b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xb5geva raudteejaam\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5geva raudteejaam on raudteejaam J\xc3\xb5gevamaal J\xc3\xb5geval._NEWLINE_2012. aastal valmis J\xc3\xb5geval uus 550\xc2\xa0mm k\xc3\xb5rgune ja 150\xc2\xa0m pikkune ooteplatvorm. J\xc3\xb5geval peatuvad Elroni reisirongid liinidel Tallinn\xe2\x80\x93Tartu(\xe2\x80\x93Valga) ja J\xc3\xb5geva\xe2\x80\x93Tartu. 2015. aasta seisuga peatus J\xc3\xb5geval umbes 18 reisirongi p\xc3\xa4evas. Raudteejaama v\xc3\xb5ib kasutada ka kauba rongidele v\xc3\xb5i neilt maha laadimiseks.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5geva linna tekkimises on ajalooliselt t\xc3\xa4htis osa Tapa\xe2\x80\x93Tartu raudteeliini ehitamisel 1876. aastal. Kuna rong peatus ka J\xc3\xb5geval, mis toona kandis nime Laisholm, ehitati selle tarbeks puidust jaamahoone, mille ees peatus rong esimest korda 21. augustil 1876. Ajutine liiklus algas 1876. aasta detsembris ning regulaarselt hakkasid rongid s\xc3\xb5itma Tapa\xe2\x80\x93Tartu liinil 1877. aasta suvel. Jaam j\xc3\xa4i avamisel Laiuse kihelkonda J\xc3\xb5geva m\xc3\xb5isa maadele._NEWLINE_J\xc3\xb5geva jaamahoone oli kirjelduste j\xc3\xa4rgi kahekorruseline puitehitis. Alumisel korrusel paiknesid eraldi I ja II klassi reisijate ooteruumid ning nende vahel suur vaheruum. I klassi reisijate ooteruumi kuulusid k\xc3\xb6\xc3\xb6k, klosett ja puhvetipreili puhketuba. Vaheruumis asusid piletikassa piletiostuks ja kaubakontor kauba vormistamiseks. Lisaks kuulusid sinna veel jaama\xc3\xbclema t\xc3\xb6\xc3\xb6ruum, arhiiviruum ja lambikamber. Kelder asus ooteruumi all._NEWLINE_Teisele korrusele olid ehitatud korterid, mis kuulusid jaama\xc3\xbclemale ja jaama sandarmile. Jaama\xc3\xbclema korteri moodustasid k\xc3\xb6\xc3\xb6k ja kolm tuba ning sandarmi korteri k\xc3\xb6\xc3\xb6k ja tuba._NEWLINE_Aastal 1923 vajas jaamahoone remonti, mille k\xc3\xa4igus muutus oluliselt fassaadi v\xc3\xa4lisilme._NEWLINE_Jaama juures t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid teemeister ja tema t\xc3\xb6\xc3\xb6brigaad, kuhu v\xc3\xb5is kuuluda kuni k\xc3\xbcmme t\xc3\xb6\xc3\xb6list. J\xc3\xb5geva jaam oli majandustegevuselt Vene\xe2\x80\x93Balti raudteel \xc3\xbcks mahult suuremaid. Millalgi aastate 1919-1923 vahel avati J\xc3\xb5geva jaamast Puurmanile suunduv kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee, mis oli m\xc3\xb5eldud metsaveoks. Seda teed haldas Riigi K\xc3\xbctteainete Keskkomitee._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pus ja 20. sajandi alguses oli J\xc3\xb5geva jaamahoone kujunenud kohalikule ja ka suurematele turgudele, n\xc3\xa4iteks Venemaale, oluliseks ekspordi kohaks. L\xc3\xa4bi J\xc3\xb5geva jaama veeti vilja, jahu, lina ja ka elusloomi. Kuna kaubavedu suurenes, sai sellest kasu ka linn ise. Ehitati 1903. aastal ju sellep\xc3\xa4rast praegusele peat\xc3\xa4navale raudkivi killustikust kivitee._NEWLINE_J\xc3\xb5geva kujunes paikkonna kaubamajanduslikuks keskuseks, mis m\xc3\xb5jutas ka J\xc3\xb5geva jaama t\xc3\xa4htsust._NEWLINE_T\xc3\xa4naseks on s\xc3\xa4ilinud kaks puidust raudteelaste elamut, mis on \xc3\xbchekorruselised. \xc3\x9ches neist asub praegu Betti Alveri muuseum_NEWLINE_1949. aastal valmis J\xc3\xb5geval r\xc3\xb5hutatult pseudoklassitsistlike detailidega kivihoone, mis on analoogne J\xc3\xb5hvi jaamahoonega. T\xc3\xa4naseks on hoone renoveeritud._NEWLINE_Viimane jaamahoone on ehitatud 1980. aastate l\xc3\xb5pus ja kasutusel t\xc3\xa4nini._NEWLINE_XX sajandi viiek\xc3\xbcmnendate aastateni j\xc3\xa4rgnes J\xc3\xb5gevale S\xc3\xb6\xc3\xb6di raudteepeatus, aastani 2001 aga Kalevi raudteepeatus.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xbc\xc3\xbcditamine J\xc3\xb5geva raudteejaamast\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xb5geva raudteejaam on olnud olulise t\xc3\xa4htsusega paik m\xc3\xb5lema n\xc3\xb5ukogudeaegse k\xc3\xbc\xc3\xbcditamise ajal, olles \xc3\xbcks suuremaid koondamispunkte Kesk- ja L\xc3\xb5una-Eestis, kus komplekteeriti e\xc5\xa1elonid k\xc3\xbc\xc3\xbcditatutega. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub J\xc3\xb5geva jaama k\xc3\xb5rval asuvas pargis k\xc3\xbc\xc3\xbcditatute m\xc3\xa4lestuskivi, mis avati 1994. aasta m\xc3\xa4rtsis. M\xc3\xa4lestuskivi tahvlil on kiri: "Siit algas kannatuste tee 14.06.1941, 25.03.1949".'