b'\n_START_ARTICLE_\nMisjonsmarka\n_START_PARAGRAPH_\nMisjonsmarka er et omr\xc3\xa5de og en gate i Eiganes og V\xc3\xa5land bydel i Stavanger. Omr\xc3\xa5det har f\xc3\xa5tt sitt navn fra Det norske Misjonsselskapets hovedkontor og Misjonsh\xc3\xb8gskolen som ligger her, og fordi Det norske Misjonsselskap beredvillig stilte en del av sin tomt, som var innkj\xc3\xb8pt til misjonsskolen i 1862, til r\xc3\xa5dighet for Stavanger kommune til takstpris etter krigen.\n_START_SECTION_\nBlokkene p\xc3\xa5 Misjonsmarka\n_START_PARAGRAPH_\nEtter krigen var det boligmangel i byen og man hadde f\xc3\xa5 byggeklare tomter i kommunen. Misjonsmarka ble bygget ut med i alt 12 lamellblokker. Disse ble bygget som tre etasjes lavblokker i mur med til sammen 198 leiligheter. De fleste leilighetene er tre-roms p\xc3\xa5 omtrent 70 kvadratmeter. Dette var Stavanger Boligbyggelags f\xc3\xb8rste byggeprosjekt og de ble innflyttet i 1948. Den f\xc3\xb8rste blokken var tegnet av arkitekten MNAL Valdemar Scheel Hansteen. Resten av blokkene ble tegnet av arkitektene MNAL Tor S\xc3\xb8rensen og Thv. Solheim._NEWLINE_Valget av boligtype ble foretatt etter diskusjon b\xc3\xa5de i pressen og i det politiske milj\xc3\xb8et om hva byen burde satse p\xc3\xa5, og etter at det hadde v\xc3\xa6rt arrangert studietur til Guldheden i G\xc3\xb6teborg, som sto som et forbilde for moderne boligbygging i Norden._NEWLINE_Det er litt utypisk for Stavanger, ettersom kommunen gikk tilbake til \xc3\xa5 satse prim\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5hus igjen etter utbyggingen av Misjonsmarka. I Stavanger museums \xc3\xa5rbok fra 2005 (s 49) er blokkene karakterisert som en slags forsiktig nasjonalkonservatisme, dels med inspirasjonskilder i v\xc3\xa5re naboland, \xc2\xabscandinavian design\xc2\xbb.'