b'\n_START_ARTICLE_\nGedrosia\n_START_PARAGRAPH_\nGedrosia (gresk: \xce\x93\xce\xb5\xce\xb4\xcf\x81\xcf\x89\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1) er det hellenistiske navnet p\xc3\xa5 et historisk omr\xc3\xa5de som tilsvarer dagens Balutsjistan. Omr\xc3\xa5det Gedrosia, som det refereres til i litteraturen om Aleksander den store og hans etterf\xc3\xb8lgere, strekker seg fra elven Indus til s\xc3\xb8renden av Hormuzstredet. Det gikk i s\xc3\xb8r mot de iranske landene Baktria, Arakosia, og Drangiana, og i \xc3\xb8st til iranske landene Persia og Karmania, og direkte vest for elven Indus som utgjorde en naturlig grense mellom det og vestlige India._NEWLINE_Gedrosia er et t\xc3\xb8rt og fjellrikt landskap langs og overfor de nordvestlige kystene av Indiahavet. I bronsealderen var et folk som bosatte seg i de f\xc3\xa5 oasene i regionen. Andre folk bosatte langs kysten og ble p\xc3\xa5 gresk kjent som ichthyophagoi, \xc2\xabfiskespiserne\xc2\xbb. Det er antagelig en gjengivelse av oldtidspersiske mahi khoran med samme mening og som har blitt dagens moderne ord \xc2\xabMakran\xc2\xbb._NEWLINE_Gedrosia ble kjent i Europa grunnet den gresk-makedonske kongen Aleksander den store (356 \xe2\x80\x93323 f.Kr.) fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 krysse \xc3\xb8rkenen i Gedrosia og mistet en tredjedel eller mer av sine menn._NEWLINE_En del forskere har argumentert for det persiske satrapi Maka (ogs\xc3\xa5 kjent som Mazun), som tradisjonelt er blitt beskrevet som best\xc3\xa5ende av dagens Bahrain, Qatar, og De forente arabiske emirater, foruten den nordlige halvdelen av Oman og Balutsjistan og Sindhprovinsen i Pakistan, er identisk med greske Gedrosia. Et argument er likheten i navnet Maka til det moderne Makran, en del av Pakistan og Iran som ligger noe lengre mot \xc3\xb8st. Imidlertid er det mer sannsynlig at Maka er \xc3\xa5 bli funnet i dagens Oman, som ble kalt for Maketa i antikken.\n_START_SECTION_\nKyros den store\n_START_PARAGRAPH_\nLandet ble erobret av den persiske kongen Kyros den store (559-530 f.Kr.), skj\xc3\xb8nt informasjonen om hans krigf\xc3\xb8ring her av sen datering. Hovedstaden i Gedrosia var Pura som antagelig er identisk med dagens by Bampur, f\xc3\xb8rti km vest for byen Iranshahr i s\xc3\xb8r\xc3\xb8stlige Iran.\n_START_SECTION_\nAleksander den store\n_START_PARAGRAPH_\nSom f\xc3\xb8lge at Aleksanders h\xc3\xa6r nektet \xc3\xa5 fortsette \xc3\xa5 marsjere \xc3\xb8st for elven Hyfhasis i 325 f.Kr., krysset den makedonske erobreren omr\xc3\xa5det etter \xc3\xa5 ha seilt s\xc3\xb8rover til kysten av Indiahavet p\xc3\xa5 sin veg tilbake til Babylon. Da han n\xc3\xa5dde dette havet, delte Aleksaner sin h\xc3\xa6r i to deler, sendte den ene halvparten tilbake sj\xc3\xb8vegen til byen Susa i det som i dag er Iran under ledelse av Nearkhos. Den andre halvparten av h\xc3\xa6ren fulgte ham p\xc3\xa5 en dristig marsj gjennom \xc3\xb8rkenen i innlandet av Gedrosia. Gjennom den 60 dagers lange marsjen tapte han minst 12 000 soldater, i tillegg til mengder av buskapen som var n\xc3\xb8dvendig for mat, sivilt f\xc3\xb8lge og det meste av sitt bagasjetog. En del historikere har ment at han tapte tre-fjerdedeler av sin h\xc3\xa6r grunnet de s\xc3\xa6rdeles vanskelige \xc3\xb8rkenforholdene. Dette antallet er antagelig basert p\xc3\xa5 de overdrevne tallene p\xc3\xa5 hans styrker fra f\xc3\xb8r marsjen. H\xc3\xa6ren besto mer sannsynlig av mindre enn 30 000 soldater._NEWLINE_Det er to motstridende teorier for hensikten med Aleksanders beslutning om \xc3\xa5 marsjere gjennom \xc3\xb8rkenen framfor \xc3\xa5 bevege seg langs den mer gjestmilde kysten. Den f\xc3\xb8rste teorien argumenterer at det var et fors\xc3\xb8k p\xc3\xa5 \xc3\xa5 straffe sine menn for at de nektet \xc3\xa5 fortsett \xc3\xb8stover etter elven Hyfhasis. Den andre teorien argumenterer at Aleksander fors\xc3\xb8kte \xc3\xa5 etterligne og ikke minst overg\xc3\xa5 Kyros den store som hadde fors\xc3\xb8kt og ikke klart \xc3\xa5 krysse \xc3\xb8rkenen i Gedrosia. Beslutningen, uansett begrunnelse, er ansett som den st\xc3\xb8rste tabben i Aleksanders krigf\xc3\xb8ring i Asia.'