b'\n_START_ARTICLE_\nRundi keel\n_START_SECTION_\nToon\n_START_PARAGRAPH_\nRundi keel on toonikeel ja seep\xc3\xa4rast eristab ka rundi keeles \xc3\xbchesuguse h\xc3\xa4\xc3\xa4likkoostisega s\xc3\xb5nade t\xc3\xa4hendust ja grammatilisi m\xc3\xb5isteid lisaks vokaali ehk t\xc3\xa4ish\xc3\xa4\xc3\xa4liku pikkusele veel ka toon (keeleteadus). Eristatakse k\xc3\xb5rget ja madalat tooni. Rundi keelele on omane vokaali pikkuse foneemiline eristus: kui pika vokaali toon muutub madalast k\xc3\xb5rgeks, m\xc3\xa4rgitakse seda kui t\xc3\xb5usvat tooni. Kui pika vokaali toon muutub k\xc3\xb5rgest madalaks, m\xc3\xa4rgitakse seda kui langevat tooni. Erinevad vokaalipikkused ja k\xc3\xb5netoonid muudavad oluliselt s\xc3\xb5nade t\xc3\xa4hendust._NEWLINE_N\xc3\xa4ide vokaalipikkuse olulisusest:_NEWLINE_saba \xe2\x80\x93 k\xc3\xbcsima_NEWLINE_saaba \xe2\x80\x93 kildudeks purunema_NEWLINE_N\xc3\xa4ide sellest, kuidas k\xc3\xb5netooni vastandus tingib s\xc3\xb5na t\xc3\xa4henduse muutumise (graavis t\xc3\xa4hendab madalat, akuut k\xc3\xb5rget tooni):_NEWLINE_k\xc3\xb2r\xc3\xb2r\xc3\xa0 \xe2\x80\x93 pillama_NEWLINE_k\xc3\xb3r\xc3\xb2r\xc3\xa0 \xe2\x80\x93 k\xc3\xb6hima_NEWLINE_T\xc3\xa4hendust eristavast leksikaalsest toonist on palju ulatuslikum ja olulisem t\xc3\xbcvede grammatiline toon. Grammatikas eristab see kahe v\xc3\xb5i enama s\xc3\xb5na funktsiooni, kui nende t\xc3\xbcvede ja liidete h\xc3\xa4\xc3\xa4likuline koostis on identne. Keelele on iseloomulik ka grammatilise ja leksikaalse tooni kombineerimine, seega eristab kolme v\xc3\xb5i rohkematki s\xc3\xb5na vaid toon.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nKeelele on omane osaline ja t\xc3\xa4ielik reduplikatsioon. Rundi keel erineb inglise keelest selle poolest, et verbi e tegus\xc3\xb5na t\xc3\xbcvi ei esine selles kunagi eraldi s\xc3\xb5nana. Igal s\xc3\xb5nal peab olema lisaks t\xc3\xbcvele v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks afiks. Lauses liitub substantiivi e nimis\xc3\xb5naga \xc3\xbchilduvatele s\xc3\xb5nadele substantiivi eesliitele sarnane prefiks. Kuna igas lauses on suurem osa s\xc3\xb5nu substantiivid v\xc3\xb5i nendega \xc3\xbchilduvad s\xc3\xb5nad, esineb enamik s\xc3\xb5nu lauses eesliidetega e prefiksitega. Rundi ja Nigeri-Kordofani keeltel on kaks omavahel seotud joont: suur hulk substantiiviklasse ja sellest tulenevalt ulatuslik \xc3\xbchildumiss\xc3\xbcsteem. V\xc3\xb5rreldes v\xc3\xa4heste substantiiviklassidega Euroopa keeltega, on Nigeri-Kordofani keeltes teiste s\xc3\xb5nadega \xc3\xbchildumine mitte ainult palju ulatuslikum, vaid ka tunduvalt selgemini v\xc3\xa4ljendatud.\n_START_SECTION_\nGrammatilised kategooriad\n_START_PARAGRAPH_\nGrammatilise ehituse \xc3\xbcks iseloomujooni on see, et substantiiv algab tavaliselt klassi t\xc3\xa4histava prefiksiga. Seel\xc3\xa4bi r\xc3\xbchmituvad k\xc3\xb5ik potentsiaalsete s\xc3\xb5nade \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt \xc3\xbcldistatud t\xc3\xa4hendusega t\xc3\xbcved nn nimelisteks klassideks, kus igal klassil on oma prefiks. Substantiiviklassid m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad kindlaks k\xc3\xb5ik grammatilised seosed. Substantiiviklasse on umbes 20._NEWLINE_Rundi keeles on neli ajavormi olenevalt sellest, kuhu tegevus ajajoonel paigutub. Need on vahetu (minevik, olevik v\xc3\xb5i tulevik), t\xc3\xa4na toimunud minevik, enne t\xc3\xa4nast toimunud minevik ja mittevahetu tulevik._NEWLINE_Aspekti liikidest on rundi keeles perfektiivne aspekt, mida kasutatakse siis, kui viidatakse l\xc3\xb5petatud tegevustele, ja imperfektiivne aspekt, mida kasutatakse siiani toimuvate tegevuste puhul. Tegevus v\xc3\xb5ib olla l\xc3\xb5petatud, aga kui l\xc3\xb5ppemist pole mainitud, kasutatakse samuti imperfektiivset aspekti.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcntaks\n_START_PARAGRAPH_\nRundi keele p\xc3\xb5hiline s\xc3\xb5naj\xc3\xa4rjet\xc3\xbc\xc3\xbcp on SVO (subjekt-verb-objekt), kuid v\xc3\xb5imalikud on ka alternatiivid. Subjekti ja verbi s\xc3\xb5naj\xc3\xa4rjeks on SV (alus, \xc3\xb6eldis). Eituse v\xc3\xa4ljendamiseks kasutatakse eitust]v\xc3\xa4ljendavaid afikseid, mis \xc3\xbchilduvad verbiga._NEWLINE_Keskv\xc3\xb5rde \xc3\xbclesehitus: tavaline noomenifraas on konstrueeritud kui transitiivse verbi otsene sihitis, mille t\xc3\xa4henduseks on \'\xc3\xbcletama\'. Seega, \xc3\xbclesehtus sisaldab kahte predikaati \xe2\x80\x93 v\xc3\xb5rreldavat predikaati ja \'\xc3\xbcletama\'\xe2\x80\x93verbi. V\xc3\xb5rreldav noomenifraas on \'\xc3\xbcletama\'\xe2\x80\x93verbi aluseks.\n_START_SECTION_\nKeelen\xc3\xa4ited\n_START_PARAGRAPH_\n"Amahoro iwanyu, amahoro iwacu, amahoro i Burundi"_NEWLINE_Rahu sinu kodule, rahu sinule, rahu Burundile._NEWLINE_ _NEWLINE_Abantu bose bavuka bishira bakizana kandi bangana mu gateka no mu ngingo zibubahiriza. Bafise ubwenge n\'umutima kandi bategerezwa kwubahana nk\'abavandimwe._NEWLINE_K\xc3\xb5ik inimesed s\xc3\xbcnnivad vabadena ja v\xc3\xb5rdsetena oma v\xc3\xa4\xc3\xa4rikuselt ja \xc3\xb5igustelt. Neile on antud m\xc3\xb5istus ja s\xc3\xbcdametunnistus ja nende suhtumist \xc3\xbcksteisesse peab kandma vendluse vaim.\n_START_SECTION_\nLisaks\n_START_PARAGRAPH_\nRundi keeles leidub laene mitmetest teistest keeltest, n\xc3\xa4iteks suahiili, saksa, prantsuse, lingala ja ganda keelest. Ajalooliselt on rundid tuntud kui karjakasvatajad ning seet\xc3\xb5ttu on lehmal nii kultuuris kui ka keeles suur s\xc3\xbcmboolne v\xc3\xb5im. N\xc3\xa4iteks tavaline rundi tervitus Amashyo t\xc3\xa4hendab t\xc3\xb5lkes \'olgu sul suur veisekari!\' Keeles leidub hulgaliselt viiteid lehmakarjale, mis s\xc3\xbcmboliseerib tervist, \xc3\xb5nne ja k\xc3\xbcllust.'