b'\n_START_ARTICLE_\nMnemoonika\n_START_PARAGRAPH_\nMnemoonika (tuntud ka kui m\xc3\xa4lutehnika ja m\xc3\xa4lukunst, mnemotehniliste v\xc3\xb5tete kogum, mnemotehnika v\xc3\xb5i mnemov\xc3\xb5tete kogum) on reeglid v\xc3\xb5i v\xc3\xb5tted teadmiste meelespidamise v\xc3\xb5i meenutamise h\xc3\xb5lbustamiseks . Mnemov\xc3\xb5tete abil teisendatakse raskemini meelde j\xc3\xa4\xc3\xa4v info kujule, mis on kergemini meeldej\xc3\xa4etav. Peamiselt kasutatakse mnemov\xc3\xb5tteid v\xc3\xb5tmes\xc3\xb5nade, nimede ja n\xc3\xa4gude, numbrijadade ja v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelte \xc3\xb5ppimiseks. V\xc3\xb5tmes\xc3\xb5nade meeldej\xc3\xa4tmiseks kasutatakse tihti l\xc3\xbchikesi luuletusi, akron\xc3\xbc\xc3\xbcme v\xc3\xb5i meeldej\xc3\xa4\xc3\xa4vaid fraase. Nende aluseks on t\xc3\xa4helepanekud, et inimesele j\xc3\xa4\xc3\xa4vad paremini meelde ruumilised, isiklikud, \xc3\xbcllatavad, f\xc3\xbc\xc3\xbcsilised, seksuaalsed, naljakad ja muul moel seostatavad infokillud.\n_START_SECTION_\nEt\xc3\xbcmoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5na "mnemoonika" tuleb vanakreekakeelsest s\xc3\xb5nast \xce\xbc\xce\xbd\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 (mn\xc4\x93monikos), mis t\xc3\xa4hendab "m\xc3\xa4lust" v\xc3\xb5i "m\xc3\xa4luga seotud" ja on seotud Vanakreeka m\xc3\xbctoloogiast p\xc3\xa4rit m\xc3\xa4lujumalanna Mnemosynega ("m\xc3\xa4letamine"). M\xc3\xb5lemad s\xc3\xb5nad on tuletatud s\xc3\xb5nast \xce\xbc\xce\xbd\xce\xae\xce\xbc\xce\xb7 (mn\xc4\x93m\xc4\x93), mis t\xc3\xa4hendab "m\xc3\xa4letamist" v\xc3\xb5i "m\xc3\xa4lu"\n_START_SECTION_\nMnemoonika antiikajal\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikajal t\xc3\xa4histas mnemoonika m\xc3\xa4lukunsti. Antiikkreeklased ja -roomlased tegid vahet kaht liiki m\xc3\xa4lul: loomulikul ja tehislikul m\xc3\xa4lul. Esimene on kaasas\xc3\xbcndinud ja seda kasutatakse automaatselt sellele m\xc3\xb5tlemata. Tehislikku m\xc3\xa4lu treenitakse ja arendatakse seevastu erinevaid mnemotehnikaid \xc3\xb5ppides ja rakendades. Mnemoonilised s\xc3\xbcsteemid on erilised tehnikad v\xc3\xb5i strateegiad, mille abil teadlikult oma m\xc3\xa4lusooritust parandada. Need aitavad kasutada juba pikaajalises m\xc3\xa4lus olevat infot meeldej\xc3\xa4tmise lihtsustamiseks.\n_START_SECTION_\nMnemov\xc3\xb5tete uurimine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene eestlasest ps\xc3\xbchholoogiaalase monograafia kirjutaja oli Rudolf Kallas. Tema doktorit\xc3\xb6\xc3\xb6 "M\xc3\xa4lu\xc3\xb5petuse s\xc3\xbcsteem" (System der Ged\xc3\xa4chtnislehre, Dorpat, 1897) k\xc3\xa4sitles inimese m\xc3\xa4lu uurimist . Jakob Hurda kaast\xc3\xb6\xc3\xb6lisena ja folkloorikogujana tundis ta h\xc3\xa4sti rahvaluulet. Selles t\xc3\xb6\xc3\xb6s vaatles ta regiv\xc3\xa4rssi eelk\xc3\xb5ige kui mnemotehnilist vahendit, mis aitab laulikul meelde j\xc3\xa4tta hiiglasliku hulga v\xc3\xa4rsse.\n_START_SECTION_\nRakendusi\n_START_PARAGRAPH_\nLevinud on mnemoonikute kasutamine n\xc3\xa4iteks nimekirjade (v\xc3\xb5tmes\xc3\xb5nade) ja numbrijadade meeldej\xc3\xa4tmiseks, v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeele omandamiseks.'