b'\n_START_ARTICLE_\nLaaner\xc3\xa4hn\n_START_SECTION_\nLiigi kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4iskasvanud isendi pikkus on 21,5\xe2\x80\x9324 cm (r\xc3\xa4stasuurune). Keskselg kuklast p\xc3\xa4ranipualani valge, esineb must haberiba, mustad p\xc3\xb5sed, k\xc3\xb5rvad ja kukal. Isas- ja noorlinnu pealagi on kuldkollane, emaslinnul h\xc3\xb5bevalge. Pealtiiva kattesuled mustad, kogu sulestik on kontrastselt musta-valge-kirju. Linnu alaosa ja eriti k\xc3\xbclgedel esinevad p\xc3\xb5ikiv\xc3\xb6\xc3\xb6did: isaslinnul on valgel alaosal mustad, emaslinnul hallikad ja noorlindudel pruunikad v\xc3\xb6\xc3\xb6did. Erinevalt suur-kirjur\xc3\xa4hnist puuduvad valged laigud \xc3\xb5lgadel.  Silmaiirised on sini-valged, noorlindudel pruunid._NEWLINE_Kolmvarvas-r\xc3\xa4hni v\xc3\xb5ib segi ajada P\xc3\xb5hja-Ameerikas pesitseva mustselg-laaner\xc3\xa4hniga (Picoides arcticus), kuid Euraasias on tegemist ainsa kollase pealaega ja kolme varbaga r\xc3\xa4hniga.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4\xc3\xa4litsused\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xbc\xc3\xbcd mahe "gj\xc3\xbck!" , vahetevahel vaikne "kiuk!" v\xc3\xb5i "blipp", \xc3\xa4revush\xc3\xbc\xc3\xbcd "gigr\xc3\xa4gra...". Trummeldab kuival puuoksal, kevadel sagedamini. Kolmvarvas-r\xc3\xa4hni trummeldamisseeriad on aeglasemad, kuid energilisemad ja kaks korda pikemad kui suur-kirjur\xc3\xa4hnil, meenutades kuulipilduja t\xc3\xa4rinat.\n_START_SECTION_\nArvukus ja levila\n_START_PARAGRAPH_\nEestis v\xc3\xa4iksearvuline haudelind, teadaolevalt pesitseb 1000\xe2\x80\x932000 paari (talvel p\xc3\xb5hjast r\xc3\xa4nnanutega 2000\xe2\x80\x935000 paari), kuulub II kaitsekategooria aluste liikide hulka. Kuigi aastatel 1970\xe2\x80\x931990 t\xc3\xa4heldati m\xc3\xb5\xc3\xb5dukat v\xc3\xa4henemist, on liigi arvukus kogu Euroopas stabiilne, praegu pesitseb hinnanguliselt 350 000 \xe2\x80\x93 1 000 000 paari. Kolmvarvas-r\xc3\xa4hnid on t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised okasmetsalinnud, pesitsevad taigav\xc3\xb6\xc3\xb6ndis, mis algab Skandinaaviast ja Baltimaadest ning ulatub \xc3\xbcle kogu Venemaa ja Siberi Ohhoota mereni. Kirde-Siberis ulatub tema areaal Kol\xc3\xb5ma j\xc3\xb5eni, esineb ka Kamt\xc5\xa1atkal, Mand\xc5\xbeuurias, Sahhalinil ja Hokkaid\xc5\x8dl. P\xc3\xb5hja-Ameerikas pesitseb Kanada, Alaska ning USA p\xc3\xb5hja- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa okaspuumetsades. L\xc3\xb5unapoolsetel aladel pesitseb Alpi ja Karpaatia m\xc3\xa4estikes, alates Prantsusmaast kuni Slovakkia, Rumeenia ja l\xc3\xb5una-slaavi riikideni. Teised isoleeritud pesitsusalad on Kasahstani kaguosas, Kirgiisias, Hiinas ja Ees-Indias.  Hilisemas kirjanduses m\xc3\xa4rgitakse Euraasia ja P\xc3\xb5hja-Ameerika vormid kaheks liigiks \xe2\x80\x93 Euraasia ja Ameerika kolmvarvas-r\xc3\xa4hniks (Picoides dorsalis).\n_START_SECTION_\nEluviis ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nEestis pesitseb kolmvarvas-r\xc3\xa4hn valdavalt looduskaitsealadel ja v\xc3\xb5rdlemisi puutumata puistutes. Kolmvarvas-r\xc3\xa4hn on elupaiga suhtes valivam kui n\xc3\xa4iteks mustr\xc3\xa4hn v\xc3\xb5i suur-kirjur\xc3\xa4hn, kuna tema nokk on n\xc3\xb5rgema ehitusega, mist\xc3\xb5ttu vajab pesitsemiseks vanemaid ja kuivanud puid, sest ei ole v\xc3\xb5imeline rajama pesa\xc3\xb5\xc3\xb5nsust noorde eluj\xc3\xb5ulisse t\xc3\xbcvesse. Isaslind uuristab pesa\xc3\xb5\xc3\xb5nsuse vanasse kuivanud kuuset\xc3\xbc\xc3\xbckasse, mida majandatavates metsades ei leidu \xe2\x80\x93 puud utiliseeritakse varem, kui nad j\xc3\xb5uavad kuivada ja t\xc3\xbc\xc3\xbcka moodustada. Raskendavaks asjaoluks on paari iga-aastane pesapuu vahetamine. Toidueelistuste t\xc3\xb5ttu eelistab kahjureist nakatunud puid, ilmub ka tulekahju- v\xc3\xb5i \xc3\xbcleujutusj\xc3\xa4rgsesse metsa._NEWLINE_Kolmvarvas-r\xc3\xa4hni eluviis on \xc3\xbcsna varjatud, kuna ta h\xc3\xa4\xc3\xa4litseb harva ja vaikselt (erandiks on toitu manguvad linnupojad, kelle h\xc3\xa4\xc3\xa4letugevus on teiste r\xc3\xa4hniliikidega v\xc3\xb5rdv\xc3\xa4\xc3\xa4rne).\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nKolmvarvas-r\xc3\xa4hn toitub puukahjureist ja t\xc3\xb5ukudest, ka vaigust ja viljadest. Toidurikkaimateks paikadeks on p\xc3\xb5lenud ja muul looduslikul viisil kahjustunud metsad. Nagu teisedki r\xc3\xa4hniliigid, v\xc3\xb5ib selgrootute urgetest k\xc3\xa4ttesaamiseks kasutada oksakesi jm dendroloogilist materjali. Kolmvarvas-r\xc3\xa4hni poolt toiduotsinguteks kasutatud puu tunneb \xc3\xa4ra t\xc3\xbcve madalamal osal olevate korrap\xc3\xa4raste horisontaalsete v\xc3\xb6\xc3\xb6tide j\xc3\xa4rgi, mis tekivad j\xc3\xb5uliste nokahoopide tagaj\xc3\xa4rjel. Samuti v\xc3\xb5ivad nad surnud okaspuult koore t\xc3\xa4ielikult eemaldada.\n_START_SECTION_\nSigimine\n_START_PARAGRAPH_\nPesaurge on 1\xe2\x80\x937 meetri k\xc3\xb5rgusel.  Kolmvarvas-r\xc3\xa4hn on v\xc3\xb5rdlemisi hiline pesitseja\xe2\x80\x93mai l\xc3\xb5pus v\xc3\xb5i juunis muneb emaslind 4\xe2\x80\x935 muna. Haudumisel osalevad m\xc3\xb5lemad vanalinnud, 14. p\xc3\xa4eval kooruvad pojad, kes juba 20\xe2\x80\x9324 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast muutuvad lennuv\xc3\xb5imelisteks ning osalevad toiduotsingutel.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4nne\n_START_PARAGRAPH_\nEnamasti on tegemist paigalinnuga, kuid talviti r\xc3\xa4ndavad p\xc3\xb5hjapoolsemad populatsioonid l\xc3\xb5unasse ning merepinnast k\xc3\xb5rgemal pesitsevad linnud madalamatesse piirkondadesse. Eestis pesitsevate kolmvarvas-r\xc3\xa4hnide populatsioon on p\xc3\xbcsiv, kuid suureneb talvel p\xc3\xb5hjast siiar\xc3\xa4ndavate isendite t\xc3\xb5ttu. Skandinaavias on t\xc3\xa4heldatud m\xc3\xb5nel aastal arvukat migratsiooni L\xc3\xb5una-Rootsi ja Taani aladele (viimati 1974).\n_START_SECTION_\nVaenlased\n_START_PARAGRAPH_\nVarjatud eluviisi t\xc3\xb5ttu vanalindudel looduslikke vaenlasi pole (harva r\xc3\xb6\xc3\xb6vlinnud), kuid madalale rajatud pesaaukude t\xc3\xb5ttu ohustavad lennuv\xc3\xb5imetuid poegi k\xc3\xa4rbid,nirgid jm pisikiskjad.\n_START_SECTION_\nInimtegevus\n_START_PARAGRAPH_\nInimene ohustab kolmvarvas-r\xc3\xa4hni liigse metsamajandamisega, korraldades p\xc3\xb5lismetsades lageraiet ning majandamise k\xc3\xa4igus vanade pehkinud ja kahjureid t\xc3\xa4is puude eemaldamisega metsakooslusest. Kuigi Euroopa arvukus p\xc3\xbcsib stabiilsena, on EL metsamajandus v\xc3\xa4hendanud tugevalt just liikmesriikide populatsioone, mis on langenud marginaalse m\xc3\xb5ne tuhande paarini. Sama tendents kehtib v\xc3\xa4ike-laaner\xc3\xa4hni (Picoides dorsalis) puhul.\n_START_SECTION_\nTeaduslikud uurimused\n_START_PARAGRAPH_\nKolmvarvas-r\xc3\xa4hn on elupaiga suhtes v\xc3\xa4ga valiv liik. Seet\xc3\xb5ttu on tema n\xc3\xa4itel l\xc3\xa4bi viidud elupaiga tundlikkust ja areaali piiri v\xc3\xa4ltimist uurivaid \xc3\xb6koloogilisi teadust\xc3\xb6id. Neid k\xc3\xa4itumis\xc3\xb6koloogilisi n\xc3\xa4htuseid on uurinud majandatavates metsades pesitsevail kolmvarvas-r\xc3\xa4hnidel Louis Imbeau ja Andr\xc3\xa9 Desrochers uurisid sajas vaatluspunktis kolmvarvas-r\xc3\xa4hni taasilmumist 300 meetri raadiuses, kusjuures eri piirkondade metsasusprotsent varieerus 8\xe2\x80\x93100 vahel. Vaatluskatsetest ilmnes ootamatult, et \xc3\xa4\xc3\xa4realadel kasvavaid puid kasutasid \xc3\xbcksikisendid toiduotsinguteks samav\xc3\xa4\xc3\xa4rselt keskel asuvatega. Samuti osutusid avamaastikul kasvavad puud toiduotsinguteks sobivateks. Pesitsevad linnud v\xc3\xa4ltisid seevastu tugevalt elupaiga piirialasid ning valisid puid vaid kodumetsa keskosast. Uuringust j\xc3\xa4reldub, et metsade \xc3\xbcletarbimine ohustab kolmvarvas-r\xc3\xa4hni ja teistegi metsalindude pesitsemist. Et luua majandatavates metsades sobilikke tingimusi, tuleks populatsiooni eluj\xc3\xb5ulisuse tagamiseks j\xc3\xa4tta sinna ribasid j\xc3\xa4\xc3\xa4nukmetsast.  Selliseid uuringuid on tehtud ka Ameerika kolmvarvas-r\xc3\xa4hni kohta. _NEWLINE_Kolmvarvas-r\xc3\xa4hni on kasutatud indikaatorliigina elurikkuse ja elupaiga kvaliteedi hindamises Soome p\xc3\xb5lismetsades, samuti mujal P\xc3\xb5hja-Euroopa riikides. Temaga sarnaseid \xc3\xb6koloogilisi tingimusi eelistava mustselg-laaner\xc3\xa4hniga (Picoides arcticus) on l\xc3\xa4bi viidud katseid, mis uurivad metsap\xc3\xb5lengutest kahjustatud alade kohta teiste elupaikade seas. Antoine Nappi ja Pierre Drapeau tegid uuringu, kus hindasid mustselg-r\xc3\xa4hni reproduktiivsusedukust p\xc3\xb5lenud metsamaal. Pesade tihedus oli suurim 1 aasta p\xc3\xa4rast p\xc3\xb5lengut, kuid hakkas m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt v\xc3\xa4henema 3 aasta p\xc3\xa4rast. Esimesel aastal p\xc3\xa4rast p\xc3\xb5lengut \xc3\xb5nnestus 84% k\xc3\xb5igist pesitsustest, kuid sellele j\xc3\xa4rgneval aastal juba 73%. Kolm aastat p\xc3\xa4rast p\xc3\xb5lengut oli see n\xc3\xa4itaja k\xc3\xb5igest 25%. Samuti ilmnes, et edukam pesitsemine toimus aladel, kus enne p\xc3\xb5lengut kasvas k\xc3\xbcps ja vana mets. Just sellist kooslust eelistab mustselg-r\xc3\xa4hn ka p\xc3\xb5lemata alal. Katsetulemused n\xc3\xa4itavad, et 2 aastat p\xc3\xa4rast p\xc3\xb5lengut toimivad h\xc3\xa4vinud metsamaad heade ressursiallikatena nii mustselg-r\xc3\xa4hnile, kui ka teistele p\xc3\xb5lenud ala eelistatavatele liikidele (sh kolmvarvas-r\xc3\xa4hn).'