b'\n_START_ARTICLE_\nJames Gosling\n_START_PARAGRAPH_\nJames Gosling (s\xc3\xbcnninimega James Arthur Gosling, s\xc3\xbcndinud 19. mail 1955) on Kanada arvutiteadlane ja Java programmeerimiskeele autor.\n_START_SECTION_\nHaridus ja karj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nJames Gosling sai bakalaureusekraadi Calgary \xc3\x9clikoolist ning magistri- ja doktorikraadi Carnegie Melloni \xc3\x9clikoolist. Carnegie Melloni \xc3\x9clikoolis doktorantuuris t\xc3\xb6\xc3\xb6tades kirjutas ta Emacsi versiooni, mida kutsutakse Gosling Emacsiks (Gosmacs). Enne Sun Microsystemsiga liitumist tegi ta mitme protsessori versiooni Unixist ning mitmesuguseid kompilaatoreid ja meilis\xc3\xbcsteeme._NEWLINE_Aastatel 1984\xe2\x80\x932010 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Gosling Sun Microsystemsis. Teda tuntakse Java programmeerimiskeele loojana._NEWLINE_2. aprillil 2010 lahkus Gosling Sun Microsystemsist, mis oli hiljuti l\xc3\xa4inud Oracle Corporationi omandusse. Lahkumise p\xc3\xb5hjusteks t\xc3\xb5i Gosling v\xc3\xa4lja palga, ametistaatuse ja otsuste tegemise \xc3\xb5iguse v\xc3\xa4henemise, rollimuutuse ja eetilised probleemid. N\xc3\xbc\xc3\xbcdseks on tema hoiak Oracle\'i suhtes v\xc3\xa4ga kriitiline: "Suni ja Oracle\'i integratsioonikohtumistel, kus meile avaldati survet Suni ja Google\'i vaheliste patendiprobleemide osas, oli n\xc3\xa4ha, kuidas Oracle\'i juristi silmad s\xc3\xa4delesid." Hiljem, Oracle\'i ja Google\'i kohtuistungil Androidi \xc3\xbcle t\xc3\xa4psustas ta oma seisukohta, \xc3\xb6eldes: "See, et Sun ei kaevanud koodi kasutamise p\xc3\xa4rast kohtusse, ei t\xc3\xa4henda, et me ei oleks tundnud, et meile liiga tehti. Kuigi mul on Oracle\'iga eriarvamusi, on praegusel juhul neil \xc3\xb5igus. Google surus Suni t\xc3\xa4ielikult maha. Me olime k\xc3\xb5ik v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4iritud, isegi Jonathan [Schwarz]. Ta lihtsalt otsustas teha n\xc3\xa4o, et midagi pole halvasti, mis h\xc3\xa4iris v\xc3\xa4ga paljusid Sunis."_NEWLINE_28. m\xc3\xa4rtsil 2011. aastal teatas James Gosling oma blogis, et Google on ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le v\xc3\xb5tnud. Viis kuud hiljem teatas ta, et on liitunud idufirmaga Liquid Robotics._NEWLINE_Gosling on n\xc3\xb5ustaja Scala firmas Typesafe Inc., Jelasticu direktor ja Eucalyptuse strateegian\xc3\xb5ustaja.\n_START_SECTION_\nPanus\n_START_PARAGRAPH_\nGoslingu panuseks loetakse sageli Java programmeerimiskeele leiutamist aastal 1994. Ta l\xc3\xb5i Java algse disaini ning implementeeris keele originaalse kompilaatori ja virtuaalmasina. Goslingu s\xc3\xb5nul sai kogu asi alguse tema \xc3\xbclikooliajal, kui ta kirjutas pseudokoodi (p-koodi) virtuaalmasina labori DEC VAX arvuti jaoks, et professor saaks k\xc3\xa4ivitada UCSD Pascalis kirjutatud programme. Pascal kompileerus p-koodiks, et lihtsustada selle kasutamist erinevates arvutites. Ta n\xc3\xa4gi Sunis t\xc3\xb6\xc3\xb6tamise jooksul (mis ajal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta ka v\xc3\xa4lja Java programmeerimiskeele), et arvuti ehitusest mitte oleneva toimimise laialt levinud programmidel saab saavutada sarnast filosoofiat kasutades: alati tuleb programmeerida samale virtuaalmasinale._NEWLINE_Selle saavutuse eest valis USA National Academy of Engineering ta v\xc3\xa4lismaalasest partnerliikmeks. Ta on kaasa l\xc3\xb6\xc3\xb6nud veel paljude arvutiprogrammide ja -s\xc3\xbcsteemide v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamisel, n\xc3\xa4iteks NeWS ja Gosling Emacs. Ta on "kogumiku" programmi kaasautor. See on t\xc3\xb6\xc3\xb6riist, mida on p\xc3\xb5hjalikumalt kirjeldanud Brian Kernighan ja Rob Pike oma raamatus "The Unix Programming Environment".'