b'\n_START_ARTICLE_\nGuido Reni\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nGuido Reni s\xc3\xbcndis 4. novembril 1575 Bolognas muusikute peres. Tema isa Daniele Reni oli austatud ja tunnustatud muusik. Kuigi Reni isa lootis, et pojast saab samuti muusik, oli poja kirg kunsti vastu siiski suurem ning Reni l\xc3\xb5petas muusika\xc3\xb5pingud, et asuda 1590. aastal \xc3\xb5ppima flaami kunstniku Denijs Calvaerti t\xc3\xb6\xc3\xb6kotta. Calvaert \xc3\xb5petas ka selliseid kunstnikke nagu Domenichino ja Francesco Albani. Nagu Domenichino, leidis ka Reni, et Caelvaertiga on keeruline koos t\xc3\xb6\xc3\xb6tada. P\xc3\xa4rast l\xc3\xbchiajalisi k\xc3\xb5hklusi sidus Reni end Carraccide koolkonnaga, asudes \xc3\xb5ppima Carraccide akadeemiasse. Reni \xc3\xb5ppis seal aastatel 1595\xe2\x80\x931598. _NEWLINE_Oma esimese avaliku tellimuse t\xc3\xa4itis ta 1596. aastal, milleks oli "Neitsi Maarja kroonimine nelja p\xc3\xbchakuga". Selle teose eeskujuks v\xc3\xb5ttis Reni Raffaeli teose "P\xc3\xbcha Cecilia ekstaas". Carraccide akadeemias \xc3\xb5ppides hakkas Reni huvituma Raffaelist, kelle loomingusse ta aina enam s\xc3\xbcvenema hakkas ning kellest sai tema eluaegne iidol. Bolognast lahkudes 1601. aastal, suundus Reni Rooma. Reni kiindumus Raffaeli suurenes veelgi rohkem, kui ta n\xc3\xa4gi oma suurima eeskuju freskosid Vatikanis. Raffaeli maalid peegeldasid Reni jaoks \xc3\xbclimat ideaaliseeritust, mida kunstnik \xc3\xbcritas \xc3\xbcle kanda ka oma teostesse. Ta oli niiv\xc3\xb5rd p\xc3\xbchendunud kujutama inimesi ilusatena, et maalis ka k\xc3\xb5ige hirmsamaid saatanaid ja timukaid sama kaunitena kui teised kunstnikud p\xc3\xbchakuid. Peagi sai kunstnik tuntuks aga noorte naiste kujutamisega, maalides noori naisp\xc3\xbchakuid ja vahetevahel ka Kleopatrat v\xc3\xb5i Lucreziat. K\xc3\xb5ige rohkem meeldis Renile aga kujutada neitsi Maarjat. \xc3\x9csna hiljutise ajani p\xc3\xb5hjustasid tema stuudios k\xc3\xbclluseni produtseeritud neitsi Maarjad kunstniku oskuste eba\xc3\xb5iglast alahindamist. Mis puudutas naisi aga tema eraelus, oli Reni teada-tuntud misog\xc3\xbc\xc3\xbcn. Tema seksuaalne s\xc3\xa4ttumus on alati k\xc3\xbcsim\xc3\xa4rgi all olnud ning pigem \xc3\xbcritas ta erootikat oma loomingus v\xc3\xa4ltida._NEWLINE_Reni elas suurema osa oma elust Bolognas, kuid aastad 1601\xe2\x80\x931614 veetis ta Roomas, kus kardinal Pietro Aldobrandin tellis temalt "P\xc3\xbcha Peetruse ristil\xc3\xb6\xc3\xb6mise" (1604\xe2\x80\x931605), mis oli \xc3\xbchtkasi ka \xc3\xbcks kunstniku esimesi tellimust\xc3\xb6id Roomas. Kolm aastat varem oli samateemalise maali loonud Caravaggio. Nagu Caravaggio, kujutab ka Reni kolme meest, kes p\xc3\xbchakut ristile t\xc3\xb5stavad, dramaatilises atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris ja \xc3\xb6ises pimeduses. Seet\xc3\xb5ttu s\xc3\xbc\xc3\xbcdistas Caravaggio Renid tema ideede varastamises, kuigi Reni teose puhul vaatab meile vastu hoopis teistsugune taust, kus on kujutatud taamal maastiku ja pilvedega kaetud taevast, ning p\xc3\xbchakut ristile t\xc3\xb5stvad mehed on Reni kujutanud hoopis v\xc3\xa4\xc3\xa4rikamates poosides kui Caravaggio oma teosel._NEWLINE_J\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult hakkas Reni loobuma oma loomingus Ludovico Carracci m\xc3\xb5jutustest ning p\xc3\xb6\xc3\xb6rduma aina rohkem Raffaeli ja antiigi m\xc3\xb5jutuste poole. 1607\xe2\x80\x931608 maalis ta Vatikanis freskosid, kardinal Scipione Borghese tellimusel ja 1609\xe2\x80\x931612 kaunistas ta freskodega ka Palazzo Quirinale kabeli. Aastatel 1613\xe2\x80\x931615 maalis Reni Bolognas San Domenico basiilika jaoks fresko "P\xc3\xbcha Dominicuse hiilgus". 1614. aastal valmis aga Roomas tema imetletuim ja tuntuim fresko "Aurora", mis sai maalitud kardinal Scipione Borghesele. 1615. aastaks oli Reni tagasi kolinud Bolognasse ja 1620. aastaks oli ta k\xc3\xb5ige n\xc3\xb5utum kunstnik Euroopas, saades tellimusi Genovast, Ravennast, Napolist, Roomast ning peagi ka Madridist, Pariisist ja Varssavist. 1630. aasta paiku valminud kolm olulist t\xc3\xb6\xc3\xb6d, altarimaal "Pala della Peste" (1631), t\xc3\xa4ispikkuses portree "Kardinal Bernardino Spada" (1630\xe2\x80\x931631) ja m\xc3\xbctoloogiline maal "Helena r\xc3\xb6\xc3\xb6vimine" (1631), n\xc3\xa4itavad h\xc3\xa4sti kunstniku meisterlikke oskusi. 1630. aastal tellisid paavst Urbanus VIII ja tema vennapojad kardinalid Francesco ja Antonio Barberini Renilt Santa Maria della Concezione dei Cappuccini kiriku jaoks maali peaingel Miikaelist, mis valmis 1635. aastaks. Paavstilt ja tema vennapoegadelt said sama kiriku kaunistamiseks tellimuse ka teised kunstnikud, n\xc3\xa4iteks Andrea Sacchi, Lanfranco, Domenichino ja Pietro da Cortona. Roomas said Reni maalidega kaetud ka Santa Maria Maggiore basiilika ja Monte Cavallo palee._NEWLINE_Oma elu jooksul j\xc3\xb5udis Reni t\xc3\xa4ita mitmeid olulisi tellimusi v\xc3\xa4ga m\xc3\xb5jukatelt tegelastelt ning lisaks asutada Bolognasse ka kaks oma stuudiot. Tal oli arvatavasti paarsada \xc3\xb5pilast ning nemad ja ka teised j\xc3\xa4ljendajad maalisid tema maalidest hulgaliselt koopiaid ja mugandusi. Reni looming elab t\xc3\xa4naseni t\xc3\xa4nu reproduktiivgraafikale, mis levis kiiresti ja v\xc3\xa4ga laialt. Reni oli oma elu ajal kahtlemata v\xc3\xb5rratult kuulus ning teda saatis suur edu, kuid vaatamata sellele oli ta m\xc3\xa4ngus\xc3\xb5ltlasena sageli v\xc3\xb5lgades. Elu viimased aastad veetis ta kodulinnas Bolognas, kus j\xc3\xb5udis enne surma maalida veel sellised meistriteosed nagu "Ecce homo" (u 1639) ja "P\xc3\xbcha Matteus ingliga" (u 1635\xe2\x80\x931640). Guido Reni suri 18. augustil 1642 Bolognas ning maeti suure tseremooniaga San Domenico basiilikasse Roosikrantsi kabelisse.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nGuido Reni kuulub nende kunstnike hulka, kes oma loominguga formuleeris idealiseeriva kunsti ja looduse ilustamise programmi. Carraccide akadeemia, kus Reni \xc3\xb5ppis, eeskujuks olid antiikskulptuurid, mis avaldasid olulist m\xc3\xb5ju ka Reni loomingule. Kunstnik on ise r\xc3\xb5hutanud, et \xc3\xb5ppis kaheksa aastat j\xc3\xa4rjekindlalt tundma antiikskulptuure, kuna tema jaoks kehastasid need ilu kontseptsiooni, millel baseerus ka tema hilisem looming. Lisaks Ludovico Carraccile ja antiigi eeskujudele on Renid oluliselt m\xc3\xb5jutanud Raffael, kelle loomingut pidas kunstnik vaieldamatult ideaalseks loomuliku ilu kehastuseks. Eriti imeliselt tulevad Raffaeli m\xc3\xb5jud v\xc3\xa4lja Reni freskomaalis "Aurora" (1614). Sellel on kujutatud koidujumalanna Aurorat ja nooruslikku Apollonit kaarikus, mille \xc3\xbcmber tantsisklevad kaunid aastaaegade jumalannad, nende ees lendleb t\xc3\xb5rvikut kandev Hommikut\xc3\xa4ht. "Aurora" on kahtlemata \xc3\xbcks tuntumaid ja kaunimaid Reni teoseid, mis seob endas baroki d\xc3\xbcnaamilisuse ja k\xc3\xb5rgrenessansi harmoonilisuse. Maal kehastab ideaalselt kunstniku p\xc3\xbc\xc3\xbcdlusi idealiseeritud kujutusviisi suunas, esitledes meile kuldsetest toonidest pakatavat elegantset ilu. Reni teostas oma iluprogrammi, j\xc3\xa4ttes teadlikult k\xc3\xb5rvale k\xc3\xb5ik selle, mida pidas inetuks, madalaks v\xc3\xb5i ebasobivaks oma ideede v\xc3\xa4ljendamisel. Sellist teadlikku l\xc3\xa4henemist on Reni\xe2\x80\x99le ka hiljem ette heidetud, viidates asjaolule, et kui Raffaeli maalides peituv ilu oli tema isiksuse ja kunsti loomulik v\xc3\xa4ljendus, siis Reni ilu otsingutel on tunda aga liigset eneseteadlikkust._NEWLINE_Reni oli \xc3\xbcks nendest kunstnikest, kes kujundas oma stiili v\xc3\xa4lja Roomas, viibides seal aastatel 1601\xe2\x80\x931614. Sellesse ajavahemikku j\xc3\xa4\xc3\xa4vad mitmed olulised t\xc3\xb6\xc3\xb6d nagu n\xc3\xa4iteks Caravaggiost m\xc3\xb5jutatud "P\xc3\xbcha Peetruse ristil\xc3\xb6\xc3\xb6mine" (1604\xe2\x80\x931605) ja Palazzo Quirinale kabeli fresko "Maarja kuulutus" (1609\xe2\x80\x931611), mis oma lihtsuses, s\xc3\xbcmmeetrilisuses ja rahulikkuses esitleb ingleid ja noort neitsi Maarjat kui kauni n\xc3\xa4gemusena. Kaunid neitsi Maarjad said oluliseks komponendiks Reni loomingulises edus. \xc3\x9cks Reni t\xc3\xb6id, mida juba kaasaegsed meistriteoseks pidasid, on "S\xc3\xbc\xc3\xbctalaste tapmine Petlemmas" (1611). Maali kompositsioon p\xc3\xb5hineb \xc3\xbcmberp\xc3\xb6\xc3\xb6ratud kolmnurgal, m\xc3\xb5lemad pildi pooled on rangelt s\xc3\xbcmmeetrilised, tagaplaanil paistab s\xc3\xbcnge arhitektuur ning esiplaanil ahastuses naised, kes oma laste elu p\xc3\xa4\xc3\xa4sta p\xc3\xbc\xc3\xbcavad._NEWLINE_Ajavahemikus 1915\xe2\x80\x931925 valminud "Atalanta ja Hippomenes" on suurep\xc3\xa4raseks n\xc3\xa4iteks Reni saavutatud harmooniast, mis p\xc3\xb5hineb Carvaggio ja Raffaeli m\xc3\xb5jutuste segul. V\xc3\xa4rvid on k\xc3\xbclmad ja taust neutraalne ning pime nagu Caravaggiol, samal ajal kui figuurid on nii kaunilt n\xc3\xb5tked nagu Raffaelil. 1619\xe2\x80\x931620 valminud "Bacchus ja Ariadne" m\xc3\xb5jub aga t\xc3\xa4ieliku vastandina "Atalanta ja Hippomenesele", seda nii erksate v\xc3\xa4rvide kui ka palju rahulikuma kompositsiooni poolest. M\xc3\xbctoloogilised teemad olid Reni loomingus esindatud ka hilisemal perioodil, suurep\xc3\xa4raseks n\xc3\xa4iteks on 1631. aastal valminud "Helena r\xc3\xb6\xc3\xb6vimine". Kui teistele kunstnikele on omane olnud kujutada seda stseeni pingeliseni, siis Reni versioon on kummaliselt rahulik. Lisaks religioossetele ja m\xc3\xbctoloogilistele maalidel leiab Reni loomingust ka m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rseid ajaloolisi teoseid. N\xc3\xa4iteks P\xc3\xbcha Andrease m\xc3\xa4rtrilugu kujutav "P\xc3\xbcha Andreas teel ristil\xc3\xb6\xc3\xb6misele" (1609), mis sai k\xc3\xbcll suure kriitika osaliseks, kuid suutis siiski j\xc3\xa4rgnevate aastate kunstile ulatuslikku m\xc3\xb5ju avaldada._NEWLINE_Hilisema perioodi teostest on religioossele kunstile ilmselt enim avaldanud m\xc3\xb5ju harduspilt "Ecce homo" (u 1639), mis kujutab taeva poole vaatavat okaskrooniga Kristust. Samuti kuulub sellesse perioodi suursuguselt kaunis "P\xc3\xbcha Matteus ingliga" (u 1635\xe2\x80\x931640), mille sume v\xc3\xa4rvivalik, P\xc3\xbcha Matteuse diagonaalne asetus ning juuste ja s\xc3\xb5rmede esilet\xc3\xb5stmine meenutavad Caravaggiot. Teos on j\xc3\xa4rjekordseks n\xc3\xa4iteks, et Caravaggiol on olnud oluline m\xc3\xb5ju Reni loomingule. S\xc3\xbcvenedes Reni maalidesse, tunnetame nende emotsionaalset sisu ja pinget, mida kunstnik on suutnud oskuslikult tabada. Reni loomingus m\xc3\xa4ngivad lisaks sisule ja idealiseeritud vormile olulist rolli ka toonid, mis varasemas loomingus domineerivad heledate ja erksatena, hiljem kuldsete ning l\xc3\xb5pupoole h\xc3\xb5bedatena. Pole kahtlust, et kunstnik on olnud ka meisterlik kolorist. Tema piltide emotsionaalne sisu, idealiseeritus ja saavutused koloristina avaldasid eriti tugevat m\xc3\xb5ju religioossele monumentaalmaalile, harduspildile ja ka ajaloomaalile.'