b'\n_START_ARTICLE_\nSykkel\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSykkelen som oppfinnelse kan ikke krediteres til \xc3\xa9n bestemt person. Det foregikk en utvikling hvor pedaler, kjedetrekk og gir ble tilf\xc3\xb8yd sparkesykkelen, som var den f\xc3\xb8rste konstruksjonen som lignet n\xc3\xa5tidens sykler.\n_START_SECTION_\nSparkesykkel\n_START_PARAGRAPH_\nDet er heller ikke sikkert hvem som oppfant sparkesykkelen. Det finnes angivelig tegninger laget av Leonardo da Vinci-eleven Giacomo Caprotti som forestiller en sykkel, men det er omstridt hvorvidt det er en forfalskning og om konstruksjonen faktisk kunne fungere som en sykkel. Andre kilder angir greven av Sivac som oppfinneren, da han i 1791 skal ha konstruert en sparkesykkel, men teorien er omstridt._NEWLINE__NEWLINE_Langt mer p\xc3\xa5litelige er beretningene om tyske Karl von Drais, som i 1817 fant opp det som skulle bli kalt \xc2\xabdresinen\xc2\xbb. Her var det snakk om en tohjulet sparkesykkel hvor syklisten satt overskrevs og sparket seg frem ved \xc3\xa5 sette bena p\xc3\xa5 bakken. Denne sykkeltypen ble angivelig produsert i flere tusen eksemplarer.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8rste pedaldrevne sykkel\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste pedaldrevne sykkelen ble konstruert av skotten Kirkpatrick Macmillan i 1839. Pedalene dro bakhjulet rundt ved hjelp av strenger og hadde ikke noe kjede. Denne typen ble plagiert av mange, men slo ikke bredt igjennom.\n_START_SECTION_\nVelosiped\n_START_PARAGRAPH_\nRundt 1860 satte en franskmann pedaler rett p\xc3\xa5 forhjulet. For \xc3\xa5 kunne kj\xc3\xb8re raskere, \xc3\xb8kte man st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 forhjulet, og dermed ble den karakteristiske \xc2\xabveltepetteren\xc2\xbb (velosipeden) utviklet. Velosipeden ble sv\xc3\xa6rt utbredt, men sykkelen var enn\xc3\xa5 hovedsakelig et redskap for den \xc3\xb8vre middelklassen. Ordet \xc2\xabvelosiped\xc2\xbb kommer fra fransk, sammensatt av de latinske uttrykkene velox (hurtig) og pes (fot).\n_START_SECTION_\n\xc2\xabSikkerhetssykkelen\xc2\xbb\n_START_PARAGRAPH_\nSykkelen med kjedetrekk til bakhjulet ble funnet opp i 1879, men ble f\xc3\xb8rst utviklet i en popul\xc3\xa6r utgave i 1885. Denne typen var langt lettere \xc3\xa5 stige p\xc3\xa5 og av enn velosipeden, og ble derfor kjent som \xc2\xabsikkerhetssykkelen\xc2\xbb. Ved \xc3\xa5 bruke forskjellig st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 kjedets tannhjul var det fortsatt mulig \xc3\xa5 holde en h\xc3\xb8y hastighet. Det er grunnkonstruksjonen av denne sykkeltypen som stort sett tilsvarer dagens sykler._NEWLINE_Engelskmannen Joseph Lucas konstruerte i 1879 en oljelykt som kunne monteres p\xc3\xa5 akslingen. Den ble kalt en navlykt og var den f\xc3\xb8rste egentlige sykkellykten. Mange forskjellige l\xc3\xb8sninger dukket etterhvert opp, og b\xc3\xa5de stearin- og karbidlykter ble brukt f\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste elektriske lykten s\xc3\xa5 dagens lys i USA i 1898.\n_START_SECTION_\nSykkelproduksjon i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nProduksjonen av sykler i Norge begynte p\xc3\xa5 1890-tallet. Det er registrert over 1300 norske sykkelmodeller, men det antas at det kan ha blitt laget s\xc3\xa5 mange som 2000 forskjellige modeller. I de dr\xc3\xb8yt hundre \xc3\xa5rene det ble laget sykler i Norge har det v\xc3\xa6rt mellom 300 og 400 sykkelfabrikker. Det har ikke blitt produsert sykler i Norge siden 2000 da DBS-fabrikken i Sandnes ble lagt ned, og det meste av produksjonsutstyret ble solgt til Brasil.\n_START_SECTION_\nSykkelen i samfunnet\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede fra begynnelsen av det 20. \xc3\xa5rhundre ble sykkelen popul\xc3\xa6r ogs\xc3\xa5 blant andre enn den \xc3\xb8vre middelklassen, selv om prisen for en sykkel oversteg m\xc3\xa5nedsl\xc3\xb8nnen for en ung pike p\xc3\xa5 landet._NEWLINE_Sykkelen gav st\xc3\xb8rre bevegelsesfrihet i forhold til offentlige framkomstmidler som trikk, tog og buss. Da bilen ikke var en \xc3\xb8konomisk mulighet for s\xc3\xa5 mange, var sykkelen det opplagte midlet til b\xc3\xa5de person- og varetransport. Populariteten steg i en slik grad at trafikkbildet i byene var fullstendig preget av sykler fra 1920 til 1950._NEWLINE_Under andre verdenskrig (1940 - 1945) var bensinen rasjonert og dette \xc3\xb8kte sykkelens betydning som transportmiddel. Sykkelen ble det viktigste transportmidlet, og spilte en meget viktig rolle i tidens varetransport._NEWLINE_F\xc3\xb8rst fra midten av 1960-\xc3\xa5rene ble bilen s\xc3\xa5 utbredt at sykkelen kom til at st\xc3\xa5 i skyggen av biltrafikken. Sykkelbruken dalte i samme takt som biltrafikken vokste. Denne utviklingen varte helt frem til midten av 1970-tallet, da oljekrisen og en sterk milj\xc3\xb8bevegelse var med p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re sykkelen popul\xc3\xa6r igjen.\n_START_SECTION_\nFysikken bak \xc3\xa5 holde en sykkel i balanse \xe2\x80\x93 kj\xc3\xb8redynamikk\n_START_PARAGRAPH_\nI motsetning til den typiske oppfatning, spiller gyroskopiske effekter bare en begrenset rolle i balansen og styringen av sykkelen. Enhver rytter vil si at hun aldri lener seg til sykkelen (som gyroskopkrefter kunne innby til), men at hun alltid kontrollerer den._NEWLINE_En tohjulssykkel er prinsipielt stabil i bakover-forover-retningen (men den kan oppleve en fremover-roll ved forhjulsbremsing i nedoverbakke). N\xc3\xa5r sykkelen ikke ruller er stabilitet i sideretningen ikke gitt og det kan v\xc3\xa6re vanskelig \xc3\xa5 holde balansen. N\xc3\xa5r sykkelen derimot ruller kan rytteren ved hjelp av styret bestemme n\xc3\xb8yaktig hvor kontaktpunktet med bakken \xe2\x80\x93 sideveis i forhold til kroppens posisjon \xe2\x80\x93 skal v\xc3\xa6re. Eksempelvis svinger rytteren kort mot h\xc3\xb8yre hvis han st\xc3\xa5r i fare for \xc3\xa5 falle mot h\xc3\xb8yre; derved flyttes bakkekontakten mot h\xc3\xb8yre og det oppn\xc3\xa5s en loddrett, balansert posisjon igjen. _NEWLINE_I svinger er den stabile posisjonen ikke helt loddrett, men finnes i en vinkel som er gitt av kombinasjonen av tyngdekraften og systemets sentrifugalkraft. _NEWLINE_Styring skjer generelt ved en kombinasjon av tilf\xc3\xb8rt ubalanse og en litt forsinket gjenoppretting av den. Dette kan gj\xc3\xb8res fordi tiden som ubalansen tar er mye kortere enn systemets tidskonstant (tiden som det tar \xc3\xa5 falle sidelengs). I denne korte tiden er sykkelens retning blitt endret og balansen til slutt blitt gjenopprettet. Matematisk kan en si at forhjulets kontaktpunkt mot bakken flyttes s\xc3\xa5 langt til siden som integralet av avviket fra balansert vinkel, og hastigheten, tilsier. I h\xc3\xb8y fart er bevegelsen av styret langt mindre enn ved lav fart. Styringens detaljer utf\xc3\xb8res ubevisst av rytteren. Rytteren bruker en intuitiv tilbakekopling for styring; han korrigerer instinktivt, styrt av det faktiske avviket fra \xc3\xb8nsket posisjon eller retning. \xc3\x85 trene opp dette instinktet er det samme som \xc3\xa5 l\xc3\xa6re \xc3\xa5 sykle._NEWLINE_Styreaksevinkelen  mot bakken (sett fra siden) er som regel noe mindre enn 90 grader (alts\xc3\xa5 plogvinkel), hvilket gj\xc3\xb8r at forhjulets bakkekontakt ligger bak forlengelsen av akselinjen. Dette er gjort slik for \xc3\xa5 \xc3\xb8ke sykkelens stabilitet. Styring og balansering kan da gj\xc3\xb8res ved sideveis b\xc3\xb8yning av overkroppen for \xc3\xa5 justere systemets tyngdepunkt uten bruk av hender p\xc3\xa5 styret. _NEWLINE_Ett-hjulssykkelen er lik tohjulssykkelen i sideretningen, men i tillegg m\xc3\xa5 rytteren flytte punktet for bakkekontakten i kj\xc3\xb8reretningen (fremover og bakover). For \xc3\xa5 oppn\xc3\xa5 dette er pedalene fastkoblet til hjulet og det er ingen frigang. Rytteren benytter gjerne pendling av tyngdepunktet bak-frem for \xc3\xb8kt kontroll ogs\xc3\xa5 i sideretningen, ved \xc3\xa5 dreie p\xc3\xa5 kj\xc3\xb8reretningen.\n_START_SECTION_\nKonstruksjon\n_START_PARAGRAPH_\nSykkelen best\xc3\xa5r av en mengde l\xc3\xb8se komponenter sammenstilt til \xc3\xa9n fungerende enhet. En ufullstendig oversikt over forskjellige komponenter benyttet p\xc3\xa5 sykkel kan sees i liste over sykkeldeler.\n_START_SECTION_\nSykkelhjulet\n_START_PARAGRAPH_\nSykkelhjulet ser enkelt ut, men er en meget gjennomtenkt konstruksjon._NEWLINE_Hjulenes kombinasjon av lett vekt og stor styrke oppn\xc3\xa5s i sideretningen ved at eikene er satt i en V-form sett bakfra i nedre halvdel av hjulet. Eikene strammes til ved hjelp av innstillbare muttere som vanligvis er plassert i felgen. Felgen blir slik utsatt for store statiske krefter som s\xc3\xb8ker \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re den mindre. At felgen motsetter seg dette f\xc3\xb8rer til store strekkrefter i eikene, og derved stor styrke i hjulet. En hovedsak er at eikene alltid er i spenn og at spennet forandres relativt lite om eiken er oppe (mye strekk) eller nede (mindre strekk)._NEWLINE_Styrken i kj\xc3\xb8reretningen, som er n\xc3\xb8dvendig p\xc3\xa5 hjul som driver og p\xc3\xa5 hjul med navbrems, oppn\xc3\xa5s p\xc3\xa5 tilsvarende vis ved at eikene ogs\xc3\xa5 er fordelt mellom begge sider av navet sett fra siden. Av den grunn krysser eikene hverandre._NEWLINE_Ujevnhetene i bakken ville v\xc3\xa6re plagsomme for rytteren hvis ikke to mekanismer s\xc3\xb8rget for \xc3\xa5 redusere virkningen av dem. Den ene er de luftfylte dekkene som demper rystelser for b\xc3\xa5de sykkel og rytter, og samtidig reduserer slagkrefter til hjulene. Den andre er fj\xc3\xa6rene i sykkelsetet (ikke alle sykler har avfj\xc3\xa6ret sete), som utligner st\xc3\xb8rre ujevnheter, men bare for rytteren. Det finnes ogs\xc3\xa5 fj\xc3\xa6ringssystemer for for- og bakhjul p\xc3\xa5 noen mer moderne sykler. De \xc3\xb8ker prisen og energiforbruket._NEWLINE_Vanlige hjulst\xc3\xb8rrelser idag er 20", 24", 26", 29", 650C og 700C. Det benyttes ogs\xc3\xa5 andre hjulst\xc3\xb8rrelser.\n_START_SECTION_\nKraftoverf\xc3\xb8ring og girsystem\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste moderne sykler settes igang ved kraftoverf\xc3\xb8ring fra pedaler via drev til bakhjul via et sykkelkjede.\n_START_SECTION_\nFrihjulskobling\n_START_PARAGRAPH_\nMange sykler har et frihjul i navet p\xc3\xa5 drivhjulet, som gj\xc3\xb8r at hjulet kan trille uten \xc3\xa5 drive pedalene rundt. En ulempe med frihjul er at pedalene ikke kan drive hjulet baklengs. Derfor brukes frihjul f\xc3\xb8rst og fremst p\xc3\xa5 tohjulssykler, som ikke skal rygge, og ikke p\xc3\xa5 etthjuls- og trehjulssykler. _NEWLINE_Sykler med frihjulskobling kan ha pedalbremser. Disse aktiveres ved \xc3\xa5 tr\xc3\xa5 pedalene bakover. Dette er ikke forenlig med kjedegir, som de fleste moderne sykler har, fordi kjedestrammeren gir etter ved bakover-tr\xc3\xa5kk._NEWLINE_Enkelte sykler, for eksempel banesykler, har fastnav, dvs. uten frihjulskobling. En rytter med en slik sykkel kan ikke avslutte rundbevegelsen med bena n\xc3\xa5r sykkelen er i fart, da bakhjulet vil stoppe opp.\n_START_SECTION_\nStyrings- og sadelsystem\n_START_PARAGRAPH_\nStyret er koblet fast til hjulet via en styreaksling. Styret kan ha forskjellige former alt etter sykkelens type. Det kan v\xc3\xa6re flatt, eller med s\xc3\xa5kalt \xc2\xabrise\xc2\xbb (heving) og vinkel tilpasset rytterens henders posisjon. Landeveissykler og sykkelcross-sykler har som regel bukkehornsstyre._NEWLINE_Setet gir syklisten mulighet til \xc3\xa5 avlaste ben fra den statiske belastningen det er \xc3\xa5 holde kroppen oppe under sykling. Videre kan setet bidra til \xc3\xa5 dempe st\xc3\xb8rre, langsommere bevegelser og styrke stabiliteten for kropp-sykkel-kombinasjonen. Hvis kj\xc3\xb8ringen vil medf\xc3\xb8re ubehagelig store bevegelser av setet i kj\xc3\xb8reretningen, s\xc3\xa6rlig over en skarp topp, kan rytteren reise seg fra setet den tiden st\xc3\xb8tet tar. Ved \xc3\xa5 reise seg i pedalene opp steile bakker kan syklisten ogs\xc3\xa5 oppleve \xc3\xa5 f\xc3\xa5 \xc3\xb8kt krafttilf\xc3\xb8rsel til pedalene.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8tdemping\n_START_PARAGRAPH_\nTerrengsykler har i tillegg oftest gaffel med st\xc3\xb8tdemping foran, bak eller p\xc3\xa5 begge hjul. St\xc3\xb8tdemping kan v\xc3\xa6re behagelig, kan \xc3\xb8ke trygghet ved sykling p\xc3\xa5 ujevnt underlag, og heve fartsterskelen ved sykling i terreng._NEWLINE_Dempersystemet best\xc3\xa5r av en fj\xc3\xa6rende enhet (for eksempel luft, fj\xc3\xa6r eller gummi) som absorberer slag, og en dempende enhet (olje, luft), som reduserer farten og gj\xc3\xb8r det mulig \xc3\xa5 justere farten p\xc3\xa5 den fj\xc3\xa6rende enheten ved kompresjon og tilbakegang._NEWLINE_Dempersystem kan medf\xc3\xb8re energitap hvis syklisten ikke er istand til \xc3\xa5 kontrollere tr\xc3\xa5kket. S\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 lengre grusritt og for uerfarne syklister kan dette v\xc3\xa6re et problem. Enkelte dempersystemer har derfor s\xc3\xa5kalt \xc2\xablockout\xc2\xbb, som kan benyttes for \xc3\xa5 blokkere vandringen n\xc3\xa5r det er \xc3\xb8nskelig. Hendelen som benyttes for \xc3\xa5 blokkere demperen kan v\xc3\xa6re plassert p\xc3\xa5 selve gaffelen eller p\xc3\xa5 styret, en s\xc3\xa5kalt \xc2\xabremote-lockout\xc2\xbb._NEWLINE_Dempergafler for vanlige terrengsykler leveres med vandring p\xc3\xa5 80 mm og 100 mm. Det finnes dempergafler med vandring mellom 30 og 200 mm, f\xc3\xb8rstnevnte for bysykling og sistnevnte for utforsykling.'