b'\n_START_ARTICLE_\nIBM\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEttev\xc3\xb5te, millest hiljem sai IBM, asutati 1896 (toona oli nimeks Tabulating Machine Company). Selle asutas Herman Hollerith Broome\'i maakonnas New Yorgis. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani teeb seal teatud t\xc3\xb6id v\xc3\xa4ike harukontor. 16. juunil 1911 moodustati aktsiaselts Computing Tabulating Recording Corporation (l\xc3\xbchidalt CTR) ning \xc3\xbchtlasi siseneti New Yorgi aktsiaturule. Ettev\xc3\xb5tte toonane juht oli George Winthrop Fairchild. 1917 sai CTR-i Kanada ja hiljem ka L\xc3\xb5una-Ameerika t\xc3\xbctarettev\xc3\xb5tete nimeks International Business Machines ehk IBM. Kogu firma sai \xc3\xbchtse nime alla 1924, kui firma etteotsa asus Thomas J. Watson._NEWLINE_Alates novembrist 1910 eksisteeris Hollerithi frantsiisettev\xc3\xb5te ka Saksamaal, kandes nime DEHOMAG (Deutsche Hollerith-Maschinen GmbH). 1922 v\xc3\xb5ttis aga nimevahetuse l\xc3\xa4bi teinud CTR \xc3\xbcle 90% DEHOMAG-ist, mis oli aastatel 1914\xe2\x80\x931923 Saksamaal valitsenud inflatsiooni t\xc3\xb5ttu sattunud v\xc3\xb5lglaste nimekirja (litsentsitasu maksmata j\xc3\xa4tmise p\xc3\xa4rast). 1949 muutus l\xc3\xb5puks ka DEHOMAGi nimi \xe2\x80\x93 selleks sai IBM Germany._NEWLINE_IBM-i ajaloos on oluline roll ettev\xc3\xb5tete omandamisel ja spin-off-ettev\xc3\xb5tete k\xc3\xa4ivitamisel. K\xc3\xb5ige tuntumate hulgas on n\xc3\xa4iteks German SAP asutamine 1972. aastal viie endise IBM-i inseneri poolt. Hiinlaste Lenovo saavutas maailmakuulsuse p\xc3\xa4rast IBM-i ThinkPadi br\xc3\xa4ndi \xc3\xbclesostmist 2005. aastal.\n_START_SECTION_\nKorporatiivne disaini programm\n_START_PARAGRAPH_\n1950. aastate keskpaigaks oli Thomas J. Watson Jr. rabatud, kui halvasti IBM oma disainiga toime tuli. Ta palkas disainikonsultandi Eliot Noyesi, et ta vaataks \xc3\xbcle ametliku CDP loomingu, ja andis Noyesile \xc3\xbclesande luua j\xc3\xa4rjepidev (terviklik), maailmataseme v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemine ning \xc3\xb5hkkond IBM-is. J\xc3\xa4rgmise kahe aastak\xc3\xbcmne jooksul palkas Noyes hulga m\xc3\xb5jukaid arhitekte, disainereid ja kunstnikke, et disaindida IBM-i tooteid, struktuuri, v\xc3\xa4ljapanekuid ja graafikat.\n_START_SECTION_\nPooljuhtide disain ja tootmine\n_START_PARAGRAPH_\nPeaaegu k\xc3\xb5ik viimase p\xc3\xb5lvkonna m\xc3\xa4ngukonsoolid kasutavad IBM-is v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud mikroprotsessorit. Xbox 360 sisaldab PowerPC kolmetuumalist protsessorit, mille IBM disainis ja tootis pea 24 kuud. Sony PlayStation 3 funktsioonide Cell BE mikroprotsessor kavandati \xc3\xbchiselt IBM-i, Toshiba ja Sony koost\xc3\xb6\xc3\xb6s. Nintendo seitsmenda p\xc3\xb5lvkonna m\xc3\xa4ngukonsool, Wii, omab IBM-i kiipi koodnimega Broadway. Vanem Nintendo GameCube kasutab Gekko protsessorit, mille v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6taja oli samuti IBM._NEWLINE_Mais 2002 loodi IBM-i ja aktsiaseltsi Butterfly.net koost\xc3\xb6\xc3\xb6s \xc3\xbchine andmet\xc3\xb6\xc3\xb6tlusv\xc3\xb5rgustik Butterfly Grid veebip\xc3\xb5histe m\xc3\xa4ngude turustamiseks. M\xc3\xa4rtsis 2006 kuulutas IBM v\xc3\xa4lja erin\xc3\xb5usoleku Hoplon Infotainmentiga, Online Game Service Incorporate\'ga (OGSI) ja RenderRocketiga, et tagada suure n\xc3\xb5udluse t\xc3\xb5ttu sisuhalduse ja serveri ressursse.\n_START_SECTION_\nIBM Redbooks\n_START_PARAGRAPH_\nRedbooks Redbooks on avalikult k\xc3\xa4ttesaadav online-raamatute kogu IBM-i toodete kohta. Raamatutes kirjeldatakse toodete omadusi, jagatakse praktilisi kogemusi, k\xc3\xa4ske ja keelde, j\xc3\xa4ttes k\xc3\xb5rvale m\xc3\xbc\xc3\xbcgisurve.\n_START_SECTION_\nSiseprogrammid\n_START_PARAGRAPH_\nExtreme Blue on algatus, mis kasutab IBM-i kogenud insenere ja andekaid \xc3\xa4rijuhte, et arendada k\xc3\xb5rgv\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikku tehnoloogiat. Projekti eesm\xc3\xa4rk on anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida uute ettev\xc3\xb5tete vajadusi ja tehnoloogiat, mis neid lahendavad. Need projektid seisnevad p\xc3\xb5hiliselt kiirete protot\xc3\xbc\xc3\xbcpide ehitamisses, k\xc3\xb5rgtaseme tarkvaras ja riistvaras._NEWLINE_Mais 2007 tutvustas IBM projekti Big Green, mille eesm\xc3\xa4rk oli suunata 1 miljard dollarit kogu ettev\xc3\xb5tte energiat\xc3\xb5hususe suurendamiseks._NEWLINE_Novembris 2008 k\xc3\xa4is IBM tegevdirektor Sam Palmisano USA V\xc3\xa4lissuhete N\xc3\xb5ukogu (CFR) k\xc3\xb5ne ajal v\xc3\xa4lja uue idee ehitada "targem planeet". Lisaks on projektil oma blogi.\n_START_SECTION_\nEttev\xc3\xb5tte kultuur\n_START_PARAGRAPH_\nIBM-i h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimi on inglise keeles Big Blue (Suur Sinine). On mitmeid teooriaid seletamaks ettev\xc3\xb5tte nime p\xc3\xa4ritolu. \xc3\x9cks teooria, mida IBM-is t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud inimesed toetavad, on see, et IBM-i esindajad ise l\xc3\xb5id sellise termini 1960. aastatel, viidates IBM-i sinistele suurarvutitele, mida ehitati 1960. ja 1970. aastatel. Inglise keeles True Blue (t\xc3\xb5eline sinine) oli termin, millega kirjeldati lojaalset IBM-i klienti. Teine teooria v\xc3\xa4idab, et ingliskeelne v\xc3\xa4ljend Big Blue viitab lihtsalt firma logole. Kolmas teooria v\xc3\xa4idab, et Big Blue viitab ettev\xc3\xb5tte t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate riietusele, milleks oli valge s\xc3\xa4rk ja sinine \xc3\xbclikond, mida k\xc3\xa4sti paljudel IBM-i t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatel kanda. Igal juhul IBM-i klaviatuurid, kirjutusmasinad ja m\xc3\xb5ned muud seadmed kannavad m\xc3\xa4rks\xc3\xb5na Big Blue, kuna Enter-klahv ja reavahetusklahv on vastavalt sinised. Alates 1947. aastast on ka IBM kasutanud siniseid logosid, mist\xc3\xb5ttu sinine v\xc3\xa4rv on ettev\xc3\xb5tte disainielement ja selgitab veelgi paremini v\xc3\xa4ljendi Big Blue kasutust.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xbc\xc3\xbck\n_START_PARAGRAPH_\nIBM-i on tihti kirjeldatud nii, nagu omaks ta m\xc3\xbc\xc3\xbcgikeskset v\xc3\xb5i m\xc3\xbc\xc3\xbcgile orienteeritud \xc3\xa4rikultuuri. Traditsiooniliselt on paljud IBM-i juhatajad ja peadirektorid valitud m\xc3\xbc\xc3\xbcgipersonali seast. N\xc3\xa4iteks praegune tegevdirektor Samuel J. Palmisano oli alguses ettev\xc3\xb5ttes t\xc3\xb6\xc3\xb6l m\xc3\xbc\xc3\xbcgimehena. M\xc3\xbc\xc3\xbcgimehi on tihti v\xc3\xa4rvatud otse kesk- ja tippjuhtkonda tegelema ettev\xc3\xb5ttele oluliste klientidega.\n_START_SECTION_\nVormiriietus\n_START_PARAGRAPH_\nTume v\xc3\xb5i hall \xc3\xbclikond, valge s\xc3\xa4rk ja siiras lips oli IBM t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate \xc3\xbcldiseks vormiriietuseks 20. sajandil. 1990-ndatel IBM-i juhtkonna \xc3\xbcmberkujundamise k\xc3\xa4igus leevendas tegevdirektor Louis V. Gerstner jun selliseid piiranguid, \xc3\xbchtlustades riietus- ja k\xc3\xa4itumistavasid, et IBM-i t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad sarnaneksid teiste suurte tehnoloogiaettev\xc3\xb5tete t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatega. Sellest ajast on IBM t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate riietus vabaaja-\xc3\xa4ri stiilis, kuigi t\xc3\xb6\xc3\xb6andjad, kes peavad klientidega koosolekuid, kannavad tihti formaalsemat riietust.\n_START_SECTION_\nInimressursid\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aastal andis ettev\xc3\xb5te t\xc3\xb6\xc3\xb6d umbes 105 000 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajale Ameerika \xc3\x9chendriikides. 2003. aastal oli see arv vaid 30 000._NEWLINE_Teiselt poolt annab ettev\xc3\xb5te ka Indias t\xc3\xb6\xc3\xb6d 75 000 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajale, 2003. aastal oli seal 9000 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat.\n_START_SECTION_\nEttev\xc3\xb5tte v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused\n_START_PARAGRAPH_\n2003 tuli IBM v\xc3\xa4lja ideega kirjutada ambitsioonikas projekt firma v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste kohta. Selleks kasutati parvtehnoloogiat, mida ettev\xc3\xb5te kasutas kolme p\xc3\xa4eva jooksul interneti p\xc3\xb5hiselt 50 000 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaga online diskusioonide pidamiseks ja peamiste \xc3\xa4rik\xc3\xbcsimuste lahendamiseks. Arutelud anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiti keerulise tekstianal\xc3\xbc\xc3\xbcsi programmiga (eClassifier), et saada k\xc3\xa4tte online kommentaarid teemade kaupa. Tulemusena uuendati ettev\xc3\xb5tte v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi kolmel p\xc3\xb5hisuunal: kaasaegne \xc3\xa4ri, turu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate arvamus: "P\xc3\xbchendumus iga kliendi eduks", "Innovatsioon on oluline meie ettev\xc3\xb5ttele ja maailmale", "Usaldus personaalne vastutus igal suhtlusel"._NEWLINE_2004 tehti j\xc3\xa4rjekordne parvk\xc3\xbcsitlus 52 000 t\xc3\xb6\xc3\xb6taja seas 72 tunni jooksul. Keskenduti v\xc3\xb5imalike ideede leidmisele, et ellu viia varem valitud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi. V\xc3\xa4lja oli arenemas uut t\xc3\xbc\xc3\xbcpi k\xc3\xbcsitluste sari, mis v\xc3\xb5imaldas IBM-il v\xc3\xb5tmeideid valida ja ettev\xc3\xb5tte v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi toetada._NEWLINE_IBM alustas teist k\xc3\xbcsitlussessiooni, mille nimi oli InnovationJam 2008. See k\xc3\xbcsitlus algas 5. oktoobril kell 6.00 USA aja j\xc3\xa4rgi ja kestis 72 tundi kuni 8. oktoobrini. Erinevalt varasematest k\xc3\xbcsitlustest osalesid InnovationJam 2008-l sajad IBM-i kliendid, \xc3\xa4ripartnerid ja akadeemiad \xc3\xbcle kogu maa ning ka IBM-i enda t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad.\n_START_SECTION_\nLogod\n_START_PARAGRAPH_\nEnne 1970. aastaid kavandatud logode suured v\xc3\xa4rvitud alad j\xc3\xa4id tr\xc3\xbckkimisel selle aja paljundusmasinate tehnilise k\xc3\xbc\xc3\xbcndimatuse t\xc3\xb5ttu ebakvaliteetsed. Seet\xc3\xb5ttu hakkas ettev\xc3\xb5te eelistama logosid, millel sellised alad puuduvad. 1972. aasta IBM-i logo on n\xc3\xa4ide sellest tendentsist. 1980. aastate keskpaigast selline tehniline piirang kadus, kuna hakati kasutama digitaalseid paljundusmasinaid.\n_START_SECTION_\nEttev\xc3\xb5tte peakorter\n_START_PARAGRAPH_\nIBM-i peakorterite kompleks asub Armonki linnas North Castle\'is New Yorgi osariigis Ameerika \xc3\x9chendriikides. Kolmekorruselise hoone pindala on 26 300 m\xc2\xb2 ja see asub 100 000 m\xc2\xb2 suurusel maa-alal.'