb8rer fra SAS. Omkring 7% av tjenestemennene i London har slik trening pr. 2006. Bev\xc3\xa6pning kan kun skje under strenge retningslinjer. Unntaket er Specialist Firearms Command (CO19), en taktisk spesialenhet. _NEWLINE_For at bev\xc3\xa6pning skal kunne skje raskt ved behov er det vanlig at v\xc3\xa5pen transporteres i sikrede skrin i Armed Response Vehicles (ARVs). Disse ble innf\xc3\xb8rt i 1991, etter modell av Instant Response Cars som ble innf\xc3\xb8rt av West Yorkshire Police i 1976. I 1991 ble det utf\xc3\xb8rt 132 v\xc3\xa6pnede oppdrag i London.\n_START_SECTION_\nUniform\n_START_PARAGRAPH_\nDet er mindre variasjoner mellom de forskjellige styrkene, men grunnuniformen er stort sett den samme i alle styrker. Den er inspirert av uniformen til Metropolitan Police, og forandringer i stilen har stort sett f\xc3\xb8rst kommet i den styrken og deretter spredd seg. Basisfargen er en sv\xc3\xa6rt m\xc3\xb8rk bl\xc3\xa5farge, s\xc3\xa5 m\xc3\xb8rk at den ofte oppfattes som svart; i enkelte tilfeller bruker man faktisk svarte plagg. Fargen har gitt politiet kallenavnet \xc2\xabboys in blue\xc2\xbb. _NEWLINE_Den formelle uniformen har en jakke med \xc3\xa5pen hals, med eller uten belte (varierer mellom styrkene), og bukser eller skj\xc3\xb8rt. Skjorten er hvit eller lys bl\xc3\xa5, og b\xc3\xa6res med svart slips. Slipset er av sikkerhetsgrunner vanligvis festet med klemme eller strikk. Skjortefargen var tidligere bl\xc3\xa5 i de fleste styrker, men da Metropolitan Police skiftet til hvit i 1980-\xc3\xa5rene fulgte de fleste andre etter. Offiserer av h\xc3\xb8yere rang har alltid brukt hvite skjorter, og i en del styrker har ogs\xc3\xa5 kvinnelige konstabler gjort det. I noen styrker b\xc3\xa6rer kvinner et svart og hvitt t\xc3\xb8rkle i stedet for slips. _NEWLINE_Frem til 1980-\xc3\xa5rene ble den formelle uniformen ogs\xc3\xa5 brukt til hverdags, men den brukes n\xc3\xa5 mest til spesielle anledninger. Arbeidsuniformen best\xc3\xa5r av hvit skjorte, enten med \xc3\xa5pen hals eller med slips/t\xc3\xb8rkle, bukser for begge kj\xc3\xb8nn og en genser eller jakke. Noen styrker bruker feltbukser og milit\xc3\xa6rst\xc3\xb8vler. Tidligere bar man frakk n\xc3\xa5r det var d\xc3\xa5rlig v\xc3\xa6r, men dette er erstattet av vannavst\xc3\xb8tende plagg i sterke farger. Disse brukes ogs\xc3\xa5 ofte under oppdrag i sterkt trafikkerte omr\xc3\xa5der, for \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 \xc3\xb8kt synlighet. De fleste b\xc3\xa6rer ogs\xc3\xa5 skuddsikker vest i tjeneste._NEWLINE_P\xc3\xa5 hodet b\xc3\xa6rer menn en vanlig uniformslue med skygge, mens kvinner b\xc3\xa6rer en hatt av bowlertype. Alle b\xc3\xa6rer et sjakkm\xc3\xb8nstret b\xc3\xa5nd i svart og hvitt rundt hodeplagget, unntatt City of London Police som bruker r\xc3\xb8dt og hvitt. Konstabler i trafikktjeneste b\xc3\xa6rer et hvitt trekk p\xc3\xa5 luen. P\xc3\xa5 fotpatruljer b\xc3\xa6rer mannlige konstabler den tradisjonelle koniske hjelmen, unntatt i Skottland hvor den er avskaffet. Formen p\xc3\xa5 hjelmen varierer noe mellom de forskjellige styrker.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nDet typiske bildet p\xc3\xa5 en britisk politikonstabel er en \xc2\xabbobby\xc2\xbb som patruljerer alene til fots. Frem til 1964 var dette et temmelig n\xc3\xb8yaktig bilde p\xc3\xa5 tilstanden i byene; man hadde i byene noen spesielle enheter som hadde biler, men det var for det meste p\xc3\xa5 landet at man kunne se politikj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y \xe2\x80\x93 og selv der det var store avstander \xc3\xa5 dekke var det mer vanlig med sykler. Med Police Act 1964 ble dette endret, og politiet ble i stadig \xc3\xb8kende fra motorisert. I en periode forsvant fotpatruljene nesten fullstendig, noe som vakte sterke reaksjoner, og man har begynt \xc3\xa5 gjeninnf\xc3\xb8re dem, gjerne med assistanse fra frivillige. _NEWLINE_Hestepatruljer er vanlige i flere byer. De brukes b\xc3\xa5de til rutinepatruljer og ved spesielle tilfeller, som under demonstrasjoner og oppt\xc3\xb8yer. Offensiv bruk av hester under oppt\xc3\xb8yer regnes som bruk av v\xc3\xa5pen, og m\xc3\xa5 godkjennes av ansvarlig offiser. Dersom slik tillatelse ikke foreligger kan hestene kun brukes defensivt, f\xc3\xb8rst og fremst ved at de ridende konstablene f\xc3\xa5r overblikk over situasjonen og veileder mannskapene som er til fots. _NEWLINE_Patruljebilene kalles ofte pandabiler ettersom de opprinnelig var malt i svart og hvitt. Det er n\xc3\xa5 vanlig at de er i kraftige farger, s\xc3\xa6rlig gult, for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re mer synlige i trafikken. Kraftigere utrykningsbiler er kjent som jam sandwiches, \xc2\xabsyltet\xc3\xb8ysm\xc3\xb8rbr\xc3\xb8d\xc2\xbb, fordi de i London og noen andre steder har en r\xc3\xb8d stripe midt p\xc3\xa5 og derfor minner ut om syltet\xc3\xb8y klemt mellom to loffskiver (se bilde \xc3\xb8verst i artikkelen). Bilene er normalt bemannet av en eller to konstabler._NEWLINE_Alle politistyrker har i tillegg til vanlige patruljebiler ogs\xc3\xa5 Armed Response Vehicles, \xc2\xabbev\xc3\xa6pnede responskj\xc3\xb8ret\xc3\xb8y\xc2\xbb, hvor v\xc3\xa5pen fraktes i sikre kasser. Det er ogs\xc3\xa5 vanlig med et utvalg av umerkede biler. _NEWLINE_De regionale styrkene har ogs\xc3\xa5 tilgang til luftst\xc3\xb8tte, normalt i form av helikoptre. Noen styrker har ogs\xc3\xa5 sm\xc3\xa5fly.'