b'\n_START_ARTICLE_\nAurorasommerfugl\n_START_SECTION_\nUtseende\n_START_PARAGRAPH_\nKj\xc3\xb8nnene er ganske like, bortsett fra at hannen har en stor orange flekk som dekker omtrent halvparten av framvingen. Denne flekken finnes b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 oversiden og undersiden av vingen. Vingeoversiden har lys hvit som grunnfarge.  Bakvingenes overside har et lyst gr\xc3\xa5tt marmorert m\xc3\xb8nster.  Framvingens underside er for det meste hvit. Bakvingenes underside har noen gr\xc3\xb8nne og svarte marmorerte flekker (m\xc3\xb8nster). _NEWLINE_Vingespennet er mellom 31\xc2\xa0og\xc2\xa050\xc2\xa0millimeter.  _NEWLINE_Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bl\xc3\xb8te indre organer p\xc3\xa5 plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Brystet og bakkroppen  er gr\xc3\xa5svart og er lite h\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 oversiden. _NEWLINE_Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, n\xc3\xa5r den ikke er i bruk.  Fasett\xc3\xb8ynene er  m\xc3\xb8rke. Antennene sitter over og helt inntil fasett\xc3\xb8ynene. Antennene er tr\xc3\xa5dformet og best\xc3\xa5r av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller sk\xc3\xa5lformet slik som hos alle dagsommerfuglene.    _NEWLINE_P\xc3\xa5  beina finnes ogs\xc3\xa5 sanseorgan som gir informasjon om hva sommerfuglen sitter p\xc3\xa5. Hunner bruker disse sansene for \xc3\xa5 finne riktig n\xc3\xa6ringsplante, hvor den kan legge sine egg.\n_START_SECTION_\nIndre organer\n_START_PARAGRAPH_\nBakkroppens indre organer best\xc3\xa5r av ford\xc3\xb8yelsesorganer, forplantningsorganer og \xc3\xa5ndedrett. \xc3\x85ndedrettet hos sommerfugler foreg\xc3\xa5r ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom sm\xc3\xa5 hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et sv\xc3\xa6rt finmasket system av trak\xc3\xa9er som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodv\xc3\xa6ske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt r\xc3\xb8rformet hjerte.  Brystpartiet best\xc3\xa5r for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet best\xc3\xa5r av en bukmarg med to nervestrenger og \xc3\xa9n nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den f\xc3\xb8rste nerveknuten, som ligger foran munn\xc3\xa5pningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.\n_START_SECTION_\nEgg og larver\n_START_PARAGRAPH_\nEgget er m\xc3\xb8rkt orange, rundt og kjegleformet med noen lengderibber.  _NEWLINE_Larven har generelt tykk hud og er ganske hardf\xc3\xb8re. Den har gr\xc3\xb8nnlig farge p\xc3\xa5 undersiden, men er lysere, nesten hvit, p\xc3\xa5 ryggsiden. Larvens kropp er ganske jevnt tykk bakover. _NEWLINE_Bak hodet, p\xc3\xa5 bryststykket, som best\xc3\xa5r av tre ledd, er det tre par bein. Lengre bak har larvene noen vortef\xc3\xb8tter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til \xc3\xa5 holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. _NEWLINE_Larvens hode best\xc3\xa5r av en hard hodekapsel med noen punkt\xc3\xb8yne. Under \xc3\xb8ynene er det noen sm\xc3\xa5 antenner larven bruker til \xc3\xa5 finne riktig f\xc3\xb8de. Larvens bakkropp best\xc3\xa5r nesten bare av ford\xc3\xb8yelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer f\xc3\xb8r all n\xc3\xa6ringen er tatt opp. Avf\xc3\xb8ringen kommer ut som sm\xc3\xa5 kuler helt bakerst p\xc3\xa5 kroppen.  Larvene \xc3\xa5nder gjennom \xc3\xa5pninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nPuppen er plassert st\xc3\xa5ende eller oppreist, og er festet i anal-enden mot underlaget. Den holdes oppe ved et magebelte av spinntr\xc3\xa5der. Den har \xc3\xa9n spiss i hodeenden, ikke to som hos svalestjerter.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nAurorasommerfugl finnes i \xc3\xa5pen skog, p\xc3\xa5 gresskledde og blomsterrike enger. B\xc3\xa5de i jordbrukslandskap og i mer fuktige enger, som havstrender, veiskr\xc3\xa5ninger og lignende. _NEWLINE_Aurorasommerfugl har gjerne en rolig og flagrende flukt. Ofte flyr de korte turer fra blomst til blomst, men de kan ogs\xc3\xa5 fly mer rettlinjet og over st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der. S\xc3\xa6rlig hanner patruljerer st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5der. Flygetiden er fra mai til midten av juli. _NEWLINE_Om natten og i overskyet v\xc3\xa6r hviler sommerfuglen. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, noe som gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse.  De voksne  lever av nektar de suger opp fra blomstene p\xc3\xa5 ulike planter (urter). Sugesnabelen, p\xc3\xa5 hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til \xc3\xa5 n\xc3\xa5 inn i dype blomster for \xc3\xa5 suge til seg nektar. Sugesnabelen gj\xc3\xb8r at sommerfugler er avhengig av flytende f\xc3\xb8de.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nParringen skjer ved sammenkobling mellom de to kj\xc3\xb8nnene. Under parring utskiller hannene en duft fra sm\xc3\xa5 duftskjell p\xc3\xa5 vingene, dette kan v\xc3\xa6re med \xc3\xa5 gj\xc3\xb8re hunnen mer villig til \xc3\xa5 parres. Om et par forstyrres under parring, flyr vanligvis hannen, mens hunnen blir hengende passivt.  Hunner som har parret seg inntar ofte en spesiell stilling, hvor vingene holdes noe flat og utbredt, mens bakkroppen l\xc3\xb8ftes opp.\n_START_SECTION_\nLarvene\n_START_PARAGRAPH_\nLarven er radikalt forskjellige fra de voksne, b\xc3\xa5de i levevis og i kroppsbygning. Larven er trege og ikke s\xc3\xa6rlig sky. De har ingen synlige forsvarsfunksjoner, som \xc3\xa5 kaste hodet til siden fram og tilbake eller \xc3\xa5 rulle sammen kroppen, ved ber\xc3\xb8ring. _NEWLINE_Larven lever som plantespiser p\xc3\xa5 korsblomster, kanskje s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 engkarse (Cardamine pratensis) men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 planter i slektene Isatis, Hesperis, Lunaria, Alliaria, Sinapis, Arabis og Biscutella._NEWLINE_Larvens kroppstemperatur er mellom 35\xc2\xa0og\xc2\xa038\xc2\xa0grader\xc2\xa0C\xc2\xb0. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for \xc3\xa5 v\xc3\xa6re aktive. Om det blir for varmt regulerer larven temperaturen ved \xc3\xa5 opps\xc3\xb8ke skygge.\n_START_SECTION_\nPuppen\n_START_PARAGRAPH_\nAurorasommerfugl tilh\xc3\xb8rer gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomg\xc3\xa5r  en metamorfose i l\xc3\xb8pet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens b\xc3\xb8yelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. N\xc3\xa5r skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen, vanligvis mellom to til fire uker.\n_START_SECTION_\nUtbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nAurorasommerfugl finnes i Danmark, og det syd\xc3\xb8stlige Sverige og Finland. I det s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige Norge, nord til Nordland, men finnes ogs\xc3\xa5 enkelte egnede lokaliteter p\xc3\xa5 vestlandet og i Tr\xc3\xb8ndelag.'