b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Smedal\n_START_SECTION_\nBakgrunn\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Smedal var s\xc3\xb8nn av h\xc3\xb8yesterettsadvokat, senere riksadvokat og statsr\xc3\xa5d Harald Smedal (1859\xe2\x80\x931911) og hans hustru Caroline Kirkgaard Hofgaard (1863\xe2\x80\x9389). Han var brors\xc3\xb8nn av Axel Smedal (1866\xe2\x80\x931939)._NEWLINE_Han ble gift 15. september 1928 i Stavanger med Ingrid H\xc3\xb8yer (f\xc3\xb8dt 13. mars 1895), datter av fabrikkeier Carl Andreas H\xc3\xb8yer (1857\xe2\x80\x931932) og hans gustru Aagot Augusta Solberg (f\xc3\xb8dt 1868).\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nEtter tjeneste som dommerfullmektig i Stavanger og Drammen og som sakf\xc3\xb8rerfullmektig i Stavanger var han ansatt i Utenriksdepartementet 1920\xe2\x80\x9323. Her fungerte han som sekret\xc3\xa6r for den norske delegasjon i Folkeforbundet i Gen\xc3\xa8ve 1920 og som privatsekret\xc3\xa6r for overrettsjustitiarius og folkerettsekspert Frederik Beichmann 1921\xe2\x80\x9322. Fra 1923 til 1931 drev Smedal advokatforretning i Stavanger, hvor han ogs\xc3\xa5 hadde styreverv innen lokal n\xc3\xa6ringsvirksomhet._NEWLINE_Interessen for de polare omr\xc3\xa5dene var stor i 1920-\xc3\xa5rene. Norge hadde 1925 sikret seg overh\xc3\xb8yhet over Spitsbergen-gruppen og \xc3\xb8nsket en tilsvarende status for \xc3\xb8ygruppen Franz Josef Land, og de tilbakevendende motsetningene mellom Danmark og Norge om retten til Gr\xc3\xb8nland kom ogs\xc3\xa5 mer i fokus. 1926 tok Smedal initiativ til etableringen av Stavanger Gr\xc3\xb8nlandsforening og andre lokale gr\xc3\xb8nlandslag, som s\xc3\xa5 ble samlet i Norges Gr\xc3\xb8nlandslag.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xb8nlandssaken\n_START_PARAGRAPH_\nArbeidet i Utenriksdepartementet og samarbeidet med Beichmann, som var engasjert i mellomfolkelige rettssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l, la grunnlaget for Smedals sterke interesse for og engasjement i studier av betingelsene for tilegning av statlig overh\xc3\xb8yhet over s\xc3\xa5kalt ingenmannsland \xe2\x80\x93 terra nullius. Han ble 1930 dr.juris p\xc3\xa5 avhandlingen Ervervelse av statsh\xc3\xb8yhet over polaromr\xc3\xa5der. Gustav Smedal spilte en sentral rolle i den s\xc3\xa5kalte Gr\xc3\xb8nlandssaken \xe2\x80\x93 striden mellom Norge og Danmark om retten til hele eller deler av Gr\xc3\xb8nland. Han forfattet b\xc3\xa5de b\xc3\xb8ker og artikler knyttet til norsk ekspansjon i polare omr\xc3\xa5der. _NEWLINE_Smedal fremholdt at \xc2\xabGr\xc3\xb8nlandssaken er noe meget mer enn en tapt prosess. Den er historien om en stor urett, som er overg\xc3\xa5tt Norge, og samtidig er den historien bl.a. om nulevende nordmenns fors\xc3\xb8mmelser og likegyldighet og uh\xc3\xb8rte optreden under en international konflikt, hvor betydelige norske interesser stod p\xc3\xa5 spill\xc2\xbb. Han siktet da til Kieltraktaten av 184, etter napoleonskrigene, der Danmark ble tilerkjent degamle norske omr\xc3\xa5der F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island og Gr\xc3\xb8nland. Smedal utviklet to strategier: Hele Gr\xc3\xb8nland skulle tilbakef\xc3\xb8res til Norge; alternativt kunne deler tas inn under norsk overh\xc3\xb8yhet, ved at Gr\xc3\xb8nland kunne oppfattes som et kontinent og de ubebodde deler som terra nullius. Slike omr\xc3\xa5der kunne inndras under et lands overh\xc3\xb8yhet dersom dette tok omr\xc3\xa5det i besittelse._NEWLINE_Smedal var dermed en av de viktigste menn bak den norske okkupasjonen av Eirik Raudes Land p\xc3\xa5 \xc3\x98st-Gr\xc3\xb8nland fra 1931. Han la et forskningsmessig og historisk grunnlag for det norske syn som ble fremf\xc3\xb8rt under prosessen ved den internasjonale domstolen i Haag i 1933. Smedal var medlem av den norske delegasjonen til Haag-domstolen. Denne saken tapte Norge, og oppgav med dette okkupasjonen._NEWLINE_Gustav Smedal fortsatte sitt engasjement, langs tildels andre akser.\n_START_SECTION_\nAnnet senere virke\n_START_PARAGRAPH_\n1932\xe2\x80\x9345 var han styreformann i svigerfaren Carl A. H\xc3\xb8yers Stomatolfabrik A/S._NEWLINE_Han ble innmeldt i Nasjonal Samling i januar 1942, men var aldri aktiv i partiet. Under krigen opprettet Smedal sammen med Adolf Hoel Norges Ishavskomit\xc3\xa9, som skulle fortsette arbeidet med \xc3\xa5 sikre Norges interesser i arktiske omr\xc3\xa5der. Som NS-medlem ble Smedal tilbudt flere maktposisjoner, bl.a. stillinger som h\xc3\xb8yesterettsjustitiarius, dommer i h\xc3\xb8yesterett og professorater. Han avslo alle tilbudene, men mottok et \xc3\xa6resprofessorat ved Universitetet i Oslo i 1943._NEWLINE_Under rettsoppgj\xc3\xb8ret ble en betydelig del av ekteparet Smedals formue beslaglagt som f\xc3\xb8lge av at NS-medlemmene ble p\xc3\xa5lagt et kollektivt erstatningsansvar.'