b"\n_START_ARTICLE_\nThordar Quelprud\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nSlektsnavnet kommer fra Kvelprud g\xc3\xa5rd i \xc3\x85l hvor hans far ble f\xc3\xb8dt. Han var i 1929 deltaker ved det 18. Norske Skandinaviske Naturforskeres M\xc3\xb8de i K\xc3\xb8benhavn hvor han var anf\xc3\xb8rt som cand.mag. og tilknyttet Zoologisk institutt. Han publiserte en del artikler omkring anatomiske varianter. Den arvelige normalvarianten som p\xc3\xa5 engelsk ogs\xc3\xa5 kalles Quelprud's nodule n\xc3\xa6r \xc3\xb8ret er oppkalt etter han_NEWLINE_._NEWLINE_Quelprud ville egentlig arbeide med bananfluer, men Bonnevie mente han skulle bli humangenetiker. Han ble cand.real i 1930 og fikk en stipendiatstilling ved Institutt for arvelighetsforskning i 1935._NEWLINE_Han var medlem  i Nasjonal Samling 1934-36 men meldte seg ut._NEWLINE_Han startet da et samarbeid med Alf L. \xc3\x98rbeck om de norske slekter med Huntingtons sykdom. Alt i 1938 hadde \xc3\x98rbeck og Quelprud dradd ned til Vegusdal og Gjerstad for \xc3\xa5 f\xc3\xa5 inntrykk av forholdene, og Quelprud filmet \xc3\x98rbecks pasienter. Etter dette begynte Quelprud \xc3\xa5 arbeide med slektstavlene fra dette arbeidet.\n_START_SECTION_\nUnder andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8sten 1942, under den tyske okkupasjonen av Norge etablerte tyske okkupasjonsmyndigheter en Oslo-avdeling av Ahnenerbe (fedrearv), som var forskningsinstituttet til SS. Rikstanken var \xc3\xa5 \xc3\xb8ke rasebevisstheten til det germanske folket. Ahnenerbe fant et par marginale personer i Norge, men oppdaget raskt at det norske akademiske milj\xc3\xb8et ikke var til \xc3\xa5 satse p\xc3\xa5._NEWLINE_Dav\xc3\xa6rende statsr\xc3\xa5d fra Nasjonal Samling, Rolf J\xc3\xb8rgen Fuglesang \xc3\xb8nsket forskning om fremtidens befolkningspolitikk og ville ha et arvebiologisk institutt, som blant annet kunne levere fagekspertise om taterne. Samme \xc3\xa5ret som de norske j\xc3\xb8dene ble sendt til utryddelsesleiren Auschwitz, ble arvebiologisk institutt opprettet. Det skulle drive med b\xc3\xa5de forskning og undervisning._NEWLINE_Som leder ble Thordar Quelprud ansatt i dosentstilling._NEWLINE_Quelprud holdt forelesninger i arvebiologi og rasel\xc3\xa6re ved NS\xe2\x80\x99 F\xc3\xb8rerskole p\xc3\xa5 Jessheim, og skrev artikler i partiets teoretiske tidsskrift NS M\xc3\xa5nedshefte. Quelprud ble oppfattet som politisk naiv, men hadde likevel status som en slags rasebiologisk ideolog. Da Universitetet ble stengt i november 1943, gikk det meste av virksomheten ved instituttet i st\xc3\xa5. Quelprud ble frustrert over utviklingen, s\xc3\xb8kte avskjed_NEWLINE_som dosent og meldte seg ut av NS h\xc3\xb8sten 1944.\n_START_SECTION_\nEtter andre verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nStraks etter frigj\xc3\xb8ringen i mai 1945 ble han avsatt fra stillingen ved Universitetet i Oslo. \xc3\x98rbeck hadde ingen tilknytning til NS, og p\xc3\xa5 direkte foresp\xc3\xb8rsel fra \xc3\x98rbeck svarte Quelprud \xe2\x80\x9dp\xc3\xa5 \xc3\xa6re og samvittighet\xe2\x80\x9d at han ikke var nazist. Quelprud ble imidlertid d\xc3\xb8mt til 10 \xc3\xa5rs tap av statsborgerlige rettigheter, if\xc3\xb8lge \xc3\x98rbeck fordi han hadde holdt et foredrag ved Universitetet om \xe2\x80\x9dLysenkos angrep p\xc3\xa5 den vedtatte arvel\xc3\xa6re\xe2\x80\x9d Etter krigen ble sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om fullf\xc3\xb8relse og publikasjon av \xc3\x98rbecks arbeid om Huntingtons sykdom aktuelt. \xc3\x98rbeck s\xc3\xb8kte kontakt med Humangenetisk institutt, men f\xc3\xb8lte at han m\xc3\xb8tte en kald skulder p\xc3\xa5 grunn av sitt samarbeid med Quelprud. Olav Hanssen la imidlertid arbeidet fram i Matematisk-naturvitenskapelig klasse sitt m\xc3\xb8te i 1953. Alf \xc3\x98rbeck ble invitert i Videnskapsakademiet og holdt et foredrag over emnet like f\xc3\xb8r avhandlingen ble trykket i 1954.  Quelprud ble imidlertid ikke invitert til Videnskapsakademiet med etterf\xc3\xb8lgende souper, noe han tok seg meget n\xc3\xa6r av. \xc3\x98rbeck s\xc3\xb8rget da for at han i alle fall fikk betjene filmapparatet og vise bildene av slektstavlene. Kort tid deretter var Quelpruds karenstid over. Sp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5let om arbeidet burde v\xc3\xa6rt bed\xc3\xb8mt for den medisinske doktorgrad, har v\xc3\xa6rt vurdert. Det var et prinsipielt problem at det var skrevet av to forfattere, og at den ene hadde mistet sine statsborgerlige rettigheter og at et doktorgradsarbeid skulle v\xc3\xa6rt utf\xc3\xb8rt av en person. Deretter sendte \xc3\x98rbeck alt materiale han hadde samlet, til Quelprud, og anmodet ham om \xc3\xa5 deponere det i Universitetsbibliotekets folkeminnesamling, og som \xc3\x98rbeck skrev i 1980, \xe2\x80\x9dog der er det vel tilgj\xc3\xa6ngelig\xe2\x80\x9d."