b'\n_START_ARTICLE_\nKatolikos av hele Armenia\n_START_PARAGRAPH_\nKatolikos av hele Armenia (armensk \xd4\xbf\xd5\xa1\xd5\xa9\xd5\xb8\xd5\xb2\xd5\xab\xd5\xaf\xd5\xb8\xd5\xbd \xd4\xb1\xd5\xb4\xd5\xa5\xd5\xb6\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xb6 \xd5\x80\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xb8\xd6\x81) er overhodet (katolikos) for den armenske apostoliske kirke. Samtidig er han patriark av Edzjmiatsin, som betegnes som armenernes moderkirke, og biskop av Ararat, som har h\xc3\xb8yest rang blant bisped\xc3\xb8mmene i Armenia. Hans fulle offisielle tittel lyder derfor alle armeneres overbiskop og katolikos, \xc3\xb8verste patriark av Det allnasjonale h\xc3\xb8ye sete av Ararat og Den universelle hellige apostoliske moderkirke av Edzjmiatsin, ofte forkortet som alle armeneres \xc3\xb8verste patriark og katolikos._NEWLINE_Katolikatet av hele Armenia omfatter 28 bisped\xc3\xb8mmer i Armenia og Nagorno-Karabakh samt Amerika, Australia, Egypt, Europa og Irak. Katolikos av Kilikia og patriarkene av Jerusalem og Konstantinopel anerkjenner katolikos av hele Armenia som kirkens overhode, men er ellers autonome. Deres egne og underordnede bisped\xc3\xb8mmer h\xc3\xb8rer alts\xc3\xa5 ikke til katolikatet av hele Armenia._NEWLINE_Katolikosen av Armenia er blant de kirkene som ikke godtar og f\xc3\xb8lger avgj\xc3\xb8relser tatt av Konsilet i Khalkedon._NEWLINE_N\xc3\xa5v\xc3\xa6rende katolikos er Garegin II Nersisian (siden 1999). Katolikoi av hele Armenia velges blant og av kirkens biskoper og betraktes som deres primus inter pares. Kun en katolikos kan ordinere biskoper, og blir selv ordinert av tolv biskoper.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste biskopen i Armenia sies \xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt apostelen Taddeus (43\xe2\x80\x9366\xc2\xa0e.Kr.). Den armenske kirken betegnes derfor som apostolisk. Biskop Gregor Lysbringeren (288\xe2\x80\x93325) kristnet i 301 kong Trdat III av Armenia, som dermed gjorde kristendommen til statsreligion og utnevnte Gregor til kirkens katolikos. Gregor grunnla kirkens katedral i konged\xc3\xb8mmets hovedstad Vagharsjapat, som samtidig ble omd\xc3\xb8pt til Edzjmiatsin._NEWLINE_Setet for katolikatet ble flyttet flere ganger (485 til Dvin, 927 til Aghtamar, 947 til Argina, 992 til Ani). Etter kongerikets fall i 1045 forlot katolikos og mange armenere Armenia og utvandret til det armenske konged\xc3\xb8mmet Kilikia i dagens Tyrkia. Ogs\xc3\xa5 her ble setet flyttet flere ganger, men l\xc3\xa5 fra 1293 i hovedstaden Sis._NEWLINE_1441 ble katolikatet i Edzjmiatsin gjenopprettet av den nyvalgte katolikos Kirakos Virapetsi, men katolikatet i Sis fortsatte \xc3\xa5 eksistere. Dermed fantes det fire armenske katolikater \xe2\x80\x93 i Edzjmiatsin, i Sis, i Aghvank (opprettet 706) og i Aghtamar (opprettet 1113). Den nye katolikos i Etjsmiadzin ble godtatt som kirkens overhode av de andre katolikoi, slik at opprettelsen av flere katolikater ikke var av skismatisk karakter._NEWLINE_Det dav\xc3\xa6rende \xc3\x98st-Armenia (tilsvarer omtrent dagens republikk Armenia) med katolikatet Edzjmiatsin l\xc3\xa5 ikke som Kilikia i Det osmanske rike, men i Perserriket og kom med freden i Turkmantsjaj (1828) til Det russiske keiserd\xc3\xb8mme. Under og \xc3\xa5rene etter f\xc3\xb8rste verdenskrig kom mange armenske flyktninger vestfra._NEWLINE_Tiden under sovjetstyre var preget av at kirken ble undertrykket gjennom b\xc3\xa5de forbud, ekspropriasjoner, fengslinger og drap fra det kommunistiske regimet, selv om forholdene ble noe bedre etter andre verdenskrig. Etter Armenias uavhengighet i 1991 har kirken igjen f\xc3\xa5tt st\xc3\xb8rre betydning.'