b'\n_START_ARTICLE_\nNordmark\n_START_SECTION_\nSlaavi taust\n_START_PARAGRAPH_\nSuure rahvaster\xc3\xa4ndamise ajal hakkasid paljud germaanlased Rooma piiride suunas r\xc3\xa4ndama. Kirdes asendasid neid peamiselt slaavlased (veletid, hiljem lutit\xc5\xa1id). Esimesed slaavlased olid kindlasti Brandenburgi alal 720. aastal, p\xc3\xa4rast avaaride Euroopasse saabumist. Need slaavlased olid tulnud l\xc3\xa4bi Morava, kuhu nad olid j\xc3\xb5udnud 7. sajandi keskpaigas. Germaanlaste semnonite riismed sulandati nende slaavi r\xc3\xbchmade poolt._NEWLINE_Inimeste r\xc3\xbchm, kes asusid Spree j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4rde, sai tuntuks kui sprevjaanid. Nad asusid Haveli ja Nuthe j\xc3\xb5gede joonest itta, praegustesse Barnimi ja Teltowi piirkondadesse. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse Spree ja Dahme j\xc3\xb5gede kohtumiskohta K\xc3\xb6penickis. Hevellid elasid sellest joonest l\xc3\xa4\xc3\xa4nes, praegustes Havellandi ja Zauche piirkondades. Neid nimetati "Habula" (Haveli) j\xc3\xb5e iidse germaani nime j\xc3\xa4rgi Habelli. Nende omanimi oli stodoraanid. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse "Brennasse" (praegune Brandenburg). Hevellid ehitasid ka suure eelposti praegusesse Spandau tsitadeli paika Berliinis. Sprevjaanid ja hevellid pidasid s\xc3\xb5da mitte ainult oma germaani, vaid ka oma slaavi naabrite vastu.\n_START_SECTION_\nRajamine ja kaotamine, 965\xe2\x80\x93983\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast 808. aasta Saksi s\xc3\xb5da annetas v\xc3\xb5idukas Karl Suur temaga liidus olnud slaavi h\xc3\xb5imudele (nagu obotriidid) osa sakside maadest Elbe ja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere vahel. Piirkonnas j\xc3\xa4rgnes rahulik periood. Brandenburgi ja Havelbergi piiskopkonnad rajati 940. aasta paiku ning algas paganlike slaavlaste ristiusustamine._NEWLINE_Kuningas Heinrich I vallutas Brandenburgi 928.\xe2\x80\x93929. aastal ja pani andamikohustuse h\xc3\xb5imudele kuni Odrani. 948. aastaks oli tema poeg Otto I rajanud Saksa kontrolli paljude allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud paganate \xc3\xbcle, keda kaasaegsete poolt kutsuti \xc3\xbchiselt slaavlasteks v\xc3\xb5i vendideks. Slaavi asulad nagu Brenna, Budi\xc5\xa1in (Bautzen) ja Chotebu\xc5\xbe (Cottbus) l\xc3\xa4ksid Saksa kontrolli alla markkrahvide paigaldamise kaudu. Markkrahvi ameti peamine funktsioon oli kaitsta Saksamaa kuningriigi marke (piiriringkondi). P\xc3\xa4rast markkrahv Gero Suure surma 965. aastal jaotati tohutu markide kogum ("supermark") Otto poolt 5 v\xc3\xa4iksemaks margiks. P\xc3\xb5hjamark oli \xc3\xbcks nendest. Teised olid Idamark, Merseburgi mark, Mei\xc3\x9feni markkrahvkond ja Zeitzi mark._NEWLINE_983. aastal lutit\xc5\xa1ite algatatud m\xc3\xa4ss t\xc3\xb5i kaasa P\xc3\xb5hja- ja Billungite markide, samuti vastavate piiskopkondade tegeliku eraldumise, kuigi titulaarseid markkrahve ja piiskoppe m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ikka. Kuni lutit\xc5\xa1ite liidu kokkuvarisemiseni 11. sajandi keskpaigas j\xc3\xa4i Saksa ekspansioon P\xc3\xb5hjamargi suunas seisma ning vendid Elbest idas j\xc3\xa4id umbes 150 aastaks s\xc3\xb5ltumatuks.'