b'\n_START_ARTICLE_\nEider\n_START_SECTION_\nEider som grenseelv\n_START_PARAGRAPH_\nI mer enn 1000 \xc3\xa5r, fra 810 og fram til den dansk-tyske krigen i 1864, var Eider grenseelv mellom det danske hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig (tysk: Schleswig) og det tyske hertugd\xc3\xb8mmet Holstein (dansk: Holsten). I middelalderen var Eider dermed ogs\xc3\xa5 statsgrense mellom Danmark og det tysk-romerske riket. Da ogs\xc3\xa5 Holstein ble en del av den dansk-norske, oldenburgske helstaten p\xc3\xa5 1400-tallet, ble denne grensen mer teoretisk. _NEWLINE_Ny betydning fikk den f\xc3\xb8rst da danske nasjonalliberale politikere i f\xc3\xb8rste halvdel av 1800-tallet reiste krav om en dansk nasjonalstat, under slagordet Danmark til Ejderen, i stedet for den multi-etniske helstaten. Da Danmark m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 b\xc3\xa5de Slesvig og Holstein ved freden i Wien i 1864, mistet Eidergrensen fullstendig sin betydning, fordi Eider n\xc3\xa5 ble liggende midt i det som ble den pr\xc3\xb8yssiske provinsen og n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende tyske delstaten Schleswig-Holstein.\n_START_SECTION_\nEider som spr\xc3\xa5kgrense\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om Eider var statsgrense mellom Danmark og det tysk-romerske riket i hundrevis av \xc3\xa5r, var spr\xc3\xa5kgrensene mellom dansk, frisisk og tysk sv\xc3\xa6rt kompliserte i grenseomr\xc3\xa5dene like nord for elven: Fra \xc3\xb8st startet flerspr\xc3\xa5ksomr\xc3\xa5det ved foten av halv\xc3\xb8ya Schwansen (dansk: Svans), slik at hele halv\xc3\xb8ya h\xc3\xb8rte til det danske spr\xc3\xa5komr\xc3\xa5det. Deretter gikk linjen syd for Schleswig by, og deretter mot vest langs Dannevirke ut til Husum. Dessuten h\xc3\xb8rte et smalt belte fra Schleswig by og ned til Rendsburg langs med H\xc3\xa6rveien _NEWLINE_til det dansktalende omr\xc3\xa5det. Den siste delen av Sydslesvig syd for denne linje: Eiderstedt (dansk: Ejdersted), H\xc3\xbctten (dansk: Hytten) Amt og D\xc3\xa4nischer Wohld (dansk: Jernved) var blandet dansk og tysk, men med en klar overvekt av tysktalende. Dette er m\xc3\xa5lt ut fra antallet stedsnavn._NEWLINE_I de vestlige egner talte (og taler) store deler av befolkningen frisisk.'