b"\n_START_ARTICLE_\nSeotud vektor\n_START_PARAGRAPH_\nSeotud vektor ehk vektor on sirge suunatud l\xc3\xb5ik, st l\xc3\xb5ik, mille puhul on kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud, kumb selle otspunktidest on algus, kumb l\xc3\xb5pp. Alguseks olevat punkti nimetatakse vektori alguspunktiks ehk rakenduspunktiks, l\xc3\xb5puks olevat punkti vektori l\xc3\xb5pp-punktiks. _NEWLINE_Vektorit, mille algus on punktis A ja l\xc3\xb5pp punktis , t\xc3\xa4histatakse   . Vektoreid v\xc3\xb5idakse t\xc3\xa4histada ka ladina v\xc3\xa4iket\xc3\xa4htedega, mille kohal on nool (v\xc3\xb5i ka kriips), n\xc3\xa4iteks . Levinud on ka vektori s\xc3\xbcmboli panemine paksu kirja: ._NEWLINE_Vektoril on loomulik seos r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckkega, mis selgitab vektori nimetust (ladina s\xc3\xb5nast vector 'vedaja'). Iga suunatud l\xc3\xb5ik m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xbcheselt tasandi v\xc3\xb5i ruumi r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckke: n\xc3\xa4iteks vektor  m\xc3\xa4\xc3\xa4rab r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckke, mis viib punkti   punktiks , ja \xc3\xbcmberp\xc3\xb6\xc3\xb6rdult, r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbcke, mis viib punkti   punkti , m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xbcheselt suunatud l\xc3\xb5igu (n\xc3\xa4iteks  ) suuna ja pikkuse (teiste s\xc3\xb5nadega, m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xbcheselt vabavektori ; t\xc3\xb5epoolest, r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckke korral nihkuvad k\xc3\xb5ik punktid \xc3\xbches suunas \xc3\xbchele kaugusele, nii et vabavektoritena  )._NEWLINE_Vektori seostamine r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckkena v\xc3\xb5imaldab vektorite liitmist loomulikult ja intuitiivselt defineerida, nimelt seostades liitmist r\xc3\xb6\xc3\xb6pl\xc3\xbckete kompositsioonina (j\xc3\xa4rjestikuse rakendamisena). Ka vektori korrutamine arvuga saab loomuliku t\xc3\xb5lgenduse."