b'\n_START_ARTICLE_\nForbildet\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nTre pedagoger m\xc3\xb8tes i Hamburg for \xc3\xa5 redigere ei lesebok for skolen. De er n\xc3\xa5 kommet fram til kapittel III: Livsbilder \xe2\x80\x93 Forbilder. Rektor Pundt er en eldre skolel\xc3\xa6rer og \xe2\x80\x93leder som sitter inne med den st\xc3\xb8rste livserfaringa \xe2\x80\x93 han er for eksempel den eneste av dem som har erfaringer fra krigen. Lektor Heller er i f\xc3\xb8rti\xc3\xa5ra, og har tatt opp i seg tidas oppr\xc3\xb8rs\xc3\xa5nd. Han har gjort det til sitt spesiale \xc3\xa5 arrangere studiegrupper med elevene sine hjemme, og i det hele \xc3\xa5 st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 kameratslig fot med alle unge og oppr\xc3\xb8rske krefter. Den tredje er doktor Rita S\xc3\xbcssfeld. Hennes rolle blir \xc3\xa5 mekle mellom Pundt og Heller, som ser ut til \xc3\xa5 ha vanskelig for \xc3\xa5 m\xc3\xb8tes p\xc3\xa5 felles grunn._NEWLINE_Hver for seg m\xc3\xb8ter de godt forberedt til samtalene, med hver sine litter\xc3\xa6re eksempler p\xc3\xa5 mulige forbilder for de unge. Det viser seg \xc3\xa5 bli umulig for Heller og Pundt \xc3\xa5 bli enige, helt til de f\xc3\xa5r tips om \xc3\xa5 se n\xc3\xa6rmere p\xc3\xa5 livet til en \xc2\xabvirkelig\xc2\xbb person: professor Lucy Beerbaum. Romanens siste del handler for en stor del om hennes liv og d\xc3\xb8d. Lucy Beerbaum er f\xc3\xb8dt og oppvokst i Hellas med gresk mor og tysk far. Som ung og lovende forsker innen bioteknologi kom hun til Hamburg, der hun fortsatte sin forskerkarriere og etter hvert oppn\xc3\xa5dde \xc3\xa5 bli en ledende st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 sitt fagfelt. Lucy har gjennom hele sitt liv vist at hun ikke t\xc3\xa5ler urettferdighet, og at hun uten tanke p\xc3\xa5 sin egen person har st\xc3\xa5tt opp for det hun har trodd p\xc3\xa5._NEWLINE_I 1967 tok en gruppe generaler og oberster makta i hjemlandet. Mange opposisjonelle og demokratiforkjempere ble arrestert og holdt innesperra, blant dem flere av Lucys n\xc3\xa6re venner. Lucy innleder da sin h\xc3\xb8yst private solidaritetsaksjon: Hun sperrer seg inne i hjemmet sitt, og utsetter seg sj\xc3\xb8l for den samme behandlinga som vennene f\xc3\xa5r i hjemlandet; de samme matrasjonene, den samme bes\xc3\xb8ksordninga osv. Fysisk svak som hun er i utgangspunktet, bukker hun under for behandlinga og d\xc3\xb8r av sult og avkreftelse._NEWLINE_Parallelt med at Lucys historie avdekkes og diskuteres f\xc3\xa5r vi innblikk i de tre redakt\xc3\xb8renes privatliv. Rektor Pundt har opplevd at hans eneste s\xc3\xb8nn, som var student i Hamburg, har tatt sitt eget liv. Selvmordet er helt uforst\xc3\xa5elig for faren, og han bruker tida utenom redaksjonsm\xc3\xb8tene til \xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke personer og milj\xc3\xb8er som kjente s\xc3\xb8nnen. Han oppdager at s\xc3\xb8nnen kan ha oppfatta faren som kontrollerende og lite forst\xc3\xa5elsesfull, men ser ellers ingen tegn til at han har v\xc3\xa6rt spesielt ulykkelig eller har hatt psykiske lidelser av noe slag, og s\xc3\xb8nnens d\xc3\xb8d forblir et mysterium for han._NEWLINE_Heller har et havarert ekteskap bak seg i Hamburg. Han opps\xc3\xb8ker kona og oppn\xc3\xa5r et kort samv\xc3\xa6r med dattera, men blir ellers avvist i sine tiln\xc3\xa6rmelser. Kona anklager han for \xc3\xa5 ha mista interessen for samlivet deres etter at han ble politisk radikal. Til slutt orka hun ikke \xc3\xa5 leve med en mann som gikk helt opp i studiesirkler og protestm\xc3\xb8ter, og som ikke lenger la merke til henne.\n_START_SECTION_\nKomposisjon og stil\n_START_PARAGRAPH_\nHovedhandlinga er lagt til konferanserommet i det lille hotellet der redaksjonsm\xc3\xb8tene foreg\xc3\xa5r. Den preges av lange diskusjoner og til dels lange utdrag av aktstykker som leses opp for \xc3\xa5 tjene som diskusjonsgrunnlag._NEWLINE_I hovedhandlinga er innskutt flere parallelle bihandlinger som dreier seg om de tre hovedpersonenes \xc3\xb8vrige gj\xc3\xb8rem\xc3\xa5l. Her stifter vi bekjentskap med mange og forskjelligarta milj\xc3\xb8er som til sammen er ment \xc3\xa5 gi et bilde av samtidas tyske samfunn._NEWLINE_Lenz bruker konsekvent en objektiv forteller i tredje person. Vi f\xc3\xa5r ikke direkte innblikk i personenes tanker og f\xc3\xb8lelser. Fortelleren anlegger til tider en munter og humoristisk \xe2\x80\x93 gjerne ironisk \xe2\x80\x93 tone som balanserer de seri\xc3\xb8se diskusjonene.\n_START_SECTION_\nTematikk\n_START_PARAGRAPH_\nEt gjennomgangstema er sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om hvilken verdi forbilder har i ei tid da alle autoriteter ser ut til \xc3\xa5 st\xc3\xa5 for fall. \xc3\x85penbare idoler \xe2\x80\x93 som fotballstjernen Charly Gurk og popsangeren Mike Mitchner \xe2\x80\x93 avvises som uinteressante og verdil\xc3\xb8se forbilder. Det er de personene som i tur og orden lanseres av de tre l\xc3\xa6rebokredakt\xc3\xb8rene interessen samler seg om. De ulike forslagene problematiseres og forkastes en etter en. S\xc3\xa5 lenge de leter etter forbilder i skj\xc3\xb8nnlitteraturen, st\xc3\xa5r Heller for det synet at selve tanken er forkastelig: Det \xc3\xa5 holde fram mennesker som angivelig skal ha utf\xc3\xb8rt prisverdige handlinger for de unge \xe2\x80\x93 i dette ligger det noe autorit\xc3\xa6rt._NEWLINE_N\xc3\xa5r Lucy Beerbaum til slutt godtas som et mulig forbilde, oppn\xc3\xa5s det enighet om at det vil v\xc3\xa6re mulig \xc3\xa5 finne scener fra hennes liv som kan ses p\xc3\xa5 som forbilledlige. Etter hvert arbeider de seg fram til at hennes personlige protest mot overgrepene i hjemlandet kan tjene som eksempel nettopp fordi handlingene hennes ikke er udiskutabelt forbilledlige. Det kan diskuteres om hennes sultestreik og d\xc3\xb8d kan tjene som et forbilde, men nettopp fordi aksjonen hennes \xc3\xa5pner for diskusjon, tjener den form\xc3\xa5let med en leseboktekst. Et menneske som det ikke er mulig \xc3\xa5 begeistres av eller \xc3\xa5 identifisere seg med, m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re det rette i en tid da det ikke lenger b\xc3\xb8r finnes absolutte autoriteter._NEWLINE_Det omforente forslaget blir bryskt avvist av forlagsredakt\xc3\xb8ren doktor Dunkhase, som er innbegrepet av en anti-autorit\xc3\xa6r autoritet p\xc3\xa5 venstresida. Han hevder at Lucy Beerbaums aksjon er innadvendt, passiv og virkningsl\xc3\xb8s. \xc2\xabDet kan ikke en emansipatorisk oppdragelse akseptere: en protest som er d\xc3\xa5dl\xc3\xb8s og derfor ogs\xc3\xa5 nyttel\xc3\xb8s\xc2\xbb. I stedet anbefaler han \xc2\xaben leieboerprotest, en husokkupasjon av et tomt hus, en konflikt mellom skoleledelse og elevr\xc3\xa5d.\xc2\xbb Her er romanens kjerne: De kreftene i tida som er mest programmatisk anti-autorit\xc3\xa6re viser seg alts\xc3\xa5 \xc3\xa5 st\xc3\xa5 for en ny slags autorit\xc3\xa6r indoktrinering. De unge skal inngis budskapet om oppr\xc3\xb8rets velsignelser. Lenz ser det \xc3\xa5penbart betimelig \xc3\xa5 sette vedtatte sannheter under debatt, samtidig som han advarer mot et oppr\xc3\xb8r som havner i sin egen motsetning.'