b'\n_START_ARTICLE_\nStr\xc3\xb8mskinne\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xb8mskinne er en skinne som distribuerer str\xc3\xb8m i et tunnelbanenett, som ved T-banen i Oslo. Den l\xc3\xb8per langs skinnene, og str\xc3\xb8mmen hentes med en str\xc3\xb8mavtager. Selve skinnen er kapslet i en gul plastskjerm for \xc3\xa5 redusere risikoen for tilfeldig ber\xc3\xb8ring._NEWLINE_Fordelen med str\xc3\xb8mskinner framfor kj\xc3\xb8reledning er st\xc3\xb8rre tverrsnitt og dermed mindre energitap, s\xc3\xa6rlig ved lavspente systemer i kombinasjon med stor trafikktetthet og/eller tunge tog._NEWLINE_En ulempe ved bruk av str\xc3\xb8mskinner er st\xc3\xb8rre risiko for personskader ved at mennesker eller dyr kommer n\xc3\xa6r str\xc3\xb8mskinnen og kan f\xc3\xa5 elektrisk str\xc3\xb8m i seg. En annen er at det kan v\xc3\xa6re komplisert \xc3\xa5 tilpasse monteringen av str\xc3\xb8mskinner ved anlegg av rangeringsomr\xc3\xa5der der det er tett med sporveksler. P\xc3\xa5 slike omr\xc3\xa5der kan man dermed risikere \xc3\xa5 bli st\xc3\xa5ende str\xc3\xb8ml\xc3\xb8s om man ikke har stor nok hastighet forbi oppholdene i str\xc3\xb8mskinnen, spesielt ved kj\xc3\xb8ring av korte tog._NEWLINE_Eldre str\xc3\xb8mskinner ved Oslos t-baner i Oslo er produsert i valset st\xc3\xa5l. De siste \xc3\xa5rene har man g\xc3\xa5tt over til \xc3\xa5 bruke aluminium._NEWLINE_Etter stengningen av Kols\xc3\xa5sbanen og Holmenkollbanen for ombygging brukes det bare str\xc3\xb8mskinnedrift ved Oslos t-banesystemer. Prinsippet er det samme som ved pantograf p\xc3\xa5 taket og kj\xc3\xb8reledning, en elektrisk ledende str\xc3\xb8mavtager festet p\xc3\xa5 vognenes boggier er i kontakt med str\xc3\xb8mskinnen og henter str\xc3\xb8mmen ned til motorvognens traksjon, lys og varme._NEWLINE__NEWLINE_Ofte er spenningen p\xc3\xa5 str\xc3\xb8mskinnen eller i luftledningen avvikende i forhold til den som brukes i elektromotorene i motorvognen. De fleste tunnelbanesystemer (som Oslos) har str\xc3\xb8mskinner som leverer 750V likestr\xc3\xb8m. H\xc3\xb8yere spenning forekommer fordi energitapet kan reduseres p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten. S\xc3\xa5ledes har f.eks. BART i San Francisco-omr\xc3\xa5det, der togene har en toppfart p\xc3\xa5 129 km/t, 1\xc2\xa0000V. Michigan Railway fors\xc3\xb8kte seg i sin tid med 2\xc2\xa0400V, men fant ut at det var for farlig._NEWLINE_For jernbaner med takstr\xc3\xb8mavtager (pantograf) og luftledning (kontaktledning, \xc2\xabkj\xc3\xb8reledning\xc2\xbb) kan ledningen erstattes med en tilsvarende str\xc3\xb8mskinne. I l\xc3\xb8pet av somrene 2010 og 2011 monteres en slik i taket av Oslotunnelen for \xc3\xa5 unng\xc3\xa5 at ledninger rives l\xc3\xb8s og faller ned. Her kan en uten nevneverdig fare for ber\xc3\xb8ring bruke jernbanens standardspenning, 16 kV 16 2/3 Hz vekselspenning. Dette er likevel ikke f\xc3\xb8rste gangs bruk av str\xc3\xb8mskinner istedenfor kj\xc3\xb8reledninger ved elektrisk banedrift i Norge. Holmenkolbanens tunnel Majorstua-Nationaltheatret fikk dette allerede ved \xc3\xa5pningen i 1928. For \xc3\xb8vrig har str\xc3\xb8mskinner som erstatning for kj\xc3\xb8reledning v\xc3\xa6rt brukt p\xc3\xa5 bruer (f\xc3\xb8rst og fremst p\xc3\xa5 bevegelige jernbanebruer), i lokomotivstaller og i vognhaller.'