b'\n_START_ARTICLE_\nJaan Pehk\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Pehk (soolomuusikuna pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcm Orelipoiss, s\xc3\xbcndinud 13. juunil 1975 Paliveres) on eesti kirjanik, laulja ja kitarrist. Ta on Tartu Noorte Autorite Koondise ja Eesti Kirjanike Liidu liige.\n_START_SECTION_\nEluloolist\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Pehk s\xc3\xbcndis Paliveres ja kasvas T\xc3\xbcril. Aastail 1979\xe2\x80\x931982 k\xc3\xa4is ta T\xc3\xbcril lasteaias ja \xc3\xb5ppis aastail 1982\xe2\x80\x931993 T\xc3\xbcri 2. Keskkoolis. Aastail 1993\xe2\x80\x931994 viibis ta Eesti Kaitsev\xc3\xa4es (1993. a oktoobrist 1994. a jaanuarini J\xc3\xa4galas Kalevi \xc3\xbcksikus jalav\xc3\xa4epataljonis, 1994. a jaanuarist m\xc3\xa4rtsini Meegom\xc3\xa4e lahingukoolis \xc3\xb5hut\xc3\xb5rje erialal, aprillist augustini taas Kalevi \xc3\xbcjp-s)._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistust \xc3\xb5ppis Pehk aastail 1994\xe2\x80\x931996 R\xc3\xa4pina K\xc3\xb5rgemas Aianduskoolis keskkonnakaitset ja aastail 1996\xe2\x80\x931999 G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazz laulu (mitte l\xc3\xb5petades). P\xc3\xa4rast seda on ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud vabakutselise kirjaniku ja muusikuna, elades peamiselt kodulinnas T\xc3\xbcril.\n_START_SECTION_\nMuusika\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Pehk alustas laulmise ja muusikaga tegelemist juba lasteaias. Ta v\xc3\xb5itis 1982. aastal eelkooliealiste lauluv\xc3\xb5istluse T\xc3\xbcri Laululind ja p\xc3\xa4rast seda rajooni lauluv\xc3\xb5istluse "Muinasjutu m\xc3\xa4ngumaa". Seej\xc3\xa4rel laulis ta aastail 1983\xe2\x80\x931992 T\xc3\xbcri poistekooris, m\xc3\xa4ngis 1980-ndate keskpaigas T\xc3\xbcri Metsakombinaadi puhkpilliorkestris trombooni ja taldrikuid ning kuulus aastail 1989\xe2\x80\x931993 T\xc3\xbcri 2. Keskkooli vokaalansambli O\'ctav koosseisu._NEWLINE_\xc3\x95ppides aastail 1994\xe2\x80\x931996 R\xc3\xa4pina aianduskoolis, tutvus ta Aapo Ilvesega, kellega on sellest ajast peale rohkesti koos musitseerinud (aastail 1995\xe2\x80\x931996 ansamblis Galerii, hiljem projektis Eliit jm). R\xc3\xa4pinas alustas Pehk ka kitarrim\xc3\xa4ngu aluste omandamist, enne seda oli ta m\xc3\xa4nginud peale trombooni ja taldrikute ainult klaverit._NEWLINE_\xc3\x95ppides aastail 1996\xe2\x80\x931999 G. Otsa nimelises muusikakoolis, tutvus Pehk 1998. aasta oktoobris Vaiko Eplikuga, kes kutsus ta oma ansamblisse Claire\'s Birthday, sealt lavakunstikooli l\xc3\xa4inud kitarristi Priit V\xc3\xb5igemasti asemele. Claire\'s Birthdays m\xc3\xa4ngis Pehk kitarri ja vahel ka laulis 1998. aastast kuni selle b\xc3\xa4ndi laialiminekuni 2003. aastal._NEWLINE_Aastaisse 1996\xe2\x80\x931999 j\xc3\xa4\xc3\xa4b Pehki osalus veel sellises muusikalistes kollektiivides nagu Windows, Davidson Group ja Megan Quartet. Lisaks kuulub Pehk aastast 2001 muusikalisse projekti Contus Firmus. K\xc3\xb5igis neis neljas on ta olnud ainult laulja._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Claire\'s Birthday laialiminekut sai Pehkist 2004. aastal kitarrist Vaiko Epliku uues ansamblis Koer, kus ta oli muuhulgas Koera \xc3\xbche kuulsaima laulu "Maiu on piimaauto" s\xc3\xb5nade autor ja esitaja. Epliku teise uue ansambli Ruffus koosseisus k\xc3\xa4is Pehk 2003. aastal Riias Eurovisioni laval, esitamas lugu "Eighties Coming Back", kuulumata siiski selle ansambli ametlikku koosseisu. Aastast 2005 on ta kaasa teinud Epliku eestveetud projektis Eliit, kuuludes selle kontsertkoosseisu._NEWLINE_Aastal 2004 sai Pehk interneti teel tuttavaks Paide ansambli Ans. Anduri laulja ja kitarristi Madis Aesma ehk Tursaga, kellega koos hakkas tegema elektroonilise popi ansamblit K\xc3\xb6\xc3\xb6k. Umbes 2004. aasta paiku lindistas Pehk kodusel teel ka oma esimesed Orelipoisi lood. 2008. aastali oli Pehk tuntud just oma soololoominguga ja osalusega ansamblis K\xc3\xb6\xc3\xb6k. Nii K\xc3\xb6\xc3\xb6gi 2006. aastal ilmunud album "Telegramm" kui ka Orelipoisi 2007. aastal ilmunud album "\xc3\x9cheksak\xc3\xbcmmend \xc3\xbcheksa" said muusikaavalikkuses sooja vastuv\xc3\xb5tu osaliseks._NEWLINE_Viljakas on olnud Jaan Pehki muusikaline koost\xc3\xb6\xc3\xb6 ka Jarek Kasari ehk Chalice\'iga ja Pia Frausi kitarristi Rein Fuksiga.\n_START_SECTION_\nOrelipoiss\n_START_PARAGRAPH_\nOrelipoisi lugudele t\xc3\xa4naseks iseloomulikuks ja tunnuslikuks kujunenud humoristlik minimalism (ajaline kestus paark\xc3\xbcmmend sekundit, s\xc3\xb5nadeks teinekord vaid meelevaldne fraas v\xc3\xb5i h\xc3\xbc\xc3\xbcatus) oli algselt tingitud Pehki arvuti tehnilistest parameetritest \xe2\x80\x93 sellega ei olnud tehnilistel p\xc3\xb5hjustel v\xc3\xb5imalik pikemaid lugusid teha. Enamiku selliste lugude s\xc3\xb5naline osa on loodud Pehki enda poolt, aga leidub ka paroodiad tuntud lauludest ja teiste luuletajate (Olavi Ruitlane, Kivisildnik jt) s\xc3\xb5naloome kasutamist. Selliste l\xc3\xbchilugude arvuks hindas Pehk 2005. aastal umbes 300._NEWLINE_K\xc3\xb5rvuti minimalistlike ja meelevaldsete l\xc3\xbchivormidega leidub Orelipoisi loomingus ka rida pikemaid, traditsioonilise \xc3\xbclesehitusega lugusid, mille s\xc3\xb5nade autoriks on peamiselt Olavi Ruitlane: "Onu Uuno", "Eile n\xc3\xa4gin ma Eestimaad", "Aga \xc3\xbckskord", "Infok\xc3\xbcllane mees", "Rahvusooper", "Tuubi tuubi", "Minu pruut", "Vana mees", "Liputaja" jt. Ruitlase jutustavad, teravmeelsed, vormileidlikud ja tihti ropus\xc3\xb5nalised laulus\xc3\xb5nad ning Pehki loodud meeldej\xc3\xa4\xc3\xa4vad viisid ja naivistlik-hingestatud esitus on teiseks oluliseks Orelipoisi loomingulist kuvandit iseloomustavaks jooneks. Orelipoiss on viisistanud ja esitanud pikemaid tekste ka Veiko M\xc3\xa4rkalt, Contralt jt._NEWLINE_Laul "Minu pruut" osales 2005. aasta Eurovisiooni Eesti eelvoorus, kus oli l\xc3\xa4hedal Kiievisse l\xc3\xb5ppv\xc3\xb5istlusele p\xc3\xa4\xc3\xa4semisele. 2007. aastal sai "Minu pruut" laiemalt tuntuks, kui sellele tehti vaimukas video, mida n\xc3\xa4idati ohtralt Kanal 2 uudistesaates "Reporter". Video re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r on Urmas E. Liiv ning videos n\xc3\xa4itlevad uudistereporter \xc3\x9cllar Luup ja ilmadiktor Niki (vaata)._NEWLINE_Orelipoisi oluliste loominguliste saavutuste hulka kuulub Raadio 2 hommikuprogrammi "Silmad lahti" jaoks loodud s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evalaulude sari, mis oli eetris 27. augustist 2007 kuni 29. maini 2008. Need laulud kujutavad endast paarik\xc3\xbcmne sekundi pikkuseid muusikalis-s\xc3\xb5nalisi kiirportreesid m\xc3\xb5nest vastava p\xc3\xa4eva tuntud s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evalapsest. Kokku tegi Pehk neid laule umbes 150 (koos eri variantidega umbes 170) (kuula). Veel on Orelipoiss teinud muusika dokumentaalfilmile "Soome t\xc3\xb6\xc3\xb6le" (2006), kus portreteeris humoristlik-minimalistlikus vormis arsti, baleriini ja ehitaja elukutseid._NEWLINE_Valimik Orelipoisi lugudest on j\xc3\xb5udnud albumile "\xc3\x9cheksak\xc3\xbcmmend\xc3\xbcheksa" (2007). Laulu "T\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5ld on lai" leiab kogumikult "Toa tuur" (2006), laulud "Rahvusooper" ja "Aga \xc3\xbckskord" (viimane koos Aapo Ilvesega) kogumikult "Laulvad kirjanikud" (2007) ja laulu "J\xc3\xa4in kinni" kogumikult "Kohalik ja kohatu, 2" (2007). Seni (2008) on suurem osa Orelipoisi loomingust veel ametlikult avaldamata, levides k\xc3\xbcll laialt muusikaringkondades._NEWLINE_Orelipoiss ei ole siiski k\xc3\xa4sitletav Jaan Pehki kui muusiku k\xc3\xb5ikehaarava kunstnikunime v\xc3\xb5i pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcmina, nagu ka ei haara selle nime all tehtav kogu Jaan Pehki muusikaalast soololoomingut. Orelipoiss on suhteliselt kindlate piiridega projekt. N\xc3\xa4iteks j\xc3\xa4\xc3\xa4b sellest v\xc3\xa4lja ulatuslik ts\xc3\xbckkel Contra, Wimbergi, Aapo Ilvese, Vahur Afanasjevi, Veiko M\xc3\xa4rka jt luuletuste spontaanseid viisistusi ja esitusi umbes aastast 2000, samuti suur osa t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evast muusikaalast tegevust.\n_START_SECTION_\nMuusikalid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95ppides G. Otsa nimelises muusikakoolis, v\xc3\xb5ttis Pehk vastu Ivo Eensalu pakkumise teha v\xc3\xa4ike osat\xc3\xa4itmine eesti esimeses muusikalis "Kuningas ja mina" (1998), milles kuninga rolli m\xc3\xa4ngis Marko Matvere. Pehk m\xc3\xa4ngis kuninga sekret\xc3\xa4ri ja tema tekst piirdus umbes viie lausega. Sellest ajast peale on Pehk osalenud hulgas muusikalides: "Miss Saigon" (2002\xe2\x80\x932003), "Oliver!" (2003), "Hull sinu j\xc3\xa4rele" (2004), moodne jalgpalliooper "Learning To Shout" (Ahvenamaa\xe2\x80\x93Rootsi, 2004), "Mees La Manchast" (2005) ja "Georg" (2005). K\xc3\xb5igis nendes on Pehk osalenud koorilauluga massistseenides v\xc3\xb5i ette astunud \xc3\xbcksikrepliikidega.\n_START_SECTION_\nFilmirollid\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Pehk on episoodilistes rollides \xc3\xbcles astunud re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Veiko \xc3\x95unpuu filmides "S\xc3\xbcgisball" (2007) ja "P\xc3\xbcha T\xc3\xb5nu kiusamine" (2009) ning m\xc3\xa4nginud peaosa re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Ove Mustingu l\xc3\xbchifilmis "Kallis s\xc3\xb5ber, Sind austan" (2010).\n_START_SECTION_\nHuvitavaid fakte\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5sisemalt hakkas Pehk luuletama 1992. aastal, olles ostnud p\xc3\xa4rast rahareformi neli odavalt m\xc3\xbc\xc3\xbcgis olnud luulekogu ja saades neist innustust. Nendeks luulekogudeks olid Andres Vanapa "Koer ja kastekann", Aleksander Suumani "Kui seda metsa ees oleks", Rudolf Rimmeli "Maardla" ja Andres Ehini "T\xc3\xa4iskuukeskp\xc3\xa4ev". Eriti s\xc3\xbcmpatiseerisid Vanapa ja Suuman. Hiljem lisandus lemmikluuletajate hulka Ilmar Laaban._NEWLINE_Sisseastumiseksamitele G. Otsa nimelisse muusikakooli l\xc3\xa4ks Pehk ilma sellest kellelegi, sh ka vanematele teatamata. S\xc3\xb5el oli tihe, sisse sai umbes kolmek\xc3\xbcmnest soovijast ainult neli, nende seas ka Pehk. Seejuures tegi ta solfed\xc5\xbeo eksamil diktaadi maha Ahti Bachblumi pealt. Teiseks kursuseks \xc3\xb5ppis Pehk aga ka solfed\xc5\xbeodiktaadi selgeks._NEWLINE_Peale luuletamise, laulmise, kitarrim\xc3\xa4ngu ja muusikalides n\xc3\xa4itlemise tegeleb Jaan Pehk v\xc3\xa4iksemal viisil ka teiste kunstiliste enesev\xc3\xa4ljendusvahenditega. Asjakohaselt naivistlikul moel on ta kujundanud Contra 1999. aastal ilmunud luulekogu "Naine on mees" esikaane. Pehk harrastab ka fotograafiat, ja tema tehtud fotot (p\xc3\xb5ldu k\xc3\xbcndev traktor) kasutas Wimberg oma 2006. aastal ilmunud luulekogu "K\xc3\xa4rppsed" kaanekujunduses. Samuti on Pehkil \xc3\xa4ratuntav k\xc3\xa4ekiri humoristlike l\xc3\xbchifilmide tegijana (vaata YouTube\'is)._NEWLINE_Jaan Pehki kodulinnas T\xc3\xbcril on sealse majandusg\xc3\xbcmnaasiumi g\xc3\xbcmnasistid korraldanud 2005. ja 2006. aastal Jaan Pehkile p\xc3\xbchendatud \xc3\xbclevabariigilist g\xc3\xbcmnasistide omaluule konkurss-laagrit JaPe._NEWLINE_Jaan Pehk on tegelenud ka spordiga. Nimelt on ta lasknud 1980-ndate keskpaigas kolm aastat vibu.'