b'\n_START_ARTICLE_\nKviteseid\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKviteseid har v\xc3\xa6rt en bosetning fra sv\xc3\xa6rt gammel tid, og var et prestegjeld siden h\xc3\xb8ymiddelalderen. Den romanske Kviteseid gamle kirke (kalt Kviteseid kirke f\xc3\xb8r 1916) er en langkirke fra 1200-tallet, og var hovedkirke i Kviteseid prestegjeld i n\xc3\xa6rmere 700 \xc3\xa5r, og i lange perioder ogs\xc3\xa5 sentrum for det religi\xc3\xb8se liv i \xc3\x98vre Telemark som prostisete. Kirken er er en av f\xc3\xa5 bevarte kirker av denne typen i Norge, og er lite endret siden middelalderen. Kviteseid er sammen med nabokommunen L\xc3\xa5rdal\xc2\xa0kjent for Draumkvedet, et visjonsdikt fra katolsk tid som har blitt muntlig overlevert i Kviteseid siden senmiddelalderen._NEWLINE_F\xc3\xb8r fremveksten av Kviteseidbyen var omr\xc3\xa5det ved Kviteseid gamle kirke bygdas naturlige sentrum; dette omr\xc3\xa5det ovenfor Kviteseidbukti ved Kviteseidvatnet b\xc3\xa6rer flere tegn p\xc3\xa5 tidlig beboelse og handelsplass med vannveier og dals\xc3\xb8kk som m\xc3\xb8tes. Rett ved siden av kirken ligger den gamle presteg\xc3\xa5rden Kviteseid g\xc3\xa5rd, Kviteseids tradisjonelt fremste g\xc3\xa5rd. Ogs\xc3\xa5 ved siden av kirken ligger Kviteseid bygdetun, som ble etablert i 1907 og som best\xc3\xa5r av tolv bygninger; den eldste er fra 1500-tallet._NEWLINE_P\xc3\xa5 16- og 1700-tallet var slekten Paus Kviteseids fremste slekt og inntok de fleste statlige embedene der i lange perioder; slekten kom til Kviteseid med Peder Povelsson Paus fra Oslo som ble sogneprest i Kviteseid og prost i \xc3\x98vre Telemark i 1633. S\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nnen Hans Povelsson Paus som ogs\xc3\xa5 var sogneprest i Kviteseid var den f\xc3\xb8rste som brukte telemarksdialekt i skrift i visen Stolt Anne, skrevet p\xc3\xa5 kviteseiddialekt. Peder Hansson Paus flyttet setet for \xc3\x98vre Telemark sorenskriveri, i dag Vest-Telemark tingrett, til hjembygda Kviteseid i 1723, og Kviteseid ble det viktigste administrasjonssenteret for \xc3\x98vre Telemark. P\xc3\xa5 1800-tallet var den kjente folkeminnesamleren Magnus Brostrup Landstad i noen \xc3\xa5r sogneprest i Kviteseid._NEWLINE_Nissedal ble skilt ut fra Kviteseid i 1810. I 1837 fikk Kviteseid prestegjeld ogs\xc3\xa5 status som formannskapsdistrikt, senere betegnet kommune. Som f\xc3\xb8lge av \xc3\xa5pningen av Bandak\xe2\x80\x93Norsj\xc3\xb8kanalen i 1892 vokste tettstedet Kviteseidbyen (ogs\xc3\xa5 kalt Kviteseid sentrum) frem rundt Kviteseid brygge.\n_START_SECTION_\nNatur og geografi\n_START_PARAGRAPH_\nDenne vestlige delen av Telemark tilh\xc3\xb8rer det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og best\xc3\xa5r av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Overflatelag av sure strukturer med gabbro, amfibolitt, samt granitt og granodioritt (henholdsvis 1\xc2\xa0250 - 1\xc2\xa0000 mill \xc3\xa5r gammelt, og stedvis 1\xc2\xa0550 - 1\xc2\xa0480 millioner \xc3\xa5r gammelt). I vest er det et 1\xc2\xa0270 - 1\xc2\xa0000 millioner \xc3\xa5r gammelst lag av sandstein, konglomerat, ryolitt og basalt som dominerer de \xc3\xb8verst strukturene. I nord og \xc3\xb8st finnes det ogs\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre lag med kvartsitt og amfibolitt, som strekker seg nordover og inn i Buskerud. Den kaledonske fjellkjedefoldingen n\xc3\xa5dde ikke ned hit. Forkastningene g\xc3\xa5r i s\xc3\xb8rvest-nord\xc3\xb8st retning, dreiende til nordlig.\n_START_SECTION_\nKviteseidbyen\n_START_PARAGRAPH_\nKviteseidbyen er det moderne kommunesenteret i Kviteseid kommune. Tettstedet ligger ved fjordarmen Sundkilen, som er en del av Skiensvassdraget._NEWLINE_Kviteseid sentrum har blitt kalt Kviteseidbyen siden 1890-tallet. Det var \xc3\xa5pningen av Bandak\xe2\x80\x93Norsj\xc3\xb8kanalen, med sterkt \xc3\xb8kendede trafikk av folk og gods langs vassdraget som resultat, som f\xc3\xb8rte til at det vesle tettstedet med bypreg ved Kviteseid brygge vokste frem. Byen fungerte som trafikknutepunkt for en st\xc3\xb8rre del av Vest-Telemarkregionen. Her kom flere hoteller, skysstasjoner, krambuer og h\xc3\xa5ndverkere. Etter hvert kom det til flere regionale funksjoner som for eksempel apotek, dyrlege og sorenskriver, i tillegg til kommunale kontorer og tjenestefunksjoner._NEWLINE_De strukturelle endringene innen samferdselen i andre halvdel av 1900-tallet, der turisttrafikken sommerstid ble Telemarkskanalens eneste funksjon, skapte utviklingstrekk som trafikkmessig ikke var til Kviteseidbyens fordel. Utfordringene for kommunen og n\xc3\xa6ringslivet i byen ble snudd fra \xc3\xa5 betjene en voksende trafikkstr\xc3\xb8m vannveien, til \xc3\xa5 kompensere for trafikksvikten p\xc3\xa5 kanalen med trafikk via det fremvoksende landeveistrafikken i Telemark._NEWLINE_Andre halvdel av 1900-tallet ga Kviteseidbyen nye etableringer innen regional administrasjon og offentlig, regional tjenesteyting. Etableringene bidro til \xc3\xa5 forsterke Kviteseidbyens funksjon som regionalt administrasjonssenter i Vest-Telemark. Ringvirkningene av disse etableringene dempet konsekvensene av reduksjon og bortfall i kanaltrafikken._NEWLINE_Kviteseid Folkebibliotek er grunnlagt i 1895, og holder til i den gamle bankbygningen fra 1911 som ligger ved siden av kommunehuset i Kviteseid sentrum.\n_START_SECTION_\nBygder\n_START_PARAGRAPH_\nMorgedal \xe2\x80\x93 skisportens vugge \xe2\x80\x93 ligger i Kviteseid. Morgedal har et museum etter skipioneren Sondre Norheim og sydpolfarer Olav Bjaaland. Kviteseid har flere vintersportssteder, blant annet Vr\xc3\xa5dal. Den olympiske ild til vinterlekene i Oslo 1952, Squaw Valley 1960 og Lillehammer 1994 ble tent i Morgedal._NEWLINE_Andre bygder er Brunkeberg, Fj\xc3\xa5gesund, \xc3\x85sgrend, Ordal, Dalane, Vr\xc3\xa5liosen og Skreosen.\n_START_SECTION_\nSkoler\n_START_PARAGRAPH_\nKommunen har kombinert barne- og ungdomsskole i sentrum. Brunkeberg oppvekstsenter og Straumsnes oppvekstsenter er kombinerte barnehager og barneskoler. I Kviteseid ligger Kvitsund Gymnas, en kristen, privatdrevet videreg\xc3\xa5ende skole eid av Norsk Luthersk Misjonssamband.'