b'\n_START_ARTICLE_\nVabamaadlus\n_START_PARAGRAPH_\nVabamaadlus on \xc3\xbcks kahest levinumast maadlusviisist. Erinevalt Kreeka-Rooma maadlusest tohivad v\xc3\xb5istlejad vabamaadluses haarata teineteist altpoolt v\xc3\xb6\xc3\xb6kohta ja kasutada heidete sooritamisel ja vastase takistamiseks jalgu._NEWLINE_M\xc3\xb5lema maadlusviisi harrastajaid \xc3\xbchendav Rahvusvaheline Maadlusliit (FILA; F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de Lutte Amateur) loodi 1912. aastal. Liidul on 162 liikmesriiki.\n_START_SECTION_\nEestlased\n_START_PARAGRAPH_\nEesti esimene ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itja  vabamaadluses oli Osvald K\xc3\xa4pp Amsterdami ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel. Hiljem on ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itjaks tulnud Kristjan Palusalu 1936. aastal Berliinis. Medali samalt ol\xc3\xbcmpialt sai ka August Neo. Eesti taasiseseisvuse aja parima koha on saanud K\xc3\xbcllo K\xc3\xb5iv (7. koht 1996. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel Atlantas).'