b"\n_START_ARTICLE_\nDanmarks historie\n_START_SECTION_\nForhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDanmark er i utgangspunktet gammel kalkhavbunn som ble dekket av morenemasser i flere kilometers tykkelse fra skandinaviske fjell etter siste istid. Landet har hevet seg kraftig etter det. Kalkfjellet stikker opp noen steder, og bidrar ellers til at dansk grunnvann er hardt. Over dette har det dannet seg jord etter kompostering av planterester fra de siste ca. 12 000 \xc3\xa5rene. Vinderosjon og jordbruk har forflyttet matjorden slik at det er tynne jordlag i hedeomr\xc3\xa5dene og tykkere i forsenkninger i terrenget. Samlet sett er jordlaget tynt, og betingelsene for jordbruk har alltid v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 kanten av det marginale i st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der._NEWLINE_Mot Nordsj\xc3\xb8en har landet v\xc3\xa6rt preget av at hav og vind dels har bygd opp og dels revet ned terrenget. Flygesand med lav n\xc3\xa6ringsverdi har lagt seg innover i landet, mens det lille som ble dannet av matjord fra planterester og annet f\xc3\xb8k enn\xc3\xa5 lengre avg\xc3\xa5rde. Etterhvert ble skog mere utbredt og jord og sand ble holdt p\xc3\xa5 plass. Jordsmonnet forble tynt, og lyngheilandskap (hede) finnes fortsatt p\xc3\xa5 utsatte steder. \xc3\x98stover i landet var det lunere og jordbruket kunne blomstre._NEWLINE_Danmarks historie begynner da de f\xc3\xb8rste jegere og samlere kom til Danmark i eldre steinalder. Blant historikere er det mest vanlig \xc3\xa5 la historien starte p\xc3\xa5 det tidspunkt hvor der finnes skrevne kilder. Det lange tidrommet forut for de skrevne vitnesbyrd kalles forhistorien.\n_START_SECTION_\nSteinalder\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede for mer enn 100 000 \xc3\xa5r siden levde det mennesker i det n\xc3\xa5v\xc3\xa6rende Danmark, men de ble fortrengt under p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende istider. F\xc3\xb8rst da isen trakk seg tilbake for rundt 12 800 \xc3\xa5r siden ble det livsgrunnlag for en permanent befolkning i landet. Disse menneskene levde som jegere, fiskere og samlere. Tilsynelatende har mulighetene for \xc3\xa5 skaffe seg f\xc3\xb8de gjort det vanlig \xc3\xa5 veksle mellom sommerboplasser inne i landet og vinterkolonier ute ved kysten._NEWLINE_Egentlig landbruk kjennes f\xc3\xb8rst fra rundt 3000 f.Kr., da befolkningen levde av svijordbruk (svedjebruk) ved sm\xc3\xa5 rydninger i skogen inntil jorda ble utarmet. Ettersom befolkningen ikke var s\xc3\xa6rlig tallrik, kunne man bare forlate et omr\xc3\xa5de og flytte til en ny rydning i p\xc3\xa5vente av at jorden sin fruktbarhet opprettet p\xc3\xa5 det gamle stedet. Det betydde at naturlig skog fikk tid til \xc3\xa5 bli gjenetablert ved naturlig spredning. Belastningen p\xc3\xa5 naturressursene ble derfor ganske ubetydelig. Maglemosekulturen, som det er funnet spor av i arkeologiske utgravinger, er fra denne perioden.\n_START_SECTION_\nBronsealderen\n_START_PARAGRAPH_\nFra bronsealderen kjennes de f\xc3\xb8rste tegn p\xc3\xa5 en sosial lagdeling av samfunnet samtidig som innf\xc3\xb8relsen av bronse. Bronsealderen kjenner vi som en kultur som er preget av rike gravgaver i tallrike gravhauger. Det er tydelig at det var de rikeste i samfunnet som ble begravd i kunstige gravhauger p\xc3\xa5 de mest synlige steder i landskapet. Den st\xc3\xb8rre befolkningstettheten medf\xc3\xb8rte et \xc3\xb8kt press p\xc3\xa5 naturressursene. Det milde klimaet og de store arealer med ryddet skog betydde likevel at man kunne br\xc3\xb8df\xc3\xb8 alle._NEWLINE_Blant bronsealderfunn er det kunstferdige gjenstander med religi\xc3\xb8se motiver, eksempelvis Solvognen, og musikkinstrumenter som lurer. Tilsynelatende ble noen mennesker drept og nedsenket i innlandsvann eller myrer som straff for noe, eller ved religi\xc3\xb8s ofring. De velbevarte lik som kalles for moselik (p\xc3\xa5 dansk ogs\xc3\xa5 \xc2\xabmosefund\xc2\xbb) er i dag verdifulle kilder til kunnskap om dagliglivet i bronsealderens Danmark. Bronse var et kostbart metall, men rundt 500 f. Kr. ble samfunnet endret da folk l\xc3\xa6rte \xc3\xa5 utvinde og anvende jern.\n_START_SECTION_\nKeltisk jernalder\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av de s\xc3\xa5kalte \xc2\xabkeltiske\xc2\xbb og \xc2\xabf\xc3\xb8rromerske\xc2\xbb jernalderperiodene ble klimaet betydelig mer kj\xc3\xb8lig og fuktig. Det ble da vanskeligere \xc3\xa5 br\xc3\xb8df\xc3\xb8 den samme befolkningen med de dav\xc3\xa6rende landbruksmetoder. Utarmingen av de lette jordomr\xc3\xa5der i Vest-Danmark forvandlet \xc3\xa5kerlandet til heder. Det f\xc3\xb8rte til oppbrudd og folkevandringer, noe som igjen medf\xc3\xb8rte kulturutvekslinger. Jordbruket endret seg ved at man benyttet den moldrike jorda til dyrking og de mer sandholdige omr\xc3\xa5dene til husdyrhold, noe som ga bedre utbytte. Det f\xc3\xb8rte til overdrev (spesifikk dansk biotop, tilsvarende norsk utmarksbeite) til gressing og l\xc3\xb8venger (med vintergr\xc3\xb8nne vekster) til vinterf\xc3\xb4r. Dermed gjenoppsto de vedvarende lys\xc3\xa5pne naturtyper for f\xc3\xb8rste gang siden istiden._NEWLINE_Perioden kalles \xc2\xabkeltisk\xc2\xbb fordi gravgaver og andre etterlatenskaper er tydelig p\xc3\xa5virket av de store keltiske kulturer i Mellom-Europa (Hallstatt-kulturen og La T\xc3\xa8ne-kulturen). Det ses blant annet p\xc3\xa5 de mange spiralornamenter og de stilisert, slyngete figurer p\xc3\xa5 redskaper og v\xc3\xa5pen.\n_START_SECTION_\nRomersk jernalder\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om de romerske provinsene l\xc3\xa5 langt mot s\xc3\xb8r, eksisterte det handelsveger som f\xc3\xb8rte varer til Danmark, og de rikeste i landet kunne bruke kostbare, romerske produkter som servise, gryter, lamper og v\xc3\xa5pen. Fra nedgravde skatter vet man at romerske mynter var h\xc3\xb8yt verdsatt, stundom brukt som smykker, og senere etterlignet man pregede mynter selv. Rav var et av de produktene som landet selv eksporterte._NEWLINE_Det skjer en massiv endring i midten av perioden, rundt 200 e. Kr., omtrent samtidig med at de eldste runeinnskrifter blir hogd i stein. Veveteknikken blir mindre utbredt, og leirt\xc3\xb8y skifter fra \xc3\xa5 v\xc3\xa6re rikt utsmykket og brent i ovn til \xc3\xa5 bli grovt hjemmelagd og brent p\xc3\xa5 b\xc3\xa5l. Samtidig blir nye dyr introdusert i husholdningen; blant annet huskatter og h\xc3\xb8ns. Man tar i bruk dreiekvernen, og byggeskikkene endres slik at de takb\xc3\xa6rende veggstolpene ble plassert i selve veggen og ikke som tidligere utenfor. Endringene skjer sannsynligvis p\xc3\xa5 grunn av kulturp\xc3\xa5virkning fra s\xc3\xb8r. Man antar at ogs\xc3\xa5 daner har tjenestegjort som soldater i den romerske h\xc3\xa6r sammen med andre germanere._NEWLINE_Den dyrkbare jorda ble fortsatt utpint, og det skapte igjen et befolkningsoverskudd som utl\xc3\xb8ste nye folkevandringer. Sammen med andre germanske stammer s\xc3\xb8kte ogs\xc3\xa5 danske grupper s\xc3\xb8rover mot rikdommene i de romerske provinsene i Gallia.\n_START_SECTION_\nGermansk jernalder og danene\n_START_PARAGRAPH_\nI tiden f\xc3\xb8r \xc3\xa5r 400 oppsto de eldste landsbynavnene i Danmark, de som ender p\xc3\xa5 \xe2\x80\x93ing(e), \xe2\x80\x93um, \xe2\x80\x93lev og \xe2\x80\x93l\xc3\xb8se, og fra da av m\xc3\xa5 jorda ha v\xc3\xa6rt dyrket i tovangsbruk eller trevangsbruk, det vil p\xc3\xa5 norsk si vekselbruk, som inneb\xc3\xa6rer en hvileperiode for jorden mellom dyrkning av nyttevekster. Landskapet endret seg igjen slik at utnyttelsen av naturen skapte nye, \xc3\xa5pne naturtyper: \xc3\xa5kerland og enger._NEWLINE_Et aggressivt press \xc3\xb8stfra av hunerne utl\xc3\xb8ste nye flytninger av mennesker. Hele folkegrupper dro p\xc3\xa5 vandring, ofte med Romerriket som m\xc3\xa5l, b\xc3\xa5de for \xc3\xa5 s\xc3\xb8ke den antatte tryggheten innenfor og for Romerrikets rikdommer. Ogs\xc3\xa5 i de germanske kjerneomr\xc3\xa5dene i det s\xc3\xb8rlige Norden (Danmark og S\xc3\xb8r-Sverige) og Nord-Tyskland skjedde det befolkningsforskyvninger. Det er flere bevis p\xc3\xa5 at folk i nord fra Norge og nord\xc3\xb8st fra Sverige dro p\xc3\xa5 plyndringstokter eller erobringstokter mot danske omr\xc3\xa5der, se Illerupfunnet._NEWLINE_Fra skriftlige kilder fra noe senere kan man f\xc3\xa5 inntrykk av at danene (latin: dani; gresk: danoi) opprinnelig bodde i et omr\xc3\xa5de i S\xc3\xb8r-Sverige, antagelig i Sk\xc3\xa5ne og omliggende omr\xc3\xa5der, og derfra kom inn i Sj\xc3\xa6lland og muligens videre til det s\xc3\xb8rlige Jylland. Danmark fikk sitt navn av germanske folkeslag som kalte landet for Dane-mark (= \xc2\xabDanenes grensemark\xc2\xbb). Landet har neppe v\xc3\xa6rt samlet i lengre tid av gangen, og man regner med at det var minst to konged\xc3\xb8mmer: danenes rike med kongssete i Lejre, og jydenes rike med kongssete i Jelling.\n_START_SECTION_\nVikingtiden\n_START_PARAGRAPH_\nI perioden mellom 793 og 1047 ble ogs\xc3\xa5 folk fra Danmark kjent som vikinger, som ofte oppfattes som en fellesbetegnelse for folk fra hele Norden. Begrepet var opprinnelig belastende og betydde folk p\xc3\xa5 herjingstokt. Flertallet av dansker deltok ikke p\xc3\xa5 vikingtokt, men ble hjemme og arbeidet som b\xc3\xb8nder, fiskere, h\xc3\xa5ndverkere og handelsfolk. Gevinsten ved de nye dyrkingsmetoder som var blitt utviklet i keltisk jernalder hadde skapt grunnlaget for et befolkningsoverskudd. Samtidig hadde nordboerne utviklet lange skip med kj\xc3\xb8l og seil til fullkommenhet. De raske og sj\xc3\xb8dyktige langskipene var en teknologisk nyvinning som ga mulighet til ekspansjon over Nordsj\xc3\xb8en, f\xc3\xb8rst til herjing og plyndring, og deretter ogs\xc3\xa5 til bosetning._NEWLINE_Mens svensker dro i \xc3\xb8sterled (over \xc3\x98stersj\xc3\xb8en og opp elvene i Russland), nordmennene i vesterled til Skottland, Irland og videre vestover mot Island og Gr\xc3\xb8nland, dro danskene is\xc3\xa6r over til Nord-England, Frisland og Normandie. Med tiden kom danskene til \xc3\xa5 erobre hele England og danne et felles rike som varte i en menneskealder._NEWLINE_Helt syd i Danmark l\xc3\xa5 kaupangen Hedeby som knutepunktet for handelen mellom nord og s\xc3\xb8r, mellom Norden og det \xc3\xb8vrige Europa. Hedeby var muligens den st\xc3\xb8rste byen i Norden i vikingtiden og blir ansett som den eldste byen i Danmark. Arkeologien sporer de eldste husene tilbake til midten av 700-tallet, hvilket stemmer med at stedet er nevnt i kr\xc3\xb8niker fra 803.\n_START_SECTION_\nKristendommen\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 965 skapte Gorm den gamles s\xc3\xb8nn Harald Bl\xc3\xa5tann den f\xc3\xb8rste varige samling av konged\xc3\xb8mmet Danmark. P\xc3\xa5 denne tid ble han opps\xc3\xb8kt av den tyske misjon\xc3\xa6ren Poppo, som bar jernbyrd for \xc3\xa5 vise kraften i den kristne troen. If\xc3\xb8lge legenden overbeviste dette kong Harald om at han m\xc3\xa5tte omvende seg. Mer sannsynlig er det at kongen inns\xc3\xa5 at et hedensk Danmark kunne utl\xc3\xb8se korstog mot landet fra den tyske keiser Otto II. Det enkleste var \xc3\xa5 konvertere. Samtidig var der praktiske fordeler ved at prestene kunne bidra til \xc3\xa5 skape grunnlaget for en sentraladministrasjon som forente konged\xc3\xb8mmet. Det kan ogs\xc3\xa5 ha v\xc3\xa6rt at kongen \xc3\xb8nsket \xc3\xa5 se p\xc3\xa5 seg selv som en hersker av europeisk type._NEWLINE_Danskenes press mot de angelsaksiske konged\xc3\xb8mmer i England ble etter hvert s\xc3\xa5 massivt at angelsakserne til slutt valgte dansken Knut den mektige som konge av England, og han styrte i en knapp menneskealder. Hans s\xc3\xb8nn Hardeknut oppn\xc3\xa5dde ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli Englands konge, men etter hans tidlige d\xc3\xb8d ble England og Danmark delt for alltid. Etter Knut den mektiges d\xc3\xb8d i 1035 oppsto det ogs\xc3\xa5 strid om den danske tronen. Norge, som en tid hadde v\xc3\xa6rt underlagt Danmark, ristet seg l\xc3\xb8s, og norske styrker herjet danske omr\xc3\xa5der._NEWLINE_I det tomrommet som oppsto etter Hardeknuts d\xc3\xb8d, klarte den norske kongen Magnus den gode (1042\xe2\x80\x931047) \xc3\xa5 bli danskenes konge. Kong Magnus og hans h\xc3\xa6r vant en avgj\xc3\xb8rende seier i slaget ved Lyrskov Hede i Jylland mot vendere som i en \xc3\xa5rrekke hadde truet Danmark fra s\xc3\xb8r. Da Magnus d\xc3\xb8de, ble hans onkel Harald Hardr\xc3\xa5de enekonge i Norge og krevde Danmark som arv etter nev\xc3\xb8en. Kravet ble im\xc3\xb8teg\xc3\xa5tt av dansken Svein Estridsson. Denne var ikke direkte av kongs\xc3\xa6tt siden han bare var en nev\xc3\xb8 av Knut den mektige p\xc3\xa5 morssiden, hvilket noe uvanlig f\xc3\xb8rte til at han navngis som s\xc3\xb8nn av sin mor Estrid._NEWLINE_Harald vant alle slagene mot den oppr\xc3\xb8rske Svein, men ble aldri kvitt ham, og i frustrasjon \xc3\xb8dela han Hedeby. Til slutt ga Harald opp Danmark til fordel for \xc3\xa5 invadere det langt rikere England, men slaget ved Stamford Bridge i 1066 kom overraskende p\xc3\xa5 ham, og han d\xc3\xb8de i kampen. Noen dager senere ble den angelsaksiske kongen Harald Godwinson drept i slaget ved Hastings, og England ble erobret av normanneren Vilhelm Bastarden. Bortsett fra noen feilsl\xc3\xa5tte fors\xc3\xb8k ga Svein Estridsson opp \xc3\xa5 hevde danske krav mot England og satset p\xc3\xa5 indre fred i Danmark. Vikingtiden var s\xc3\xa5ledes over i Danmark.\n_START_SECTION_\nFra borgerkrig til vekst\n_START_PARAGRAPH_\nI 1103 opprettet Romerkirken et erkebispesete for hele Skandinavia i Lund i Sk\xc3\xa5ne. Kort tid etter l\xc3\xb8srev kirkene i Norge og Sverige seg fra den danske kirke og opprettet egne erkebisped\xc3\xb8mmer, i henholdsvis 1152 og 1163. Men erkebiskopen i Lund ble tilkjent overh\xc3\xb8yhet over sin svenske kollega i Uppsala. \xc3\x85rene fra midten av 1100-tallet var harde for Danmark. Etter en 30 \xc3\xa5r lang fredsperiode under Kong Niels (1104-1134) kom det som f\xc3\xb8lge av drapet p\xc3\xa5 Erik Ejegods s\xc3\xb8nn, Knud Lavard en 25 \xc3\xa5rs borgerkrigslignende tilstand for\xc3\xa5rsaket av stridigheter mellom stridende slekter, som alle strevet etter kongemakten. Disse tilstandene ble f\xc3\xb8rst avsluttett med  Valdemar den stores tronbestigelse i 1157, da han maktet \xc3\xa5 bringe ro og skape en ny ordning i statsadministrasjonen. Begge deler skjedde i samarbeid med den mektige biskop Absalon._NEWLINE_I den tidlige middelalder var Danmarks hovedstad ikke plassert p\xc3\xa5 noe bestemt sted. Hovedstaden var p\xc3\xa5 det sted hvor danehoffet ble holdt, og i lang tid var det i Nyborg. I l\xc3\xb8pet av Valdemars regjeringstid f\xc3\xb8rte Sk\xc3\xa5nes \xc3\xb8konomiske betydning og behovet for kontroll med sj\xc3\xb8vegen gjennom \xc3\x98resund til at Absalon lot oppf\xc3\xb8re en borg ved strandstedet Hafn i \xc3\xa5rene 1167\xe2\x80\x931171. Det skulle vise seg \xc3\xa5 bli kjernen i byen K\xc3\xb8benhavn, som etterhvert ble landets hovedstad._NEWLINE_I en tid da Norge fortsatt var herjet av \xc3\xb8deleggende borgerkriger, bygde Valdemar og Absalon opp Danmark til en stormakt i omr\xc3\xa5det rundt \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. Det f\xc3\xb8rte til konflikt med de tyske byene under ledelse av den mektige byen L\xc3\xbcbeck. Grevene av Holstein og Den tyske ordens riddere var ogs\xc3\xa5 bekymret over denne utviklingen, hvor Danmark satte sitt preg p\xc3\xa5 handelen og landomr\xc3\xa5dene langs \xc3\x98stersj\xc3\xb8en. I henhold til myten skal det ha v\xc3\xa6rt under et korstog i Estland at Danmark fikk sitt flagg. \xc2\xabDannebrog\xc2\xbb skal ha dalt ned fra himmelen under et slag ved Lyndanisse den 15. juni 1219. Miraklet med Dannebrog fant egentlig sted i 1208, og det skal v\xc3\xa6re skjedd ved den estiske byen Tallinn, den gang Lyndanisse._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne tiden var det et godt samarbeid mellom konge og kirke. Det ble bygget tusener av landsbykirker i f\xc3\xb8rste halvdel av 1100-tallet. Framgangen i rikets \xc3\xb8konomi kom av \xc3\xb8kte inntekter fra b\xc3\xb8ter, toll for sj\xc3\xb8trafikken gjennom \xc3\x98resund, og avgifter fra sildemarkedet, eksempelvis Skan\xc3\xb8rmarkedet, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grunn av en omlegging av jordbruket. Landsbyene dannet dyrkningsfellesskaper slik av man kunne utnytte fordelene ved vekselbruk, den nye hjulplogen og de lange, h\xc3\xb8yryggede \xc3\xa5krene. Totalt sett skapte det et overskudd, som bare delvis kom b\xc3\xb8ndene til gode. Det meste gikk videre til adel, kirke og konge. Takket v\xc3\xa6re den stigende velstanden kunne kirken manifestere sin makt langt tydeligere ved hjelp av de opp imot 2000 stenkirkene som avl\xc3\xb8ste trekirkene i l\xc3\xb8pet av det 12. \xc3\xa5rhundre. I 1103 lyktes det for Erik Ejegod \xc3\xa5 f\xc3\xa5 pavens tillatelse til \xc3\xa5 opprette et erkebispesete i Lund, og dermed ble den danske kirken frigjort av erkebispesetet i Hamburg.\n_START_SECTION_\nValgkongetiden\n_START_PARAGRAPH_\nDet gikk igjen d\xc3\xa5rlig med Danmark p\xc3\xa5 1200-tallet da kongemakten br\xc3\xb8t sammen. De danske kongene fikk etter hvert problemer med \xc3\xa5 hevde sin myndighet overfor adel og kirke. Det skjedde etter en lang periode med et anspent forhold mellom kongemakten og pavemakten i Roma, noe som ogs\xc3\xa5 var tilfellet i Norge under kong Sverre Sigurdsson. I takt med kongemaktens svekkelse ble ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8lvinnholdet i de danske myntene mindre \xe2\x80\x93 i perioden 1241\xe2\x80\x931375 kalles de for borgerkrigsmynter. P\xc3\xa5 slutten av 1200-tallet var kongemakten s\xc3\xa5 svekket at adelen i 1282 kunne presse kong Erik Klipping til \xc3\xa5 underskrive en erkl\xc3\xa6ring som kan betraktes som Danmarks f\xc3\xb8rste grunnlov. Den bestemte at kongen regelmessig skulle r\xc3\xa5df\xc3\xb8re seg med stormennene og at b\xc3\xb8ndenes rett skulle sikres. Et svekket Danmark var til Hansaforbundets fordel. Kongen ble n\xc3\xb8dt til sette skatteoppkrevingen i store deler av landet i pant til grevene i Holstein, og i praksis fikk disse makten over hele Danmark p\xc3\xa5 1320-tallet._NEWLINE_Kongeriket Danmark var i ferd med \xc3\xa5 g\xc3\xa5 i oppl\xc3\xb8sning. Sk\xc3\xa5ne ble underlagt den svenske og norske kongen. Vendepunktet kom da Valdemar Atterdag i 1340 arvet den formelle rett til riket. Med Niels Ebbesens attentat mot grev Gerhard III av Holstein det samme \xc3\xa5ret ble forutsetningene endret. Valdemar var en dyktig politiker og lyktes i \xc3\xa5 fri landet gjennom giftem\xc3\xa5l, snedighet og krig. Svartedauden, som danske kaller for \xc2\xabDen sorte d\xc3\xb8d\xc2\xbb, rammet Danmark hardt i \xc3\xa5rene 1349\xe2\x80\x931350. Selv om pesten rammet Danmark like hardt som Norge, ble ikke konsekvensene like store som i Norge, selv om det f\xc3\xb8rte til store lidelser og tilbakegang for det danske folket. For Valdemar var det en situasjon som han visste \xc3\xa5 utnytte._NEWLINE_Under fors\xc3\xb8kene p\xc3\xa5 \xc3\xa5 gjenskape \xc3\x98stersj\xc3\xb8imperiet kom Valdemar i \xc3\xa5pen konflikt med Hansaforbundet. Hans h\xc3\xa6r invaderte og erobret Gotland, hvor den viktige handelsbyen Visby var medlem av forbundet. En allianse mellom Hansaen, Sverige og oppr\xc3\xb8rske adelige i Jylland tvang Valdemar i eksil p\xc3\xa5 1370-tallet. Hansaen overtok deretter kontrollen over festningsverkene langs kysten av \xc3\x98resund og trengte ikke lenger \xc3\xa5 betale toll. Valdemar Atterdag d\xc3\xb8de i 1375. Han hadde seks barn, men kun et av dem overlevde ham, datteren Margrete.\n_START_SECTION_\nMargrete og Kalmarunionen\n_START_PARAGRAPH_\nValdemar Atterdags datter Margrete I ble gift med den norske kongen H\xc3\xa5kon VI Magnusson. H\xc3\xa5kon var arving til b\xc3\xa5de den norske og den svenske krone. Meningen var at H\xc3\xa5kon og Margretes eneste s\xc3\xb8nn Olav H\xc3\xa5konsson skulle regjere over alle de tre nordiske rikene. Han ble valgt til dansk konge i 1376 og arvet Norge etter faren i 1380. Olavs regjering innledet 434 \xc3\xa5r med en dansk-norsk union. Ettersom Olav bare var et barn, og i tillegg d\xc3\xb8de etter kort tid, valgte riksr\xc3\xa5det i Danmark Margrete som \xc2\xabfullmektig frue og husbond, Danmarks rikes formynder\xc2\xbb. Tilsvarende titler fikk hun ogs\xc3\xa5 i Norge og Sverige. Dette ble innledningen til Kalmarunionen, oppkalt etter byen av samme navn i Sverige, hvor unionsdokumentet ble underskrevet i 1397. Unionen omfattet ogs\xc3\xa5 de dav\xc3\xa6rende norske skattland Orkn\xc3\xb8yene, Shetlands\xc3\xb8yene, F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island og Gr\xc3\xb8nland, og den svenske provins Finland. som var svensk._NEWLINE_Margretes etterf\xc3\xb8lger var Erik av Pommern. Han hadde ikke hennes format og blir gitt skylden for at unionen gikk i oppl\xc3\xb8sning ved at Sverige rev seg l\xc3\xb8s. Norge forble i unionen og ble etter hvert formelt og praktisk underlagt Danmark. Sundtollen for fremmede skip som passerte \xc3\x98resund ved Kronborg ble opprettet i 1429 av Erik av Pommern. Den ga Danmark store inntekter, men var ogs\xc3\xa5 grunnlaget for internasjonale konflikter. Forhandlinger om reduksjon av tollen eller midlertidig opph\xc3\xb8r inngikk som et element i flere fredsforhandlinger helt opp til 1600-tallet. Den strategiske plasseringen av K\xc3\xb8benhavn som landets hovedstad og fl\xc3\xa5tens base ga kontroll med all trafikk inn og ut av \xc3\x98stersj\xc3\xb8en._NEWLINE_Det fantes stadig et \xc3\xb8nske om \xc3\xa5 beholde unionen, og da Kristoffer av Bayern kom p\xc3\xa5 tronen i 1440 klarte han etter hvert \xc3\xa5 bli valgt til konge av alle de tre rikene. Innen den svenske adelen vokste imidlertid misn\xc3\xb8yen med unionen, og den ble etter hvert en formalitet uten st\xc3\xb8rre praktisk betydning. Da Christian II, ogs\xc3\xa5 kalt Christian Tyrann, kom til makten i 1513, fikk man en konge som hadde lest sin Machiavelli. Etter et erobringstokt gjennom Sverige i 1520 klarte han \xc3\xa5 f\xc3\xa5 unionsmotstanderne samlet i Stockholm under l\xc3\xb8fte om fritt leide. Han stengte deretter portene og lot lederne henrette, sammen med mange uskyldige som ble dratt med i dragsuget. Massakren i november 1520 har g\xc3\xa5tt inn i historien som \xc2\xabStockholms blodbad\xc2\xbb, men handlingen f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til at unionen gikk i oppl\xc3\xb8sning._NEWLINE_Etter at Sverige resolutt gikk ut av unionen i 1521 br\xc3\xb8t det ut borgerkrig i Danmark, ofte kalt for \xc2\xabGrevens feide\xc2\xbb, og midt i den politiske uroen kom den religi\xc3\xb8se reformasjonen. Da Danmark igjen falt til ro var det danske riksr\xc3\xa5d svekket, og det norske ble like godt avskaffet i 1536 ved h\xc3\xa5ndfestningen eller avtalen mellom kongen og det danske riksr\xc3\xa5det, uten norsk medvirkning. H\xc3\xa5ndfestningens erkl\xc3\xa6ring om at Norge var innlemmet i Danmark skulle tjene den mektige danske adelens interesser ved \xc3\xa5 \xc3\xa5pne for len i Norge. Men i praksis fortsatte kongemakten \xc3\xa5 betrakte Norge som et separat kongerike, ettersom det var et arverike. Med arverett til Norge sto en kandidat mye sterkere n\xc3\xa5r adelen skulle velge Danmarks nye konge. Reelt ble de to rikene forent i en tett personalunion, Danmark-Norge. Norge formelt beholdt egne lover, kansler, mynt og h\xc3\xa6r, men ble ellers i alle forhold regjert fra K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nReformasjonen\n_START_PARAGRAPH_\nI senmiddelalderen oppsto det en utbredt folkelig misn\xc3\xb8ye med den katolske kirke, og fyrstene s\xc3\xa5 at det ikke var til deres fordel \xc3\xa5 st\xc3\xb8tte denne. Reformasjonen hadde sitt utgangspunkt i Tyskland hvor s\xc3\xa6rlig Martin Luther var en vesentlig drivkraft. Bevegelsen fikk hurtig stor innflytelse i Danmark, selv om humanister som Poul Helgesen lenge fors\xc3\xb8kte  \xc3\xa5 opprettholde en reformbevegelse innenfor den katolske kirkes rammer. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rene av 1530-tallet ble befolkningen oppmuntret av kongens passivitet til \xc3\xa5 angripe kloster og kirker. Da Fredrik I d\xc3\xb8de i 1533 tok et synode (kirker\xc3\xa5d) av biskoper kontrollen over kirkeprovinsen Danmark og nektet \xc3\xa5 tillate valget av Christian III. Begrunnelsen var at han var for luthersk. V\xc3\xa6pnet motstand fra adelen og L\xc3\xbcbecks borgmester tvang biskopene til \xc3\xa5 gi seg og akseptere Christian III som konge._NEWLINE_Kort tid etter i 1536 ble reformasjonen innf\xc3\xb8rt i Danmark og Norge. I Norge var det ingen folkelig oppstand mot den etablerte kirke. For Norge var det en dansk reformasjon som ble p\xc3\xa5tvunget ovenfra og ned i de sosiale lag. I dragsuget ble gammel kirkekunst uerstattelig \xc3\xb8delagt. I Norge ble blant annet St. Olavs skrin i Nidarosdomen, \xc3\xb8delagt, mens s\xc3\xb8lvet ble smeltet om og f\xc3\xb8rt til K\xc3\xb8benhavn._NEWLINE_En viktig grunn til at reformasjonen seiret i Nord-Europa var kongenes \xc3\xb8nske om frigj\xc3\xb8re seg fra pavestolen, men ogs\xc3\xa5 at det var store inntekter i \xc3\xa5 konfiskere kirkenes og klostrenes eiendommer og skatter. Danmark ble raskt en del av den overbeviste lutheranisme.  I l\xc3\xb8pet av 1600-tallet gjennomlevde landet en tid med streng luthersk ortodoksi. Alle tegn p\xc3\xa5 katolsk tro ble forfulgt, og det samme skjedde med de kalvinistiske menighetene. Det ble sett p\xc3\xa5 som en seier for reformasjonen da den f\xc3\xb8rste oversettelsen av Bibelen, den s\xc3\xa5kalte Christian IIIs Danske Bibel, utkom i 1550. Denne bibelen er blitt betegnet som et spr\xc3\xa5klig mesterverk. Den ble normsettende for det danske skriftspr\xc3\xa5ket, som \xc3\xa9n gang for alle ble preget av den \xc3\xb8stdanske dialekt som bibeloversettelsen er skrevet p\xc3\xa5. Bibelen ble imidlertid aldri oversatt til norsk, og bruken av dansk som bibel- og kirkespr\xc3\xa5k bidro sterkt til at det norske skriftspr\xc3\xa5ket forsvant, og til dansk p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 talespr\xc3\xa5ket.\n_START_SECTION_\nPolitiske forhold\n_START_PARAGRAPH_\nDanmarks \xc3\xb8konomi bedret seg i l\xc3\xb8pet av 1500-tallet og landet ble rikt, mest fordi Danmark hadde makten p\xc3\xa5 begge sider av \xc3\x98resund og opprettholdt tollen over sj\xc3\xb8trafikken. Korneksporten f_NEWLINE_ra Polen til Nederlandene og resten av Europa vokste betydelig i samme tidsrom. Den danske \xc3\xb8konomien hadde ogs\xc3\xa5 fordeler av fire\xc3\xa5rskrigen (eller den spansk-nederlandske krigen) i Nederlandene etterhvert som h\xc3\xb8yt utdannede flyktninger kom til Danmark. En direkte virkning var moderniseringen av h\xc3\xa5ndverk og jordbruk og tettere handelsforbindelser med Nederlandene._NEWLINE_Danmark var et sterkt land p\xc3\xa5 denne tiden. Storpolitikken i Europa dreide seg i stor grad om forholdet mellom protestanter og katolikker. Siden Danmark var overbevist protestantisk, var det \xc3\xa5penbart at landet m\xc3\xa5tte bli dratt inn i denne striden. Under tredve\xc3\xa5rskrigen gikk det s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig med protestantene p\xc3\xa5 1620-tallet at de appellerte til Christian IV (popul\xc3\xa6rt: \xc2\xabChristian Kvart\xc2\xbb) om hjelp til \xc3\xa5 \xc2\xabredde den protestantiske sak\xc2\xbb. Den danske innblandingen ble en fiasko, men verre og mer ydmykende ble det da den svenske deltagelsen ble en stor suksess. Christian IV huskes likevel av danskene som en av landets aller beste konger. Han fikk en meget lang regjeringstid (1588\xe2\x80\x931648) og ble betraktet som arkitekten blant de danske kongene p\xc3\xa5 grunn av alle de byggeprosjektene han iverksatte. Han grunnla, eller la om, blant annet bystrukturen til flere norske og svenske byer der navnet begynner med Christian, inkludert Christiania og Kristiansand. Blant de felles dansk-norske kongene var han den eneste som interesserte seg for Norge og som bes\xc3\xb8kte landet gjentatte ganger._NEWLINE_Christian IV vant over Sverige i Kalmarkrigen i 1612, men i hans eldre dager led Danmark-Norge det f\xc3\xb8rste store nederlaget i en serie kriger med nabolandet. Ved freden i Br\xc3\xb6msebro i 1645 m\xc3\xa5tte Norge avst\xc3\xa5 Jemtland, mens Danmark mistet Halland._NEWLINE_Etter hans d\xc3\xb8d havnet Danmark-Norge i en enda mer katastrofal krig mot Sverige. Den danske fl\xc3\xa5ten hadde overmakten til sj\xc3\xb8s, slik at den svenske h\xc3\xa6ren i stedet invaderte Danmark fra s\xc3\xb8r. En usedvanlig kald vinter gjorde det mulig for de svenske troppene \xc3\xa5 krysse Storeb\xc3\xa6lt og angripe K\xc3\xb8benhavn direkte. Bare ved at borgerne holdt ut, kombinert med n\xc3\xb8dforsyninger fra Nederlandene og (etter sigende) kongens personlige mot, unngikk Danmark byens fall og dermed at hele landet ble erobret. Ved freden i Roskilde i 1658 m\xc3\xa5tte Danmark avst\xc3\xa5 de gjenv\xc3\xa6rende rike landsdelen \xc3\xb8st for \xc3\x98resund, Sk\xc3\xa5ne og Blekinge, og for en kortvarig periode ogs\xc3\xa5 Bornholm. Norge m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 B\xc3\xa5huslen og Trondheim len, men det siste ble gjenerobret to \xc3\xa5r senere. Fredsavtalen forhindret imidlertid ikke den svenske kongen i enn\xc3\xa5 et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 innta K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nEneveldet\n_START_PARAGRAPH_\nSom et resultat av at adelsh\xc3\xa6ren sviktet totalt under krigen, kunne Fredrik III frata adelen noen av dens privilegier og innf\xc3\xb8re eneveldet i Danmark-Norge. Det skjedde med st\xc3\xb8tte fra det rike borgerskapet i K\xc3\xb8benhavn og i de st\xc3\xb8rre provinsbyene. Det markerte innledningen til et maktskifte fra arvelig adel til borgerskapets pengemakt. Riksr\xc3\xa5det ble nedlagt, og det tideligere valgkonged\xc3\xb8mmet ble avskaffet til fordel for et arvelig monarki. En egentlig representativ styreform s\xc3\xa5 landet f\xc3\xb8rst igjen et par hundre \xc3\xa5r senere. Regjeringen ble omorganisert etter en hierarkisk modell med kongen i spissen og med l\xc3\xb8nnede embetsmenn i alle betydelige poster. Som statsadministrasjonen ble ogs\xc3\xa5 lovgivningen modernisert. Kong Christian Vs Danske Lov ble underskrevet den 15. april 1683, og i 1687 fulgte den tilsvarende Norske Lov. Dessuten ble m\xc3\xa5l og vekt standardisert, og med Christian Vs matrikkel (landregister) i 1688 ble det innf\xc3\xb8rt et nytt grunnlag for beskatning._NEWLINE_Danmark-Norge deltok ikke aktivt i den europeiske storpolitikken, men kongemakten ga ikke uten videre opp \xc3\xa5 gjenvinne herred\xc3\xb8mmet over de tapte landsdelene. I 1675 gikk en dansk h\xc3\xa6r i land i Sk\xc3\xa5ne for \xc3\xa5 gjenerobre landet, og samtidig gjorde den norske h\xc3\xa6r invasjon i B\xc3\xa5huslen. Den sk\xc3\xa5nske krig ble kostbar, men f\xc3\xb8rte ikke til den \xc3\xb8nskede revansj, og landsdelene forble svenske ved fredsavslutningen i 1679. Senere fikk Sveriges overmakt i regionen rundt \xc3\x98stersj\xc3\xb8en de tre nabolandene Russland, Polen og Danmark-Norge til \xc3\xa5 danne en hemmelig allianse p\xc3\xa5 h\xc3\xb8sten 1699, og dette utl\xc3\xb8ste den store nordiske krig. Allerede i 1700 slo den svenske krigerkongen Karl XII Danmark-Norge ut av krigen. Selv om svenskene endte med \xc3\xa5 lide et avgj\xc3\xb8rende nederlag i slaget ved Poltava og falt under fors\xc3\xb8ket p\xc3\xa5 \xc3\xa5 erobere Norge i 1718, greide Danmark-Norge heller ikke denne gang \xc3\xa5 f\xc3\xa5 sine tapte besittelser tilbake, og m\xc3\xa5tte innse at de tidligere danske provinser var tapt for alltid._NEWLINE_Befolkningstallet steg jevnt gjennom \xc3\xa5rene: fra 600 000 i 1660 til 700 000 i 1720 og 978 000 i 1807, i tillegg til en tredobling av Danmark-Norges statsinntekter fra 1660 til 1730. Det slo feil da man etter merkantilistisk modell fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 skaffe landet nye inntekter gjennom omlegging til tidlige industriformer. Den lille industrien som var, var konsentrert omkring K\xc3\xb8benhavn, og den eksisterte stort sett for \xc3\xa5 forsyne h\xc3\xa6ren og fl\xc3\xa5ten. Landets adel besto bare av rundt 2 000 personer, men eide omtrent halvparten av all jord og kontrollerte lokaladministrasjonen. I 1733 ble stavnsb\xc3\xa5ndet innf\xc3\xb8rt for \xc3\xa5 holde arbeidskraften fast p\xc3\xa5 landet. Det betydde at b\xc3\xb8nder og landarbeidere bare kunne forlate det omr\xc3\xa5det de var f\xc3\xb8dt i hvis de hadde godseierens tillatelse. I teorien skulle stavnsb\xc3\xa5ndet bare skape en lokal milits, men i realiteten ga det adelen adgang til billig arbeidskraft. F\xc3\xb8rst i 1788 maktet borgerskapet i K\xc3\xb8benhavn \xc3\xa5 f\xc3\xa5 stavnsb\xc3\xa5ndet opphevet.\n_START_SECTION_\nOpplysningstiden\n_START_PARAGRAPH_\nGjennom mesteparten av 1700-tallet var Danmarks \xc3\xb8konomi sunn. Det hadde for det meste sin \xc3\xa5rsak i eksporten av landbruksprodukter til hele Europa. Danske handelsskip seilte til alle havner i europeiske handelsbyer og over Atlanterhavet til de nye kolonier i Karibia og til de nordatlantiske \xc3\xb8yene. Danmark-Norges f\xc3\xb8rste koloni ble grunnlagt ved Trankebar p\xc3\xa5 sydkysten av India i 1620. I Karibia opprettet Danmark-Norge en koloni p\xc3\xa5 Sankt Thomas (n\xc3\xa5 Saint Thomas) i 1671, p\xc3\xa5 Sankt Jan (n\xc3\xa5 Saint John) i 1718, og p\xc3\xa5 Sankt Croix i 1733, kj\xc3\xb8pt fra Frankrike. Det ble ogs\xc3\xa5 opprettet en rekke festninger for handel i Vest-Afrika, som Christiansborg p\xc3\xa5 Gullkysten, n\xc3\xa5 i Ghana, for \xc3\xa5 sikre tilf\xc3\xb8rsel av afrikanere til slavehandelen._NEWLINE_P\xc3\xa5 slutten 1700-tallet framkalte de nye fysiokratiske tanker en bevegelse for landbruksreformer. Stavnsb\xc3\xa5ndet ble opphevet og det ble innledet et skifte av landsbyenes felles\xc3\xa5krer. Parallelt skjedde det en avl\xc3\xb8sning av b\xc3\xb8ndenes festekontrakter med selveie. Dette skapte et nytt landskap i Danmark, det s\xc3\xa5kalte \xc2\xablandm\xc3\xa5lerlandskapet\xc2\xbb som var lettgjenkjennelig p\xc3\xa5 de rette linjer i \xc3\xa5krer og veger i motsetningen til middelalderens jordbruksomr\xc3\xa5der som fulgte landskapets konturer._NEWLINE_Ideer og synspunkter fra den franske opplysningstid fikk gjennomslag hos borgerskapet i Danmark-Norge. Det f\xc3\xb8rte til et press for \xc3\xb8kt personlig frihet. Sensuren ble mindre p\xc3\xa5 slutten av 1700-tallet. Utviklingen var ikke enkel \xc3\xa5 gjennomf\xc3\xb8re, og i perioder var det politiske liv preget av framskritt, for s\xc3\xa5 \xc3\xa5 bli avl\xc3\xb8st av at den eneveldige kongemakten igjen hevdet sin kontroll over samfunnet. I disse \xc3\xa5rene vokste en nasjonal bevissthet fram, slik det skjedde i resten av Europa. Mange begynte \xc3\xa5 mistro de mange \xc2\xabtyskere\xc2\xbb, det vil si holsteinere, i administrasjonen. Motsetningsforholdet mellom tysktalende og dansktalende fortsatte inn i den f\xc3\xb8lgende perioden. Samtidig vokste det fram en norsk nasjonalbevissthet med brodd mot Danmark, og det ble reist krav om egne norske institusjoner.\n_START_SECTION_\nDen moderne tid\n_START_PARAGRAPH_\nDen moderne tid innledes med Napoleonskrigene, tapet av fl\xc3\xa5ten og K\xc3\xb8benhavns bombardement. Politisk sett fant det sted en omdanning fra den multinasjonale dansk-norske fellesstat til en ren dansk nasjonalstat med avst\xc3\xa5elsen av Norge i 1814 og tapet av S\xc3\xb8nderjylland i 1864. De dansktalende deler av Slesvig ble gjenforent med Danmark i 1920. Etter okkupasjonstiden og den kalde krigens opph\xc3\xb8r har Danmark detlatt mer aktivt i internasjonale organisasjoner og s\xc3\xb8kt \xc3\xa5 drive en sterkere utenrikspolitikk._NEWLINE_Produksjonen i byene ble ved periodens begynnelse prim\xc3\xa6rt drevet av h\xc3\xa5ndverkere, selv om det fantes enkelte industrilignende virksomheter. Senere i perioden skjedde en kraftig industrialisering hvor jernbanene, telegrafen, telefonen, dampskipene og siden elektrisiteten utgjorde en avgj\xc3\xb8rende st\xc3\xb8tte for den mekanisering som fulgte. I den siste delen av 1900-tallet har dansk industri m\xc3\xa5tte oppgi \xc3\xa5 konkurrere i prim\xc3\xa6rproduksjonen og sett skipsverftene og maskinindustrien forsvinne og flagge ut._NEWLINE_Levevilk\xc3\xa5rene for den jevne befolkning har endret seg fra en betydelig fattigdom via langsomme forbedringer av boligstandard, helsevesen og alderdomsomsorg til et generelt velferdssystem. I de aller siste \xc3\xa5rtier har tendensen g\xc3\xa5tt mot innskrenkninger i offentlig st\xc3\xb8tte til dansker i n\xc3\xb8d og  mot st\xc3\xb8rre selvfinansiering p\xc3\xa5 alle omr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nNapoleonskrigene\n_START_PARAGRAPH_\nDanmark-Norges blomstrende \xc3\xb8konomi ble \xc3\xb8delagt p\xc3\xa5 grunn av tap og utgifter forbundet med deltagelsen i Napoleonskrigene. Landet hadde alliert seg med Frankrike, og det utl\xc3\xb8ste flere angrep fra Sverige og Storbritannia. Den britiske fl\xc3\xa5ten angrep K\xc3\xb8benhavn i 1801 og igjen i 1807, da byen ble bombardert, og Danmark-Norge mistet det meste av sin fl\xc3\xa5te, den nest st\xc3\xb8rste i Europa. Resten av krigen ble utkjempet med sm\xc3\xa5 kanonb\xc3\xa5ter og kanonstillinger langs kystene._NEWLINE_Ved fredsslutningen i Kiel ble personalunionen mellom Norge og Danmark oppl\xc3\xb8st, og Norge ble avst\xc3\xa5tt til kongen av Sverige, men med uttrykkelig unntak for F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene, Island og Gr\xc3\xb8nland. I den forbindelse skal Poul Martin M\xc3\xb8ller delevis ironisk ha sagt \xc2\xabDanmark er et lite, fattig land\xc2\xbb. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5ten ble Sverige bel\xc3\xb8nnet for \xc3\xa5 ha valgt de alliertes side i krigen. Norge erkl\xc3\xa6rte seg imidlertid selvstendig og klarte til tross for et nederlaget i en kortvarig krig \xc3\xa5 beholde sin selvstendighet og sin demokratiske grunnlov innenfor en l\xc3\xb8s personalunion med Sverige._NEWLINE_Danmark gikk fallitt (Danmarks statsbankerott), og den jevne befolkning led hardt under krigens f\xc3\xb8lger. Samtidig begynte den kulturperiode som kalles romantikken eller gullalderen. Midt i \xc3\xb8konomisk ruin skapte personligheter som H. C. Andersen, Kierkegaard, Thorvaldsen og Grundtvig sine verker, mens br\xc3\xb8drene Hans Christian og Anders Sand\xc3\xb8e \xc3\x98rsted fremla banebrytende resultater innenfor natur- og rettsvitenskapene.\n_START_SECTION_\nDe slesvigske kriger\n_START_PARAGRAPH_\nDe nasjonale og liberale str\xc3\xb8mninger vokste seg etterhvert kraftige i Danmark. Borgerskapet ble stadig mer tallrikt og forlangte del i regjeringsmakten. Under inntrykk av revolusjonene i Europa 1848 ga Frederik VII etter og satte i gang arbeidet med \xc3\xa5 lage en ny forfatning. Danmarks Riges Grundlov ble underskrevet av kongen 5. juni 1849. Eneveldet ble opphevet, og det ble innf\xc3\xb8rt konstitusjonelt monarki med maktdeling. Den lovgivende makt l\xc3\xa5 hos en riksdag med to kamre: Folketinget, som alle voksne og mannlige danske borgere hadde stemmerett og valgbarhet til, og Landstinget, hvor kun eiere av jord eller kapital hadde stemmerett og valgbarhet. Den ut\xc3\xb8vende makt l\xc3\xa5 hos kongen og regjeringen i fellesskap. Den d\xc3\xb8mmende makts uavhengighet ble garantert ved at dommerne ble sikret mot avskjedigelse._NEWLINE_Det danske riket besto av fire deler: Kongeriket Danmark, hertugd\xc3\xb8mmene Slesvig og Holstein, og de nordatlantiske \xc3\xb8yer (F\xc3\xa6r\xc3\xb8yene og Island). I l\xc3\xb8pet av 1700-tallet og is\xc3\xa6r 1800-tallet betraktet man kongeriket og hertugd\xc3\xb8mmene som ett land, den s\xc3\xa5kalte \xc2\xabhelstaten\xc2\xbb, mens de nordatlantiske og opprinnelige norske besittelsene ble betraktet som kolonier og behandlet deretter. Det tysktalende flertall i hertugd\xc3\xb8mmene var misforn\xc3\xb8yd med tankegangen om helstaten, og de nasjonal-liberale str\xc3\xb8mningene munnet ut i et krav om uavhengighet i forhold til Danmark. I Danmark ga den samme ideologi kraft til et krav om innlemmelse av hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig. Det utl\xc3\xb8ste i 1848 den f\xc3\xb8rste slesvigske krig, som endte med status quo etter at Storbritannia hadde meglet._NEWLINE_Etter krigen fortsatte den politiske debatten i Danmark, og de nasjonal-liberale n\xc3\xa5dde fram med et krav om \xc3\xa5 innlemme Slesvig i kongeriket, mens man gjerne oppga Holstein. Ved grunnlovsreformen i 1864 ble helstaten gjennomf\xc3\xb8rt ved at Slesvig formelt ble innlemmet i riket. I Slesvig bodde tysktalende og dansktalende side om side, men siden middelalderen hadde adelen i hertugd\xc3\xb8mmene et dokumentert krav p\xc3\xa5 \xc2\xabdat se blieven tosamende up ewich ungedeelt\xc2\xbb (= at de skulle forbli udelte sammen), og dette ble brukt som grunnlag for at Preussen og \xc3\x98sterrike kunne komme den tysktalende befolkningen til hjelp i deres oppr\xc3\xb8r mot helstaten, den andre slesvigske krig. I kontrast til situasjonen tidligere, kom det ikke i stand en mekling. Danmark tapte krigen og m\xc3\xa5tte avst\xc3\xa5 hertugd\xc3\xb8mmet til en felles pr\xc3\xb8yssisk-\xc3\xb8sterriksk administrasjon. Etter krigen mellom Preussen og \xc3\x98sterrike i 1866 kom omr\xc3\xa5dene under et rent pr\xc3\xb8yssisk styre. Etter en folkeavstemning i 1920 i S\xc3\xb8nderjylland kom Nordslesvig tilbake til Danmark, mens Sydslesvig forble i Tyskland.\n_START_SECTION_\nNasjonalstat og forfatningskamp\n_START_PARAGRAPH_\nTapet i syd var et hardt slag for den danske nasjonalf\xc3\xb8lelsen, og det krevde ettertanke og omstilling for \xc3\xa5 finne fram til en ny selvf\xc3\xb8lelse. Siden tredve\xc3\xa5rskrigen hadde Danmark tapt store omr\xc3\xa5der til Sverige og Tyskland, og etter hvert hadde landet blitt en ren dansktalende nasjonalstat. I erkjennelsen av landets lille st\xc3\xb8rrelse vokste tanken om at framtiden m\xc3\xa5tte ligge i n\xc3\xb8ytralitet og i indre utvikling basert p\xc3\xa5 landbruk og utdannelse._NEWLINE_\xc3\x98konomien var fortsatt tungt basert p\xc3\xa5 eksport av landbruksprodukter. Opp mot midten av 1800-tallet var det is\xc3\xa6r korn man solgte, men i l\xc3\xb8pet av andre halvdel gikk man i \xc3\xb8kende grad over til \xc3\xa5 produsere animaliske varer som sm\xc3\xb8r og svinekj\xc3\xb8tt. Landbruket organiserte foredlingen av r\xc3\xa5varene gjennom andelsbevegelsen, og de nye meierier, slakterier, sparekasser og  bruksforeninger bidro til en rask overgang fra selvforsyning til penge\xc3\xb8konomi. Landbrukets utvikling var til fordel for virksomheten i byene, og i l\xc3\xb8pet av 1870-tallet begynte industrialiseringen i Danmark for alvor. Dette f\xc3\xb8rte igjen til \xc3\xb8kende migrasjon av arbeidere fra landsbygda og til byene._NEWLINE_I siste halvdel av 1800-tallet vant b\xc3\xb8ndene ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8kt innflytelse i Folketinget. Forfatningen krevde ikke direkte at regjeringen skulle ha et flertall bak seg (parlamentarisme), og i lang tid st\xc3\xb8ttet kongen en allianse av storborgerskapet og godseierne som nektet \xc3\xa5 oppgi makten. Men ved systemskiftet i 1901 lyktes en koalisjon av b\xc3\xb8nder, arbeidere og akademikere i \xc3\xa5 overta regjeringsmakten. Deretter har alle danske regjeringer sittet \xc2\xabs\xc3\xa5 lenge det ikke er konstateret et flertall imot\xc2\xbb dem.\n_START_SECTION_\nIndustrialisering og infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 begynnelsen av 1900-tallet akselererte industrialiseringen i Danmark. Innf\xc3\xb8ringen av dampdrevne maskiner ga mulighet for en mekanisering av alt tungt og ensformig arbeid. Forbrenningsmotorer ble etter hvert brukt til all transport, og biler og fly overtok mye av trafikken som f\xc3\xb8r hadde g\xc3\xa5tt til sj\xc3\xb8s eller med tog._NEWLINE_Den tunge trafikken fikk en infrastruktur som besto av ruter med dampskip mellom landsdelene. Dette \xc3\xb8kte utvekslingen av varer og personer, ogs\xc3\xa5 i forhold til utlandet. Anleggelsen av Esbjerg havn ble avgj\xc3\xb8rende for \xc3\xb8kt eksport av sm\xc3\xb8r og bacon til Storbritannia. Den st\xc3\xb8rste fordelen av dampskipdriften var fullf\xc3\xb8ringen av et tett jernbanenett. Jernbane var hurtigere og mer p\xc3\xa5litelig enn den langsomme transporten p\xc3\xa5 vegene. Med jernbane og dampskip ble Danmark ett sammenhengende marked for arbeidskraft, varer og tjenesteytelser._NEWLINE_De mange broer, viadukter og rekkene med telegraf- og telefonstolper kom til \xc3\xa5 prege landskapet. Landbruksomr\xc3\xa5dene ble preget av gressmarker inngjerdet av piggtr\xc3\xa5d, og \xc3\xb8kt dyrking av havre og bygg som f\xc3\xb4r til et stadig \xc3\xb8kende husdyrhold. I byene medf\xc3\xb8rte innvandringen av arbeidskraft en voldsom bygging av boliger. Helsestrukturen l\xc3\xa5 derimot tilbake. Barned\xc3\xb8deligheten var stor, tuberkulosen utbredt, og det var mange epidemier. Ved hjelp av bedre vannforsyning og kloakkanlegg, bygging av sykehus og badeanstalter, \xc3\xb8kning av antallet leger og utdannede jordm\xc3\xb8dre, og opprettelsen av sykekasser, fikk befolkningen i Danmark etter hvert en bedre helsetilstand.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8pet av de f\xc3\xb8rste ti\xc3\xa5rene av 1900-tallet dannet de nye partiene det radikale venstre og venstre regjering. I 1915 fikk kvinnene stemmerett, og i 1917 ble De vestindiske \xc3\xb8yer solgt til USA. Det kom reformer i arbeidsmarkedet og av de sosiale forhold som pekte fram mot velferdsstaten._NEWLINE_Danmark klarte \xc3\xa5 beholde n\xc3\xb8ytraliteten og holde landet utenfor kamphandlingene under den f\xc3\xb8rste verdenskrig, men danske s\xc3\xb8derjyder deltok p\xc3\xa5 tysk side i hele krigen og led uforholdsmessig store tap (tilsvarende det polske mindretallets tap). Mange dansker tjente formuer p\xc3\xa5 \xc3\xa5 forsyne de krigf\xc3\xb8rende land med matprodukter, men hele handelsm\xc3\xb8nsteret ble forrykket p\xc3\xa5 grunn av krigen, og de sosiale og \xc3\xb8konomiske uroligheter som oppsto som en f\xc3\xb8lge av den.\n_START_SECTION_\nVerdenskrisen p\xc3\xa5 1930-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nVed valget i 1924 ble sosialdemokratene Danmarks st\xc3\xb8rste parti under ledelse av Thorvald Stauning. Han innledet et samarbeid med de borgerlige partiene. Det var under Staunings ledelse at man kom fram de sosiale og \xc3\xb8konomiske reformer som bidro til \xc3\xa5 trekke landet ut av 1930-tallets \xc3\xb8konomiske krise samtidig som grunnlaget for velferdsstaten ble skapt.\n_START_SECTION_\nAndre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nTil tross for at Danmark var n\xc3\xb8ytralt ved innledningen av andre verdenskrig, og p\xc3\xa5 tross av den ikke-angrepspakt som Danmark hadde inng\xc3\xa5tt med det nazistiske Tyskland, ble Danmark angrepet og besatt av tyske tropper den 9. april 1940 under den s\xc3\xa5kalte Weser\xc3\xbcbung-S\xc3\xbcd operasjonen. Island ble besatt av britiske styrker._NEWLINE_Okkupasjonen var uvanlig da Folketinget fikk tillatelse til \xc3\xa5 fortsette lovgivningsarbeidet, og samlingsregjeringen ble sittende. I motsetning til i Norge, forble Danmarks konge i landet. I hovedsak overlot den tyske okkupasjonsmakten mest mulig av den daglige administrasjonen til de danske myndighetene. H\xc3\xa6r, fl\xc3\xa5te og politi var under v\xc3\xa5pen ogs\xc3\xa5 i funksjon, men etter hvert ble det mer og mer vanskelig \xc3\xa5 opprettholde en t\xc3\xa5lelig hverdag for det danske samfunnet. Den 23. august 1943 trakk regjeringen seg tilbake. Den 19. september samme \xc3\xa5r arresterte tyske tropper det danske politiet, og all makt var da p\xc3\xa5 tyske hender._NEWLINE_Det sivile styret ble likevel opprettholdt av det s\xc3\xa5kalte departementsjefsstyret helt fram til frigj\xc3\xb8ringen den 5. mai 1945. De to siste krigs\xc3\xa5rene vokste det fram en motstandsbevegelse som hindret den tyske krigf\xc3\xb8ringen nok til at Danmark ved krigens avslutning ble betraktet som en alliert. Det ble ogs\xc3\xa5 til fordel for Danmark at landet maktet \xc3\xa5 redde mesteparten av de danske j\xc3\xb8dene over til Sverige, slik at de unngikk \xc3\xa5 bli deportert og drept i konsentrasjonsleirer i Tyskland._NEWLINE_Som f\xc3\xb8lge av en folkeavstemning ble Island formelt erkl\xc3\xa6rt som en uavhengig republikk den 17. juni 1944. Ettersom Danmark fortsatt var okkupert av Tyskland p\xc3\xa5 den tid, var det mange i Danmark som f\xc3\xb8lte seg sveket av at islendingene valgte dette tidspunktet til \xc3\xa5 bryte b\xc3\xa5ndene med Danmark.\n_START_SECTION_\nEtterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nDa Danmark ble befridd den 5. mai 1945, var den storpolitiske ordningen av Europa allerede fastlagt av de allierte ved Jalta-avtalen. I alle vestlige land sto kommunistene sterkt, og frykten for en sovjetisk maktovertagelse \xc3\xb8kte p\xc3\xa5 grunn av det som skjedde i Polen og Tsjekkoslovakia (n\xc3\xa5 Tsjekkia og Slovakia). Etter mislykkede forhandlinger inns\xc3\xa5 de skandinaviske landene at det ikke var mulig \xc3\xa5 danne en fellesnordisk forsvarsforbund. Isteden s\xc3\xb8kte Norge og Danmark om opptak i NATO, som ble dannet den 4. april 1949, mens Finland erkl\xc3\xa6rte seg n\xc3\xb8ytral og Sverige opprettholdt sin tidligere n\xc3\xb8ytralitet. Danmark var ogs\xc3\xa5 blant de stater som var med \xc3\xa5 stifte FN og stilte store forventninger til organisasjonen._NEWLINE_I 1953 ble grunnloven endret, og det medf\xc3\xb8rte blant annet at Gr\xc3\xb8nlands status som koloni opph\xc3\xb8rte, at Landstinget ble nedlagt, at det ble krav om folkeavstemning f\xc3\xb8r avgivelse av nasjonal suverenitet, og at det ble innf\xc3\xb8rt kvinnelig arverett til den danske trone, noe som f\xc3\xb8rte til at Fredrik IX' eldste datter Margrethe arvet tronen p\xc3\xa5 bekostning av prins Knud av Danmark._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1950-tallet kom \xc3\xb8konomien langsomt p\xc3\xa5 fote igjen, og regjeringene arbeidet videre med \xc3\xa5 trygge velferdssamfunnet. Samtidig \xc3\xb8kte inflasjonen og utenlandske l\xc3\xa5n. Avfolkingen fra landsbygda fortsatte, noe som f\xc3\xb8rte til at industrien hadde betydelig arbeidskraftreserve mens landbruket ble tvunget til en hastig og omfattende mekanisering. Folk flest fikk r\xc3\xa5d til materielle goder som telefon, kj\xc3\xb8leskap, bil, tv og sjarterreiser til syden._NEWLINE_De moderne tidene satte sitt preg p\xc3\xa5 landskapet. Markene ble pl\xc3\xb8yd med traktorer og h\xc3\xb8stet med treskere. Mange kystn\xc3\xa6re omr\xc3\xa5der ble stykket ut til sommerhus. Fra 1956 og framover ble motorvegnettet utbygget p\xc3\xa5 \xc3\xb8yene og i Jylland. Flere kj\xc3\xb8pte seg biler, og lastbilene overtok mer av godstransporten._NEWLINE_P\xc3\xa5 begynnelsen av 1960-tallet begynte man \xc3\xa5 bygge enorme betongboligblokker da boligmangelen ble p\xc3\xa5trengende, delvis p\xc3\xa5 grunn av innvandring._NEWLINE_I 1967 friga Danmark litter\xc3\xa6r pornografi som det f\xc3\xb8rste land i verden, og i 1969 ble ogs\xc3\xa5 billedpornografi frigitt. Dette skjedde for \xc3\xa5 motvirke den \xc3\xb8kende tendens til voldtekt og pedofili, noe som viste seg vellykket._NEWLINE_I 1973 ble Danmark medlem av det Europeiske fellesmarked - EF - (EU). \xc3\x85ret etter br\xc3\xb8t det ut krig mellom Israel og dets arabiske naboer, og derfor stanset de oljeproduserende lands organisasjon, OPEC, produksjonen av r\xc3\xa5olje. Den f\xc3\xb8lgende usikkerhet og inflasjon gjorde verdensmarkedet ustabilt, og en \xc3\xb8konomisk nedgangsperiode fulgte, noe som f\xc3\xb8rte til at Danmark m\xc3\xa5tte ta opp store l\xc3\xa5n i utlandet._NEWLINE_Landbruket hadde ikke lenger noe befolkningsoverskudd. Bortsett fra muligheten til \xc3\xa5 skaffe arbeidskraft fra utlandet, hadde man bare \xc3\xa9n reserve igjen, og det var kvinnene. Samtidig \xc3\xb8nsket familiene del i de materielle goder, og kvinnene selv hadde behov for \xc3\xb8kt \xc3\xb8konomisk frihet. Mange s\xc3\xb8kte derfor hel- eller halvdagsarbeid. Den motsatte bevegelse, at menn m\xc3\xa5tte ta sin del av husarbeidet, gikk det tyngre med. Det ga n\xc3\xa6ring til en ny kvinnebevegelse som i Danmark ble kalt for r\xc3\xb8dstr\xc3\xb8mpene.\n_START_SECTION_\nModerne historie\n_START_PARAGRAPH_\nI slutten av 1980-tallet ble Sovjetunionen \xc3\xb8konomisk svekket. Da den nye president Mikhail Gorbatsjov innledet en reformpolitikk, avsto han fra \xc3\xa5 bruke milit\xc3\xa6r makt. Flukten fra DDR \xc3\xb8kte via Ungarns d\xc3\xa5rlig bevoktede grense. I Polen hadde arbeiderbevegelsen Solidaritet dannet regjering. Den 9. november 1989 ble det \xc3\xa5pnet for trafikk gjennom Berlinmuren. Begivenheten fikk stor symbolsk betydning, og i l\xc3\xb8pet av de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rene falt Sovjetunionen sammen og ble erstattet av Den russiske f\xc3\xb8derasjon. I mellomtiden hadde b\xc3\xa5de de baltiske landene og \xc3\x98st-Europa s\xc3\xb8kt om opptak til b\xc3\xa5de NATO og EU. Danskene var stort sett delt i alle store politiske sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l om suverenitetsavst\xc3\xa5elser, som ble avgjort med folkeavstemninger. B\xc3\xa5de n\xc3\xa5r resultatet ble et ja og n\xc3\xa5r det ble et nei, var mindretallet bemerkelsesverdig h\xc3\xb8yt. Under Kosovokrigen i 1999 deltok danske jagerfly i bombardementet av serbiske milit\xc3\xa6re m\xc3\xa5l._NEWLINE_I l\xc3\xb8pet av 1980-tallet og 1990-tallet endret Danmarks inntektsgrunnlag seg. I landbruket gikk sammensl\xc3\xa5inger, mekaniseringer og industrialisering h\xc3\xa5nd i h\xc3\xa5nd med en strategi som tok sikte p\xc3\xa5 produksjon av store mengder billige vareenheter som svinekj\xc3\xb8tt, kyllinger, meieriprodukter etc. Industrien gjennomgikk forandringer som betydde \xc3\xb8kt satsing p\xc3\xa5 servicebransjene i forhold til energi, elektronikk og medisinske produkter._NEWLINE_I boligene kom PC-er og mobiltelefoner. Kj\xc3\xb8kkener og badev\xc3\xa6relser ble fornyet. Samtidig \xc3\xb8nsket danskene \xc3\xa5 dra p\xc3\xa5 billigferier og beskjeftige seg med sunnhet og velv\xc3\xa6re. I motsatt ende \xc3\xb8kte de sosiale problemene med fedme, stress og alkoholisme. Dette \xc3\xb8kte utgiftene til legehjelp, sykehusbehandling og andre sosiale utgifter._NEWLINE_I \xc3\xa5rene etter \xc3\xa5r 2000 ble det tydelig at Danmark og Vesten for\xc3\xb8vrig hadde f\xc3\xa5tt et nytt fiendebilde; fundamentalistisk islam og en diffust sammensatt terrorbevegelse. Det f\xc3\xb8rte til en mer restriktiv innvandringspolitikk som ikke var uten konflikter. Konflikten ble trappet kraftig opp i forbindelsen med de fam\xc3\xb8se Muhammedkarikaturene i Jyllands-Posten. Danmarks utenrikspolitikk ble dreid til en mer aktiv, med \xc3\xb8kt anvendelse av det danske forsvaret. I 2005 deltok danske tropper i milit\xc3\xa6re operasjoner p\xc3\xa5 Balkan, i Afghanistan og i Irak."