b'\n_START_ARTICLE_\nProjektip\xc3\xb5hine organisatsioon\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6korraldus\n_START_PARAGRAPH_\nProjektip\xc3\xb5hise t\xc3\xb6\xc3\xb6korralduse korral korraldatakse t\xc3\xb6\xc3\xb6d l\xc3\xa4htuvalt projektidest ning rakendatakse t\xc3\xb6\xc3\xb6s projektijuhtimist. Projekt on eriline ja ajutine ettev\xc3\xb5tmine, millel saab kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rata algus- ja l\xc3\xb5puajad, defineerida ulatuse ja kasutatavad ressursid. Projekt ei ole rutiinne tegevus, vaid kindel hulk tegevusi, mis on suunatud \xc3\xbche kindla eesm\xc3\xa4rgi saavutamiseks. Projektid on iseseisvad ja keerulised ettev\xc3\xb5tmised, mis ei mahu enamasti traditsioonilise t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldusega asutuse igap\xc3\xa4evaste protsesside hulka ja sageli vajavad spetsiaalset organisatsioonit\xc3\xbc\xc3\xbcpi ning kindlaid juhtimisv\xc3\xb5tteid ja tehnikaid. _NEWLINE_Projektip\xc3\xb5histes organisatsioonides on ajal v\xc3\xa4ga suur t\xc3\xa4htsus, sest projekte tuleb teostada mahtudes etteantud ajavahemikku. Aja planeerimine s\xc3\xb5ltub konkreetsest projektist ning ajaline ulatus v\xc3\xb5ib projektil olla alates m\xc3\xb5nest p\xc3\xa4evast kuni mitmete aastateni. Projektip\xc3\xb5histes organisatsioonides on t\xc3\xb6\xc3\xb6 enamasti korraldatud l\xc3\xa4htudes klientide soovidest ja n\xc3\xb5udmistest ning esineb ka seda, et kliendid ja projekti t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad tegutsevad \xc3\xbchiselt._NEWLINE_Projektijuhtimine t\xc3\xa4hendab projekti \xc3\xb5nnestumise jaoks teadmiste, oskuste ja tehnikate rakendamist, et t\xc3\xa4ita v\xc3\xb5i \xc3\xbcletada tellija ootusi. Projektijuhtimises on oluline, et projekti eesm\xc3\xa4rk saaks t\xc3\xa4idetud \xc3\xb5igeaegselt ning vastavalt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud hinnale ja kvaliteedile. M\xc3\xb5istet "projektijuhtimine" kasutatakse teinekord ka kirjeldades organisatsioonilist l\xc3\xa4henemist k\xc3\xa4imasolevate tegevuste juhtimiseks.  Projektijuhtimise protsessi viis peamist tegevust on algatamine, planeerimine, teostamine, kontrollimine ja sulgemine.\n_START_SECTION_\nStruktuur\n_START_PARAGRAPH_\nPuhtalt projektip\xc3\xb5hise organisatsiooni struktuuris domineerivad projektijuhid ja neile alluv projektipersonal, neist k\xc3\xb5rgemal positsioonil on ettev\xc3\xb5tte juhtkond. Projektijuhtidel on projektip\xc3\xb5hises organisatsioonis v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge positsioon ja staatus. Nad omavad kontrolli \xc3\xa4riliste otsuste, personali ja ressursside \xc3\xbcle. Projektijuht on isik, kelle vastutuse alla kuuluvad projekti \xc3\xbchitamine ettev\xc3\xb5tte eesm\xc3\xa4rkidega, projekti eesm\xc3\xa4rgi saavutamine ja selle t\xc3\xa4ideviimise suunamine. Projektijuhilt n\xc3\xb5utakse innovaatlist l\xc3\xa4henemist ja oskust j\xc3\xa4\xc3\xa4da seatud rahalistesse piiridesse. Projektipersonal ootab projektijuhilt oskuslikku t\xc3\xb6\xc3\xb6de jaotamist ja tagasisidet oma t\xc3\xb6\xc3\xb6le ning klient eeldab lepingule vastavat t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja tulemusi. Projektijuht peab suutma saavutada tasakaalu ja t\xc3\xa4ita k\xc3\xb5ikide osapoolte soove._NEWLINE_Projektijuhil on sellises organisatsioonistruktuuris v\xc3\xb5im hankida ressursid, mis on projekti t\xc3\xa4itmiseks vajalikud, vastavalt projekti ulatusele, kvaliteedile ja eelarvele._NEWLINE_Projektijuht juhib projektipersonali t\xc3\xb6\xc3\xb6d. V\xc3\xa4iksemate projektide puhul v\xc3\xb5ib projektipersonal koosneda vaid m\xc3\xb5nest liikmest, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad koos projektijuhiga, kuid suuremate projektide puhul v\xc3\xb5ib tiim koosneda k\xc3\xbcmnetest v\xc3\xb5i sadadest t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatest, kes enamasti t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad \xc3\xbche projekti kallal t\xc3\xa4iskohaga. Suuremad projektid saab jaotada ka alaprojektideks, millest igal \xc3\xbchel on oma projektipersonal. Projektip\xc3\xb5hises organisatsioonis on projekti t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad spetsiaalselt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud projektile ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad annavad aru otse projektijuhile. Projektijuht on vastutav ka projektipersonali tegevuse hindamise eest ja karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri edasiliikumise eest. Projektitiimid arendavad projekti k\xc3\xa4igus tugeva omandi\xc3\xb5iguse projekti \xc3\xbcle, m\xc3\xb5istavad s\xc3\xbcgavalt projekti eesm\xc3\xa4rki, missiooni ja tegevusi, seega projektip\xc3\xb5hised organisatsioonid on levinud ka suurte ja komplitseeritud projektide puhul.\n_START_SECTION_\nErinevus maatriksstruktuurist\n_START_PARAGRAPH_\nProjektip\xc3\xb5hine organisatsioon on alternatiivne ja k\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hedasem variant maatriksorganisatsioonistruktuurile. Maatrikss\xc3\xbcsteemis on projektijuhil samuti vastutav roll, kuid ta jagab seda teiste osakondade juhtidega ehk juhtidega finants-, turundus-, tootmis- ja personalivaldkonnas. Maatrikss\xc3\xbcsteemis toimuvad \xc3\xa4rilised protsessid nii projektidena kui ka teiste osakondade tegevustes._NEWLINE_Maatriksstruktuur arenes 1950. aastatel Ameerika \xc3\x9chendriikides kosmoset\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, mil tegeleti suurte ja komplekssete projektidega. Kui projekt oli v\xc3\xa4ga ulatuslik, siis selle jaoks loodi puhas projektip\xc3\xb5hine organisatsioon ehk k\xc3\xb5ik ressursid koondati \xc3\xbche organisatsiooni alla, et saavutada seal projekti eesm\xc3\xa4rgid. _NEWLINE_V\xc3\xb5rreldes maatriksstruktuuriga on projektip\xc3\xb5hises organisatsioonis projekt k\xc3\xb5ige olulisem organisatsiooni tegevus ja osa, kuid maatriksstruktuuris on projektidega tegelemine \xc3\xbcks osa organisatsiooni k\xc3\xb5ikidest tegevustest.\n_START_SECTION_\nTugevused\n_START_PARAGRAPH_\nProjektip\xc3\xb5hine organisatsioon on sobilik organisatsioonit\xc3\xbc\xc3\xbcp, tegelemaks innovaatiliste ettev\xc3\xb5tmistega. Enamasti on taoline ettev\xc3\xb5te valmis ebakindluseks, klientide muutuvateks n\xc3\xb5udmisteks ja pidevaks arenguks. Seevastu projektip\xc3\xb5hise organisatsiooni n\xc3\xb5rkused on need, kus maatriksstruktuuri organisatsioon on tugev: koordineerida olemasolevaid ressursse projektide\xc3\xbcleselt, t\xc3\xa4ita massturu n\xc3\xb5udmisi ja tegeleda rutiinse tootmisprotsessiga._NEWLINE_Projektip\xc3\xb5hised organisatsioonid on tugevad ka d\xc3\xbcnaamilistes ja keerulistes keskkondades. Nende tugevus seisneb ka oskuses kombineerida olemasolevaid ressursse, et tulla vastu kliendi soovidele, tehes seda vastavalt t\xc3\xa4htajale ja eelarve piires. Projektip\xc3\xb5hise organisatsiooni t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatel on pidevad t\xc3\xa4htajad, mis muudab t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad aja suhtes kriitilisemaks, kaast\xc3\xb6\xc3\xb6tajatega koost\xc3\xb6\xc3\xb6altimaks ja suurendab nende oskust nii strateegiliselt m\xc3\xb5elda kui ka lahendada \xc3\xbclesandeid efektiivsemalt.\n_START_SECTION_\nRakendusvaldkonnad\n_START_PARAGRAPH_\nProjektip\xc3\xb5hist t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldust leiab mitmetest tegevusvaldkondadest. K\xc3\xb5ige rohkem esineb projektip\xc3\xb5hist t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldust kultuurivaldkonnas (filmindus- ja teatrivaldkonnas) ning teenuste valdkonnas, seal hulgas avaliku suhtluse valdkonnas ja \xc3\xbcrituskorralduses.  Projektip\xc3\xb5hine t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldus on levinud ka traditsioonilistes t\xc3\xb6\xc3\xb6stusharudes, n\xc3\xa4iteks ehituses ja laevanduses, viimasel ajal olulistes tegevusharudes nagu kommunikatsioon ja infotehnoloogia ning muudes k\xc3\xb5rgtehnoloogilistes valdkondades ning k\xc3\xb5rgehinnaliste teenuste osutamisel v\xc3\xb5i kaupade tootmises.'