b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb8rgen Breder Stang\n_START_SECTION_\nUtdanning og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nEtter examen artium i Fredrikstad i 1894 tok han en utenlandsk utdannelse i handelsfaget, f\xc3\xb8r han i 1900 etablerte spedisjonsfirmaet I. B. Stang i Kristiania, hvorfra han representerte Det Forenede Dampskibsselskab fra K\xc3\xb8benhavn fra 1901 til 1916. Stang etablerte eget skipsrederi i 1906 og satte i gang rutetrafikk mellom Norge og Bristolkanalen i 1906 og til Stettin i 1909. Han anskaffet skipene D/S Standard (1906, torpedert i Saltenfjorden 1944), DS Star (1907), DS \xc2\xabStadion\xc2\xbb (1909, sank 1916), D/S Stafet (1911, solgt 1911),  D/S Starkad (1911, solgt 1912), D/S Stalheim (1912), D/S Stanton (1915, solgt 1916), D/S Stanford (1915, Fredrikstad Mekaniske), DS \xc2\xabStadion II\xc2\xbb (1912, Nylands mekaniske verksted), D/S Stargard (1915, torpedert 1941), D/S Stanja (1915, Nylands), D/S Star (1922), D/S Stanford (1928, Helsing\xc3\xb8r jernskibs- og maskinbyggeri, havarerte ved Australia i 1936), D/S Standard (1930), D/S Stalheim (1936, minesprengt 1940).  Han skal ha oppn\xc3\xa5dd eventyrlige fortjenester under f\xc3\xb8rste verdenskrig i Kristiana.  Han var medeier i Mads W. Stang (farens trelastfirma), som ble oppl\xc3\xb8st 1919 og han  arvet da store eiendommer som Lunderbye skog og g\xc3\xa5rd i Eidskog, Rauken og Evensberget skoger i Hof, Skjatvet skog i Fet og Skarab\xc3\xb8l skog i H\xc3\xb8land. Ogs\xc3\xa5 var han i direksjonen for svigerfamiliens trelastfirma A/S M. Peterson & S\xc3\xb8n (etablert 1801 i Moss), samt diverse andre firma (Hafslund, Odda Smelteverk).\n_START_SECTION_\nKunstsamling\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb8rgen ble ogs\xc3\xa5 kjent som kunstsamler i sitt hus, oppf\xc3\xb8rt 1832 p\xc3\xa5 Solli l\xc3\xb8kkeeiendom i Oslo av Christian Heinrich Grosch i Niels Juelsgate 11/12 p\xc3\xa5 Skillebekk (revet 1940). Et annet hus han bodde i var Nedre Sk\xc3\xb8yen g\xc3\xa5rd i Prinsesseall\xc3\xa9en 8, der Arnstein Arneberg i 1926 utf\xc3\xb8rte store renovasjoner, solgt 1933 til skipsreder Leif H\xc3\xb8egh. En del av disse donerte han eller efterkommerne til Nasjonalmuseet, blant annet dobbeltakt og skulptur av Renoir sin Seirende Venus og senere, i 1968  skjenket kunsthistorikerne Ragna Thiis Stang og Nic. Stang endel, men de var ikke i slekt, se Stang (slekt). Stang ble  ilagt straffeskatt, og foreslo da \xc3\xa5 betale Oslo kommune med av Cezannes  ber\xc3\xb8mte maleri \xc2\xabKortspillere\xc2\xbb, samt andre malerier av Paul Gauguin (\xc2\xabHvor kommer vi fra? Hvem er vi? Hvor er vi p\xc3\xa5 vei?\xc2\xbb) og verker av Pierre-Auguste Renoir som Stang hadde kj\xc3\xb8pt av Renoirs norske venn, Walther Halvorsen i Paris. Dette ble avsl\xc3\xa5tt av kommunen, noe som viste seg \xc3\xa5 v\xc3\xa6re en d\xc3\xa5rlig forretning fra deres side ettersom maleriet i 2011 ble solgt for over en milliard kroner.  Selv solgte Stang endel av maleriene  p\xc3\xa5 30-tallet til/via den \xc3\xb8sterrikske kunsthandler Alfred Gold (1874\xe2\x80\x931958).\n_START_SECTION_\nGalleri\n_START_PARAGRAPH_\nAv andre kjente malerier nevnes Renoir sine_NEWLINE_Jeune baigneuse, style bleu (1890),_NEWLINE_Gabrielle (1895),_NEWLINE_Jeune fille endormie som avbilder Am\xc3\xa9lie Di\xc3\xa9terle (1897),_NEWLINE_Dans la loge (etter dusjen, 1900),_NEWLINE_Afrodite med Paris-eplet av Renoir, bronsestatue kj\xc3\xb8pt av Vollard, men gitt til Nasjonalgalleriet i 1914._NEWLINE_Han eide ogs\xc3\xa5 malerier av _NEWLINE_Roger de La Fresnaye (1885\xe2\x80\x931925), som_NEWLINE_Maria Tressort (1912)._NEWLINE_Av Honor\xc3\xa9 Daumier eide han M\xc3\xb8tet\n_START_SECTION_\nStang i naturen\n_START_PARAGRAPH_\nStang var glad i \xc3\xa5 g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 tur og fikk i 1915 oppf\xc3\xb8rt jakthytta \xc2\xabSletthollin\xc2\xbb i Nore, designet av Magnus Poulsson, som ogs\xc3\xa5 stod for \xc2\xabVilla Bj\xc3\xb8rgum\xc2\xbb i Valle i Setesdal i 1917.  Fra 1903 hadde han laksefisket L\xc3\xa6rdalselva og bodde p\xc3\xa5 \xc3\x98ye, men  i 1922 kj\xc3\xb8pte han likes\xc3\xa5godt Kapteinsgarden av lord Edward Claud Berkeley Portman. Her frekventerte mange av hans norske kunstnere, som Henrik S\xc3\xb8rensen (1882-1962) og Thorvald Erichsen (1868-1939), og hans barnebarn, kunstsamleren Hans Rasmus Astrup (f\xc3\xb8dt 1939) har fortsatt i denne \xc3\xa5nd med blant andre Olivier Debr\xc3\xa9 (1920\xe2\x80\x931999). En annen hyppig gjest er Kong Harald som har fisket i elven siden 1953.'