b'\n_START_ARTICLE_\nBaisogala m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nBaisogala m\xc3\xb5is (Baisogalos dvaras) on endine m\xc3\xb5is Leedus Radvili\xc5\xa1kise rajoonis Baisogala alevis aadressil R. \xc5\xbdebenkos g. 12._NEWLINE_Baisogala m\xc3\xb5isa on mainitud juba aastal 1589. Selle esimeste omanike seas olid Skopased, Zibultased ja Korsakid. Enamasti oli see Leedu suurv\xc3\xbcrstidele kuuluv riigim\xc3\xb5is, mis oli keskajal pindalalt \xc3\xbcks suuremaid Leedus. Aastail 1754\xe2\x80\x931791 kuulus m\xc3\xb5is l\xc3\xbchikest aega eravaldusse, vahetades kiiresti omanikke. Omanike seas olid Koseckid, Poniatowskid ja Zarankad. Taas l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is eravaldusse aastal 1822. Toona kuulus m\xc3\xb5is Chrapowickitele. Aastal 1830 ostsid selle Komarid, nende valdusse j\xc3\xa4i m\xc3\xb5is kuni aastani 1940. Aastal 1922 k\xc3\xa4rbiti seoses agraarreformiga m\xc3\xb5isa suurust 80 hektarini, kokku v\xc3\xb5\xc3\xb5randati aga 1010,39 hektarit maad. Aastal 1940 vahistati m\xc3\xb5isa omanik Vladas Komaras ja saadeti Kasahstani, kus ta Karaganda oblastis Karlagis aastal 1941 ka suri._NEWLINE_M\xc3\xb5isakompleksi hakati rajama juba XVIII sajandi keskel, kuigi suuremad ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xb5eti ette alles XIX sajandi l\xc3\xb5pus ja XX sajandi alguses, mil m\xc3\xb5is kuulus Komaritele. Peahoone esindab vene ampiirstiili, interj\xc3\xb6\xc3\xb6ri on m\xc3\xb5jutanud Viini setsessionism, projekti autoriks oli arhitekt Romualdas Tarabildiene. Hoone on 50 meetrit pikk, keskel asub kupliga kaetud rotund. XIX sajandi l\xc3\xb5pus lisati sellele ka tiibhooned. Rotundi esimesel korrusel asub vestib\xc3\xbc\xc3\xbcl, mida ehivad 12 dooria sammast._NEWLINE_Suurem osa tootmishoonetest on leedup\xc3\xa4rased, k\xc3\xb5rvalhoonetel on selged romantismi m\xc3\xb5jud. M\xc3\xb5isateenijate maja on uusgooti stiilis. N\xc3\xb5ukogude ajal v\xc3\xb5ttis kompleksi kasutusele Leedu Loomakasvatusinstituut. Peahoone ja mitmed teised hooned restaureeriti aastal 2008._NEWLINE_M\xc3\xb5isakompleksi juurde kuuluvaist hoonetest vanimad on XVIII sajandil p\xc3\xbcstitatud tall-t\xc3\xb5llakuur ja ait. XIX sajandi keskel valmisid j\xc3\xa4\xc3\xa4kelder, tuulik, teenijate maja, tootmiskompleks. Tol ajal hakati rajama ka parki. XIX sajandi l\xc3\xb5pus ja XX sajandi alguses viidi l\xc3\xb5pule lossi \xc3\xbcmbruse v\xc3\xa4ljaehitamine, kus valmisid kasvuhoone ja garaa\xc5\xbe; tootmishoonete juurde rajati viinavabrik ja nelinurkne laut._NEWLINE_Peahoone \xc3\xbcmber paikneb 12 hektari suurune park, kus asuvad tiigid ja mida l\xc3\xa4bivad alleed. V\xc3\xb5\xc3\xb5rliikidest kasvavad seal torkav kuusk, euroopa lehis, Alpi seederm\xc3\xa4nd, h\xc3\xb5bevaher ja harilik elupuu. Pargist p\xc3\xb5hja poole, paisj\xc3\xa4rve kaldale, j\xc3\xa4\xc3\xa4b m\xc3\xb5isa tootmiskompleks.'