b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xb8ienvolden g\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb8ienvolden g\xc3\xa5rd i Maridalsveien 120 er et av byens eldste g\xc3\xa5rdsanlegg, og ligger p\xc3\xa5 Sagene i Oslo. _NEWLINE_Anlegget har et lukket g\xc3\xa5rdstun med v\xc3\xa5ningshus fra 1700-\xc3\xa5rene. G\xc3\xa5rden fikk dagens form p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet. Uthusbygningen, som antakelig er fra 1700-tallet, er hele 38 meter lang. Utformingen med arker p\xc3\xa5 l\xc3\xa5vetaket, og med innkj\xc3\xb8rsel til tunet gjennom en port i l\xc3\xa5ven, var ikke uvanlig p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdene i Aker, men er n\xc3\xa5 sjelden. _NEWLINE_V\xc3\xb8ienvolden ligger p\xc3\xa5 en pynt mot Griffenfeldts gate (ring 2) i syd med utsyn mot Iladalen og indre by._NEWLINE_G\xc3\xa5rden var opprinnelig en l\xc3\xb8kkeeiendom p\xc3\xa5 Bymarken, p\xc3\xa5 grunn som f\xc3\xb8r 1629  hadde tilh\xc3\xb8rt g\xc3\xa5rden V\xc3\xb8yen i Aker. Arealet var i 1837 300.000 kvadratalen eller ca. 117 m\xc3\xa5l, og l\xc3\xb8kken var en av de st\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 bymarken. V\xc3\xb8ienvolden ble i 1683 overdratt som eiendomsgrunn til r\xc3\xa5dmann Johan Pettersen Bergmann som bel\xc3\xb8nning \xc2\xabfor s\xc3\xa6r umage hand har haft\xc2\xbb i byens tjeneste. I hans tid ble det oppf\xc3\xb8rt fj\xc3\xb8s og tre h\xc3\xb8yl\xc3\xb8er, men intet v\xc3\xa5ningshus. Han oppf\xc3\xb8rte derimot to leiev\xc3\xa5ninger og anla to fiskedammer._NEWLINE_Kj\xc3\xb8pmann Wilhelm Cornix, som eide l\xc3\xb8kken fra 1708 til 1721, oppf\xc3\xb8rte en ny hovedbygning og flere uthus, og anla en hage. L\xc3\xb8kken ble drevet som g\xc3\xa5rdsbruk fra 1721, da den ble overtatt av bonde Haagen Kierste. De neste eierne var ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8nder, inntil kj\xc3\xb8pmann Jacob Sch\xc3\xb8yen kj\xc3\xb8pte g\xc3\xa5rden i 1787. I 1792 ble den overtatt av overrettsassessor J\xc3\xb8rgen Wilhelm Brochmann, som eide den til 1818. Etter ham ble den lenge kalt Brochmannshaugen. _NEWLINE_I 1830 kj\xc3\xb8pte brennerimester Gabriel J. Udn\xc3\xa6s g\xc3\xa5rden og arbeidet den opp til et fullverdig g\xc3\xa5rdsbruk. I denne tiden ble den ogs\xc3\xa5 et samlingssted for Haugianere. Han festet bort en del byggetomter langs Maridalsveien og Dannevigsveien._NEWLINE_Kristiania kommune kj\xc3\xb8pte det meste av jordveien i 1898. Familien Udn\xc3\xa6s beholdt tunet med v\xc3\xa5ningshus og driftsbygninger, omgitt av en stor hage. G\xc3\xa5rden, med hovedbygning, bryggerhus, l\xc3\xa5ve, stabbur, potetkjeller og smie, ble fredet i 1941. I 1954 ble den testamentert som gave til Fortidsminneforeningen i Oslo/Akershus fra fabrikkeier Sverre Udn\xc3\xa6s og fru Ingrid Udn\xc3\xa6s. Med gaven fulgte en mengde m\xc3\xb8bler og innbo, og en kapital p\xc3\xa5 kr. 75.000 til vedlikehold av g\xc3\xa5rden. Givernes \xc3\xb8nske var at eiendommen skulle v\xc3\xa6re \xc2\xabet museum for \xc3\xb8stkanten\xc2\xbb. Etter en ny runde med restaureringer ble eiendommen \xc3\xa5pnet for publikum i 1960._NEWLINE_Det ble tidligere antatt at Wilhelm Cornix oppf\xc3\xb8rte hovedbygningen, men Arno Berg mente at den m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re betydelig yngre. Den ble imidlertid med sikkerhet oppf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r 1795, ettersom den er tegnet inn med sine n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende dimensjoner p\xc3\xa5 kartet over byens l\xc3\xb8kker fra det \xc3\xa5ret. Huset ble laftet opp under ett i to etasjer, og det m\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt bordkledd utvendig kort tid etter oppf\xc3\xb8relsen. I 1840-\xc3\xa5rene ble det bygget et bredt karnapp i tre etasjer midt p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rveggen. I 1917 ble v\xc3\xa5ningshuset ombygget og modernisert etter tegninger av arkitekt Magnus Poulsson. Det store karnappet p\xc3\xa5 s\xc3\xb8rsiden ble da revet, men huset fikk samtidig et nytt tilbygg mot vest. _NEWLINE_G\xc3\xa5rdsanlegget eies fortsatt av Fortidsminneforeningen og brukes n\xc3\xa5 til arrangementer, marked, kaf\xc3\xa9 og lokaler for frivillige organisasjoner. F\xc3\xb8rste s\xc3\xb8ndag i september arrangerer lokalavdelingen for Oslo og Akershus den \xc3\xa5rlige bygningsverndagen p\xc3\xa5 V\xc3\xb8ienvolden som ledd i Kulturminnedagene, det norske bidraget til European Heritage Days._NEWLINE_Mellom 1916 og 1925 ble det bygget kommunale leieg\xc3\xa5rder med til sammen 371 leiligheter nord og vest for g\xc3\xa5rden, og dette boliganlegget fikk navnet V\xc3\xb8ienvold.\n_START_SECTION_\nKulturminne\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb8ienvolden g\xc3\xa5rd er et kulturminne og har nummer 86173 i Riksantikvarens kulturminnebase.'