b'\n_START_ARTICLE_\nStavanger stiftamt\n_START_PARAGRAPH_\nEneveldskongen Frederik III innf\xc3\xb8rte den 1. februar 1662 en administrativ inndeling av Danmark-Norge med amt og amtsmenn i Norge til erstatning for len som inntil da var styrt av adelen. Riksdelen Norge ble delt inn i 11 amt, hvorav fire ble s\xc3\xa5kalte stiftamt, som var de gamle hovedlen som ogs\xc3\xa5 var bisped\xc3\xb8mmer. De fire var Akershus, Bergenhus, Trondhjems stiftamt og Stavanger stiftamt med Stavanger som stiftstad._NEWLINE_Allerede i 1670 foreslo stattholder Ulrik Frederik Gyldenl\xc3\xb8ve at den relativt nye byen Christiansand skulle v\xc3\xa6re stiftstad i stedet for Stavanger, og stiftet skulle foruten hovedamtet Christiansand (Agdesiden), best\xc3\xa5 av de underliggende amtene Stavanger og Bratsberg. Den 4. oktober 1671 ble Ove Juel utnevnt til stiftsbefalingsmann for "Christianssand eller Agdersidens hovedamt". Han var fra 1669 visestattholder i Norge og som s\xc3\xa5dan bodde han p\xc3\xa5 Akershus i Norge. I 1676 ble han visekansler i det danske kanselli, og fikk  Jens Toller Rosenheim som stedfortreder. Jens Rosenheim, som var en kjent jurist og s\xc3\xb8nn av borgermesteren i Christiania, Nils Nilsen Toller, og var utnevnt til amtmann i Lister amt. Han skulle "tillige i Ove Juels frav\xc3\xa6r, dog under hans direktion og efter foreg\xc3\xa5ende kommunikation, om noget vigtigt kunde forefalde, have indseende med Christiansands stifts hovedamt". Rosenheim ble imidlertid opptatt med utkast til den nye norske lov, og det eksisterer ingen embetsbrev fra hverken Juel eller Rosenheim.'