b"\n_START_ARTICLE_\nKunel\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKunel on suurim unihiir. Tema kehapikkus on 14\xe2\x80\x9319 sentimeetrit, lisaks veel 11\xe2\x80\x9313 sentimeetrit saba. Kunel kaalub tavaliselt 120\xe2\x80\x93150 grammi, kuid vahetult enne talveund v\xc3\xb5ib ta oma kaalu kahekordistada. V\xc3\xa4limuselt meenutab kunel oravat. Tal on v\xc3\xa4ikesed k\xc3\xb5rvad, l\xc3\xbchikesed esik\xc3\xa4pad ja suured tagak\xc3\xa4pad. Keha katab hall v\xc3\xb5i pruunikashall kasukas. K\xc3\xb5hualune on valge v\xc3\xb5i hele. Erinevalt teistest unihiirtest ei ole kunelil n\xc3\xa4os tumedaid laike, kui \xc3\xb5rnad ringid \xc3\xbcmber silmade v\xc3\xa4lja arvata. Saba on pikk ja kohev ning tavaliselt natuke tumedamat v\xc3\xa4rvi, kui \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud keha. Emastel on neli kuni kuus paari nisasid._NEWLINE_Kunel on v\xc3\xb5imeline osaliseks autotoomiaks. Kui m\xc3\xb5ni loom haarab teda sabast, siis saba kattev nahk rebeneb kergesti ja libiseb luudelt maha. See v\xc3\xb5imaldab kunelil p\xc3\xb5geneda. Paljastunud sabal\xc3\xbclid murduvad hiljem \xc3\xa4ra ja haav paraneb ning kattub uuesti karvaga.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nKuneleid leidub pea k\xc3\xb5ikjal L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas, v\xc3\xa4lja arvatud Portugalis, Skandinaavias, enamikus Hispaaniast ja Briti saartelt, Madalmaadest ning Prantsusmaa ja Saksamaa p\xc3\xb5hjarannikult. Levila on h\xc3\xb5redam Kesk- ja Ida-Euroopas, kuid p\xc3\xb5hjapoolseimad populatsioonid elava Volga j\xc3\xb5e \xc3\xbclemjooksul. Neid leidub ka mitmetel L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Vahemere saartel, muuhulgas Sardiinial, Korsikal, Sitsiilias ja Kreetal. V\xc3\xa4ljaspool Euroopat leidub hajutatud populatsioone P\xc3\xb5hja-Anatoolias, Kaukaasias ja Kaspia mere l\xc3\xb5unarannikul. V\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral leidub kuneleid Leedus ja L\xc3\xa4tis, kuid mitte Eestis. Eesti ents\xc3\xbcklopeedia andmetel on neid siiski ka Eestis n\xc3\xa4htud._NEWLINE_Kogemata levisid kunelid ka Inglismaale Tringi linna, kui m\xc3\xb5ned isendid p\xc3\xb5genesid 1902. aastal Lionel Walter Rothschildi kollektsioonist. Selle tulemusena elavad kunelid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Inglismaal Beaconsfieldi, Aylesbury ja Lutoni vahel umbes 520 ruutkilomeetri suurusel kolmnurga kujulisel alal. Populatsiooni suuruseks hinnatakse 10 000 isendit ning nende leviala ja arvukus kasvavad vaikselt.\n_START_SECTION_\nElukeskkond ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nKunelid elavad peamiselt lehtmetsades, kus kasvavad peamiselt tammed ja p\xc3\xb6\xc3\xb6gid. Kuneleid v\xc3\xb5ib leida k\xc3\xb5rgustel alates meretasemest kuni 1500\xe2\x80\x932000 meetrini. Nad eelistavad elada tihedas metsas, kus leidub kaljusid ja koopaid, kuid nad v\xc3\xb5ivad elada ka makjas (Vahemere maadele iseloomulik p\xc3\xb5\xc3\xb5sastik), viljapuuaedades ja linnakeskkonnas. Neid on k\xc3\xbcllaltki tihti leitud ka koobastest kuni 400 meetri s\xc3\xbcgavustelt, kus nad end ilmselt kiskjate eest peidavad._NEWLINE_Populatsiooni tihedus k\xc3\xb5igub 2\xe2\x80\x9322 isendini hektari kohta. Emasloomade territoorium on enamasti \xc3\xbcsna v\xc3\xa4ike, 0,15\xe2\x80\x930,76 hektarit. Isaste territoorium ulatub 0,8\xe2\x80\x937 hektarini ja neil on mitu urgu._NEWLINE_Kunelid on \xc3\xbcldiselt herbivoorid, toitudes peamiselt marjadest, \xc3\xb5untest ja p\xc3\xa4hklitest, kuid nad v\xc3\xb5ivad s\xc3\xbc\xc3\xbca ka puukoort, lehti, lilli, putukaid ja isegi mune ning pesapoegi. Suured populatsioonid v\xc3\xb5ivad kahjustada viljapuuaedu ja neid peetakse kahjuriteks. Nende looduslikud vaenlased on \xc3\xbcldiselt kakulised, rebased, metsnugised ja metskassid.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nKunelid on \xc3\xb6ise eluviisiga ja veedavad p\xc3\xa4eva tavaliselt lindudelt \xc3\xbcle v\xc3\xb5etud pesas, puu\xc3\xb5\xc3\xb5nes v\xc3\xb5i muus sarnases kohas. Nad on osavad ronijad ja veedavad enamuse ajast puu otsas, kuigi on \xc3\xbcsna kehvad h\xc3\xbcppajad. Sotsiaalse k\xc3\xa4itumise kohta on erinevaid teateid: osadel andmetel eelistavad elada \xc3\xbcksi, teistel andmetel elatakse omavahel n\xc3\xb5rgalt seotud gruppides. K\xc3\xb5ige suurem leitud grupp koosnes 69 loomast ja elas \xc3\xbches katusealuses._NEWLINE_Kunelid suhtlevad osaliselt helide (piiksumine ja nohisevad h\xc3\xa4\xc3\xa4litsused), osaliselt l\xc3\xb5hna abil. Kunelite l\xc3\xb5hnan\xc3\xa4\xc3\xa4rmed paiknevad jalgadel ja sabat\xc3\xbcvel, ning nendega m\xc3\xa4rgitakse territooriumi, eriti innaajal._NEWLINE_Kunelid magavad umbkaudu oktoobrist kuni maini talveund, kuid t\xc3\xa4pne aeg s\xc3\xb5ltub kohalikust kliimast. Nad kaevavad uru pehmesse pinnasesse (kui 60 sentimeetri s\xc3\xbcgavusele) v\xc3\xb5i peidavad end koopasse ja elavad talve rasvavarude abil \xc3\xbcle. Talveune ajal langevad ainevahetuse kiirus ja kehatemperatuur nii madalale, et hingamine v\xc3\xb5ib vahel kuni tunniks ajaks seiskuda.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPaaritumisaeg kestab juuni l\xc3\xb5pust augusti keskpaigani ja emane toob aastas ilmale \xc3\xbche pesakonna. Isastel puudub kindel territoorium ja nad v\xc3\xb5ivad paaritumiseks k\xc3\xbclastada mitmete l\xc3\xa4heduses elavate emasloomade territooriume. Paaritumise ajal on isased \xc3\xbcksteise suhtes agressiivsed. Isased peibutavad emaseid piiksudes ja sooritavad enne sugu\xc3\xbchet ringikujulise pulmatantsu._NEWLINE_Tiinus kestab 20\xe2\x80\x9331 p\xc3\xa4eva ja pesakonnas v\xc3\xb5ib olla kuni 11 poega, kuigi 4\xe2\x80\x935 poega on tavap\xc3\xa4raseim pesakonna suurus. Vasts\xc3\xbcndinud on alguses pimedad ja abitud ning kaaluvad k\xc3\xb5igest 2\xe2\x80\x933 grammi. Karvkate tekib neil 16 p\xc3\xa4eva vanuselt ja silmad avanevad kolme n\xc3\xa4dalaselt. Pojad hakkavad pesast lahkuma umbes 30 p\xc3\xa4eva vanuselt ja saavutavad suguk\xc3\xbcpsuse p\xc3\xa4rast teist talveund. V\xc3\xb5rreldes teiste sama suurte imetajatega, on kunelid tavatult pikaealised: on teateid looduses kuni 12 aasta vanuseks elanud isenditest.\n_START_SECTION_\nEvolutsioon\n_START_PARAGRAPH_\nKunel on ainuke teadaolev elav liik oma perekonnast, kuid fossiilileidude p\xc3\xb5hjal teatakse ka teisi liike. Perekond Glis tekkis oligotseeni keskpaigas, kuid muutus tavaliseks alles pliotseeni ajastikul. Pleistotseeni ajaks oli elus vaid \xc3\xbcks liik, Glis sackdillingensis, kes on ilmselt t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva kunelite, kes ilmusid pleistotseeni alguses v\xc3\xb5i keskpaigas, esivanem.\n_START_SECTION_\nToiduna kasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nVanad roomlased kasvatasid ja s\xc3\xb5id kuneleid (tavaliselt suupistena). Neid kasvatati kas suurtes aukudes v\xc3\xb5i kitsamates linnatingimustes ka terrakota urnides \xe2\x80\x93 gliarium'ites._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval s\xc3\xbc\xc3\xbcakse kuneleid Sloveenias, kus neid peetakse delikatessiks ja nende p\xc3\xbc\xc3\xbcdmist rahvustraditsiooniks. Nende kasutamist toiduks, karusnaha saamiseks ja nende rasva kasutamist ravimina Sloveenia aladel on kirjalikes allikates mainitud 13. sajandist alates. Hooajalised pidus\xc3\xb6\xc3\xb6gid kunelitest oli tervitatav lisaproteiin vaestele talupoegadele.\n_START_SECTION_\nOhustatus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4psed trendid kuneli populatsioonis ei ole teada, kuid p\xc3\xb5hjapoolsetel aladel v\xc3\xb5ib populatsioon olla h\xc3\xb5re ja kahanev ning tammemetsade raie v\xc3\xb5ib ohustada nende elupaiku. L\xc3\xb5unas on populatsioon \xc3\xbcsna tihe ja aastatel, kui nende arvukus on eriti k\xc3\xb5rge, peetakse neid p\xc3\xb5llumajanduse seisukohalt kahjuriteks. Itaalias, Horvaatias ja Sloveenias on kunelitele traditsiooniliselt jahti peetud: varem toidu, naha ja rasva, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval rohkem l\xc3\xb5bu p\xc3\xa4rast. Itaalias on kunelid kaitse all, kuid vahel k\xc3\xbctitakse neid siiski ebaseaduslikult._NEWLINE_Ka Suurbritannias peavad m\xc3\xb5ned neid kahjuriteks, kuid Briti seadused (Wildlife and Countryside Act 1981) keelavad osade meetodite kasutamise nende tapmiseks ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdmiseks ilma litsentsita. Kaitsmaks oma saaki v\xc3\xb5i kogukonna heaolu ja tervist v\xc3\xb5ivad maaomanikud kuneleid tappa v\xc3\xb5i p\xc3\xbc\xc3\xbcda meetoditega, mis pole seaduses keelatud, ka ilma litsentsi omamata._NEWLINE_Kunel kuulub Berni konventsiooni III lisas loetletud liikide hulka."