b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb5rgkihtpilved\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rgkihtpilved (ladina keeles Altostratus, l\xc3\xbchend As) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede p\xc3\xb5hiliik. Pilved tekivad k\xc3\xb5rgusevahemikus 3\xe2\x80\x935\xc2\xa0km. Pilvekihi paksus on tavaliselt 1\xc2\xa0km, harvem kuni 2\xc2\xa0km._NEWLINE_K\xc3\xb5rgkihtpilved moodustavad taevas \xc3\xbchtlase valkja, halli v\xc3\xb5i sinaka v\xc3\xa4rvusega pilvkatte, mis v\xc3\xb5ib kohati olla pisut kiulise ehitusega ja n\xc3\xb5rgalt laineline. P\xc3\xa4ikese ja Kuu jaoks on nad pooll\xc3\xa4bipaistvad nagu mattklaas, aga kui pilved on v\xc3\xa4ga tihedad, on nende asukohal n\xc3\xa4htav heledam laik pilvede pinnal. Varjud tavaliselt puuduvad._NEWLINE_K\xc3\xb5rgkihtpilved tekivad kiudkihtpilvede tihenemisel ja hiljem muutuvad kihtsajupilvedeks. Nad koosnevad vihmapiiskade, lumehelveste ja j\xc3\xa4\xc3\xa4kristallide segust. Sademeid tavaliselt ei anna ja optilisi n\xc3\xa4htusi tavaliselt ei kaasne. K\xc3\xbclmal poolaastal v\xc3\xb5ib sadada n\xc3\xb5rka vihma v\xc3\xb5i lund.'