b'\n_START_ARTICLE_\nGardermobanen\n_START_SECTION_\nHistorikk\n_START_PARAGRAPH_\nNSB Gardermobanen AS ble etablert 24.\xc2\xa0november 1992 for \xc3\xa5 st\xc3\xa5 for utbyggingen av Gardermobanen og Gardermoen stasjon. Totalt skulle det bygges 64\xc2\xa0km ny jernbane, inkludert den 14,5\xc2\xa0km lange tunnelen Romeriksporten mellom Etterstad i Oslo og Lillestr\xc3\xb8m. Utbyggingen av banen startet i 1994 og p\xc3\xa5gikk fram til 1999. Den 1. oktober 1996 vedtok Stortinget at NSB Gardermobanen AS ogs\xc3\xa5 skulle st\xc3\xa5 for driften av den nye jernbanen.\n_START_SECTION_\nTunnelbygging med forhindringer\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av v\xc3\xa5ren 1997 ble det oppdaget omfattende lekkasjer i Romeriksporten. Vannstanden i tjernene i \xc3\x98stmarka over tunnelen sank dramatisk, og det ble ogs\xc3\xa5 registrert setningsskader p\xc3\xa5 boliger p\xc3\xa5 Hellerud som f\xc3\xb8lge av grunnvannssenkningen i omr\xc3\xa5det. Norges vassdrags- og energiverk (NVE) satte strenge konsesjonskrav til selskapet om tillatt lekkasjemengde, og h\xc3\xb8sten 1997 ble arbeidet med \xc3\xa5 tette lekkasjene satt i gang. Etterinjisering ble valgt som hovedmetode for tetting, men i oktober 1997 ble det kjent at tetningsstoffet Rhoca Gil, som ble benyttet i Romeriksporten, ga utslipp av det helsefarlige stoffet akrylamid i tunnelvannet fordi stoffet ble brukt p\xc3\xa5 feilaktig m\xc3\xa5te. Det medf\xc3\xb8rte at arbeidet i tunnelen ble midlertidig stoppet inntil det ble fastsl\xc3\xa5tt at dette ikke utgjorde noen helserisiko (problemene minnet om den som oppstod i Hallands\xc3\xa5stunnelen). Etter dette ble det etablert et renseanlegg for \xc3\xa5 rense tunnelvannet for akrylamid. Den 10. juni 1998 vedtok NSB-styret \xc3\xa5 utsette ferdigstillelsen av Romeriksporten for \xc3\xa5 kunne gjennomf\xc3\xb8re tetningsarbeidene etter NVEs konsesjonskrav. Togtrafikken ble likevel satt i gang i august 1998, siden den nye flyplassen skulle bli tatt i bruk 8. oktober samme \xc3\xa5r. Da kj\xc3\xb8rte man som planlagt nordover fra Lillestr\xc3\xb8m, men kj\xc3\xb8rte utenom Romeriksporten, som enn\xc3\xa5 ikke var ferdigstilt. Romeriksporten ble ikke tatt i bruk f\xc3\xb8r 22. august 1999.\n_START_SECTION_\nOverf\xc3\xb8ring til Jernbaneverket\n_START_PARAGRAPH_\nI 2000 ble NSB Gardermobanens infrastruktur overf\xc3\xb8rt til Jernbaneverket (dagens Bane NOR), mens NSB Gardermoen fortsatte med selve togkj\xc3\xb8ringen. Til gjengjeld ble alle investeringskostnadene p\xc3\xa5 banen og togene slettet fra ansvaret til NSB Gardermobanen, og selskapet trengte dermed ikke betale renter p\xc3\xa5 l\xc3\xa5n. Derimot m\xc3\xa5 Flytoget AS og de andre togoperat\xc3\xb8rene betale en \xc2\xabkj\xc3\xb8revegsavgift\xc2\xbb til Jernbaneverket for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 bruke banen, en slags driftsavgift som g\xc3\xa5r til \xc3\xa5 dekke vedlikeholdet av den. Dette er en vanlig driftsform p\xc3\xa5 jernbanenett i Europa, men Gardermobanen er den eneste banestrekningen i Norge som er organisert p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5ten. Dette skjedde blant annet p\xc3\xa5 bakgrunn av \xc2\xaben omfattende evaluering av hele Gardermoprosjektet i regi av det offentlig oppnevnte Mydske-utvalget.\xc2\xbb, som h\xc3\xb8sten 1999 fastslo at \xc2\xabGardermobanen kan ikke bli bedrifts\xc3\xb8konomisk l\xc3\xb8nnsom som lovet i Regjeringens forslag fra 1992.\xc2\xbb Fra 1. januar 2001 endret NSB Gardermobanen navn til Flytoget AS.\n_START_SECTION_\nForm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nBanen har to form\xc3\xa5l. Det f\xc3\xb8rste og prim\xc3\xa6re grunnen til at banen ble bygget, var for \xc3\xa5 betjene flyplassen. Da Stortinget 8. oktober 1992 vedtok at Gardermoen skulle bli stedet for ny hovedflyplass for Oslo, ble det samtidig vedtatt at tog skulle v\xc3\xa6re det viktigste transportmiddelet. Banen blir derfor brukt av Flytoget mellom Oslo og Oslo lufthavn og av tankvognstog som transporterer flydrivstoff til Gardermoen. Flytoget g\xc3\xa5r i 210\xc2\xa0km/t, noe som er nest hurtigst i Norden (etter Lahtisbanen i Finland)_NEWLINE_Det andre form\xc3\xa5let er \xc3\xa5 v\xc3\xa6re et nytt dobbeltspor mellom Oslo S og Eidsvoll stasjon. Dette er samme strekning som betjenes av Hovedbanen, men Gardermobanen har i hovedsak egen tras\xc3\xa9. Det g\xc3\xa5r betydelig raskere \xc3\xa5 bruke Gardermobanen enn Hovedbanen, i tillegg til at Gardermoen er en viktig stasjon. Banen benyttes derfor av alle NSBs persontog til Eidsvoll og videre nordover. Lokaltog til Lillestr\xc3\xb8m og Dal, samt godstog som ikke skal til Gardermoen, kj\xc3\xb8rer fremdeles Hovedbanen.'