b'\n_START_ARTICLE_\nGamle Aker kirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nAker kirke er en av de seks kirkene som nevnes som fylkeskirker i Borgartingsloven, loven som gjaldt for Viken (Oslofjordomr\xc3\xa5det). Oslo Byleksikon mener at dette er dagens kirke, og at den kan v\xc3\xa6re bygd av kong Olav Kyrre. Andre kilder daterer kirken til f\xc3\xb8rste del av 1100-tallet. Stilhistoriske kriterier tilsier at dagens Gamle Aker kirke ble p\xc3\xa5begynt tidligst p\xc3\xa5 begynnelsen av 1100-tallet. Kirken det vises til i 1080 var etter alt \xc3\xa5 d\xc3\xb8mme en (tre)kirke som sto p\xc3\xa5 stedet f\xc3\xb8r dagens kirke ble reist._NEWLINE_Gamle Aker kirke er en treskipet romansk basilika med kor, sidekapell og sentralt\xc3\xa5rn, bygd av kalksten fra et stenbrudd der V\xc3\xa5r Frelsers gravlund ligger idag og fra \xc3\xb8yene i Oslofjorden. Mellom 1186 og reformasjonen var kirken eid av Nonneseter kloster. Fra 1587 var den underlagt Akershus slottskirke, og 1723\xe2\x80\x931849 i privat eie. Den ble overtatt av Aker kommune i 1849 og av Christiania kommune i 1852. Den var hovedkirke i Aker frem til 1855._NEWLINE_Kirken er plyndret og flere ganger skadet i brann. Etter lynnedslag i 1703 ble t\xc3\xa5rn, kirkeklokker og hele inventaret \xc3\xb8delagt. Ettersom kirken var i sv\xc3\xa6rt d\xc3\xa5rlig stand og \xc2\xabikke bemerkelsesverdig ved annet enn sin alder\xc2\xbb, ble rivning vedtatt av Aker kommune p\xc3\xa5 midten av 1800-tallet. Fortidsminneforeningens arbeid for bevaring f\xc3\xb8rte til at kirken ble reddet ved at Christiania kommune kj\xc3\xb8pte den av Aker kommune, f\xc3\xb8r den i 1859 havnet innenfor byens grenser ved byutvidelsen det \xc3\xa5ret. Utvendig ble den restaurert ved arkitektene H.E. Schirmer og W. von Hanno i 1861, og den fikk da sitt store sentralt\xc3\xa5rn i stedet for den tidligere takrytteren. Innvendig restaurering i \xc3\xa5rene 1950\xe2\x80\x931955 omfattet bl.a. at pussen p\xc3\xa5 murveggene ble fjernet, og at gammelt kirkeinventar i barokk stil ble f\xc3\xb8rt tilbake._NEWLINE_Kirken ble bygget p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Aker som dermed kom til \xc3\xa5 gi navn til sognet og senere herredet (se Aker). G\xc3\xa5rdens areal strakte seg helt ned til Akersneset ved Oslofjorden. Da kong H\xc3\xa5kon V anla sin borg p\xc3\xa5 neset omkring 1300, fikk ogs\xc3\xa5 den navn etter g\xc3\xa5rden: Akershus. Borgen ble lensresidens, og derfor fikk hele lenet, senere amtet og fra 1918 fylket ogs\xc3\xa5 navnet Akershus, indirekte etter g\xc3\xa5rden Aker. Endelig fikk stiftet eller bisped\xc3\xb8mmet som omfattet det meste av \xc3\x98stlandet i 1664 navn etter stiftamtet: Akershus stiftamt._NEWLINE_Siden Aker var sentralg\xc3\xa5rden og en av de tidligste i bygda med fast bosetning, var det god grunn til \xc3\xa5 legge kirken her, p\xc3\xa5 en dominerende h\xc3\xb8yde med utsikt til (og synlig fra) store deler av sognet. Kirkestedet l\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 midt i Akersdalen, godt tilgjengelig for hele menigheten ved et naturlig vadested over Akerselva. Derfor gikk ogs\xc3\xa5 middelalderens landevei vestover fra Oslo rett forbi kirken, opp Akersbakken (som f\xc3\xb8r 1879 het Kirkeveien) og fortsatte langs en tras\xc3\xa9 som fremdeles er bevart i strekninger av gatene Dalsbergstien, Underhaugsveien og Professor Dahls gate. For mange pilegrimer p\xc3\xa5 vei til Nidaros gikk pilegrimsleden av den grunn forbi Aker kirke.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8lvgruvene i Akersberget og sagnet om dragen\n_START_PARAGRAPH_\nI fjellet nedenfor Gamle Aker kirke fins innganger til en eldgammel s\xc3\xb8lvgruve, Akersberg gruver. Man mener dette er landets eldste gruve. I Historia Norvegiae, en liten Norges-historie skrevet p\xc3\xa5 latin i 1170-\xc3\xa5rene, omtales en gruve i Oslo, kalt \xc2\xabDragehullene\xc2\xbb, som er rik p\xc3\xa5 s\xc3\xb8lv. Det st\xc3\xa5r: \xc2\xabLike ens er det ved byen Oslo en stor rikdom p\xc3\xa5 s\xc3\xb8lv, men kraftig vannstr\xc3\xb8m har n\xc3\xa5 stengt den for folk, s\xc3\xa5 den ligger bortgjemt under berghamrene\xc2\xbb. Beskrivelsen passer godt p\xc3\xa5 Akersberg gruve. Gruven var allerede da nedlagt, siden den ikke kunne holdes tom for vann. Men den var antagelig i drift da Harald Hardr\xc3\xa5de grunnla Oslo rundt 1050. If\xc3\xb8lge sagnet hviler Gamle Aker kirke p\xc3\xa5 4 stolper av gull, og mellom disse sv\xc3\xb8mmer ender av gull rundt i en dam. I dammen befinner det seg en skatt, og denne voktes av en drage. Tidvis st\xc3\xa5r det damp av svovel ut av hulen, fra den sovende dragen. Folk mente at gruvegangene egentlig var gravd av denne dragen. \xc2\xabDragehullene\xc2\xbb vises p\xc3\xa5 eldre kart over Bymarken som en dyp kl\xc3\xb8ft i fjellknausen vest for kirken, parallell med Maridalsveien. Kl\xc3\xb8ften var resultatet av at s\xc3\xb8lvholdig blyglans i diabas-gangen gjennom knausen var blitt sprengt ut ved gruvedriften. (Se nedenfor). Fra denne kl\xc3\xb8ften gikk det stoller inn i fjellveggen mot vest, antagelig sprengt ut under leting etter nye drivverdige forekomster. Ved midten av 1800-\xc3\xa5rene ble det det trolig brutt diabas (kalt gr\xc3\xb8nnstein) til brolegning av gater i denne som i andre diabas-ganger i sentrale deler av Oslo. Fjellet \xc3\xb8st for denne kl\xc3\xb8ften ble sprengt vekk tidlig p\xc3\xa5 1900-tallet da Asola sjokoladefabrikk ble oppf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 tomten Akersbakken 10. _NEWLINE_Gruven ble tatt opp igjen og drevet av tyske bergverksfolk i perioden 1520-38. S\xc3\xb8lvet ble utvunnet rett ved siden av gruva, fra blyglans og kobberkis. Pr\xc3\xb8vene ble varmet opp til svovelet unnslapp som gass. Ved videre oppvarming smeltet s\xc3\xb8lvet og de andre metallene slik at de kunne skilles fra hverandre. Akersberg gruve har ikke blitt drevet etter 1610. En av de gamle stollene ble i 1975 p\xc3\xa5truffet under sprengningsarbeider for nybygg ved Maridalsveien. Den ble unders\xc3\xb8kt, oppm\xc3\xa5lt og deretter forseglet, og er som del av et gruveanlegg fra middelalderen automatisk fredet etter kulturminneloven.'