b'\n_START_ARTICLE_\nVerifikasjon (vitenskap)\n_START_PARAGRAPH_\nDokumentasjonen av en p\xc3\xa5stands sannhet betegnes som verifikasjon (\xc2\xabsanngj\xc3\xb8ring\xc2\xbb, av latin verus = \xc2\xabsant\xc2\xbb og facere = \xc2\xab\xc3\xa5\xc2\xa0gj\xc3\xb8re\xc2\xbb). I\xc2\xa0vitenskapsteorien betegnes en vitenskapelig hypotese som verifisert hvis den har blitt bekreftet av empiriske observasjoner. Verifikasjon spiller en st\xc3\xb8rre rolle i de idiografiske enn i de nomotetiske vitenskapene. Det er nemlig bare eksistensielle og singul\xc3\xa6re utsagn som kan verifiseres (\xc2\xabdet eksisterer en A som oppfyller\xc2\xa0B\xc2\xbb resp. \xc2\xaben konkret A oppfyller\xc2\xa0B\xc2\xbb). Universelle utsagn (\xc2\xaballe A oppfyller\xc2\xa0B\xc2\xbb) kan ikke verifiseres empirisk; de kan til gjengjeld falsifiseres (motbevises). I\xc2\xa0formalvitenskapene som logikk og matematikk snakker man derimot om bevis av utsagn, ikke om deres verifikasjon._NEWLINE_For \xc3\xa5 illustrere forholdene med et klassisk eksempel, kan ikke p\xc3\xa5standen \xc2\xaballe svaner er hvite\xc2\xbb verifiseres gjennom observasjon. Selv tusen observasjoner av hvite svaner viser bare at tusen svaner er hvite, men ikke at alle svaner er hvite. P\xc3\xa5standen \xc2\xabdet fins svarte svaner\xc2\xbb kan derimot verifiseres gjennom \xc3\xa9n eneste (troverdig) observasjon av f.eks. en gr\xc3\xb8nn eller svart svane._NEWLINE_Selv p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der der verifikasjon er mulig, betraktes den aldri som et absolutt bevis i vitenskapsteoretisk forstand, men som en provisorisk bekreftelse av hypotesen. Verifikasjonen kan senere vise seg \xc3\xa5 ha blitt foretatt p\xc3\xa5 feilaktig grunnlag. Grunnen er bl.a. at de empiriske observasjonene som ble brukt for \xc3\xa5 verifisere hypotesen, kan ha blitt feiltolket. Enhver observasjon (eller rettere sagt dens tolkning) er i seg selv en singul\xc3\xa6r hypotese, som kan bli verifisert eller falsifisert i lys av senere observasjoner og tolkninger._NEWLINE_I den logiske empirismen og beslektede \xc2\xabpositivistiske\xc2\xbb vitenskapsteoretiske str\xc3\xb8mninger pr\xc3\xb8vde man \xc3\xa5 definere vitenskap via verifiserbarhet: Bare utsagn som er verifiserbare, er meningsfulle; og bare meningsfulle utsagn er vitenskapelige. Man s\xc3\xa5 for seg at man kunne verifisere, eller i det minste sannsynliggj\xc3\xb8re, slike utsagn gjennom induksjon. Karl Popper har vist at dette ikke er mulig: Universelle utsagn kan verken bevises eller sannsynliggj\xc3\xb8res gjennom induksjon, men det gj\xc3\xb8r dem ikke meningsl\xc3\xb8se. I\xc2\xa0beste fall kan et universelt utsagn sies \xc3\xa5 v\xc3\xa6re styrket (men ikke bekreftet) gjennom en empirisk test.'