b'\n_START_ARTICLE_\nTriigi sadam\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKohanimi Triigi p\xc3\xa4rineb 16. sajandist tookordse maaomaniku Michel Stricki perekonnanimest. Varem nimetati siinset randa Feckerort, mis oli ka Triigi m\xc3\xb5isa saksakeelne nimi. Kohapealses rannas paiknes ka m\xc3\xb5isa paadisadam._NEWLINE_Saaremaa ja Hiiumaa vahelist \xc3\xbchendust \xc3\xbcle Soela v\xc3\xa4ina peeti aga p\xc3\xb5hjapoolsemast Soela sadamast, kus asus ka 19. sajandi l\xc3\xb5pul rajatud merep\xc3\xa4\xc3\xa4stejaam. 20. sajandi alguses peatusid reisi- ja kaubalaevad lahel, Triiginina l\xc3\xa4heduses. Nendega peeti rannast \xc3\xbchendust paatidega._NEWLINE_Laevade sildumise jaoks sobiva sadamasilla rajamist Triiginina poolsaare idak\xc3\xbcljele kavatseti 1912. aastal, mis aga Esimese maailmas\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu edasi l\xc3\xbckkus._NEWLINE_XIX sajandi l\xc3\xb5pul algatas Anton \xc3\x9cksti Triigi sadama plaani. Leisi suurkaupmees A. \xc3\x9cksti oli Leisi l\xc3\xa4heduses oleva sadama puuduse t\xc3\xb5ttu \xc3\xa4riliste probleemide ees, kuna enamus tema kaubast tuli 1895.aastast alates meritsi otse Peterburist. Mees valis Triigi randa poolsaarele sadamale sobiva paiga. Anton \xc3\x9cksti tegigi XX sajandi algaastail Triigi randa pukkidel seisva paiga, mida hakati nimetama Triigi sadamaks. Selle sadama silla viis j\xc3\xa4\xc3\xa4 igal talvel minema. \xc3\x9cksti ehitas hiljem sinna ka sadama kuuri ja r\xc3\xb6\xc3\xb6bastee, mida m\xc3\xb6\xc3\xb6da t\xc3\xb5ugati kaup vagonettidel kuuri \xe2\x80\x93 see oli juba suur Triigi sadam. Mees taotles sadama ehitamist edasi \xe2\x80\x93 see oli tema suurim panus Leisi \xc3\xbcmbruse arengusse. Ajapikku selgus sadama vajalikkus._NEWLINE_Uuesti hakati sadamat ehitama 1923. aastal. Olulisemad vesiehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d tehti 1925-1926, mille j\xc3\xa4rel algas ka sadamast rannas\xc3\xb5idu laevade regulaarne liiklus. Metsaveo aluseid lastiti lahel._NEWLINE_Triigi sadam sai \xc3\xbchendussillaks Hiiumaaga ja Leisi, P\xc3\xa4rsama ning Valjala valla p\xc3\xb5llumajandussaaduste v\xc3\xa4ljaveo kohaks. 1931. aastal tehti siin s\xc3\xbcvendust\xc3\xb6id, rajati uus tamm ja sild ehitati laiemaks ning pikemaks. Samal aastal veeti Triigi sadamat \xc3\xbchendavatel rannas\xc3\xb5iduliinidel 1014 tonni kaupa ja 2300 reisijat. 1940. aastaks suurenes kaubaveo maht 8500 tonnini._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel oli sadam saartel asuvate s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eosade \xc3\xbchendussadamaks Hiiumaaga ja kaotas oma suletuse t\xc3\xb5ttu rahvamajandusliku t\xc3\xa4htsuse. N\xc3\xa4iteks veeti 1953. aastal sadama kaudu ainult 600 tonni kaupa. 1960.\xe2\x80\x931980. aastatel kasutasid sadamat Saarte k\xc3\xb5rgepingev\xc3\xb5rkude ujuvvahendid. Inimeste vedu oli range piirikaitse re\xc5\xbeiimi t\xc3\xb5ttu piiratud.\xc2\xa0_NEWLINE_1987. aastal taastati sadama kaudu v\xc3\xa4ikeujuvvahendite abil reisiliiklus. 1993.-1994. aastal sadam rekonstrueeriti ja s\xc3\xbcvendati sobivaks parvlaevaliikluseks ning rajati sildumiskohad purjejahtidele. 1995. aastal avati parvlaevaliin Triigi-Orjaku, mis n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks on arenenud seoses S\xc3\xb5ru sadama s\xc3\xbcvendamise ja laiendamisega laid-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi parvlaeva teenuse kaudu aastaringseks Triigi-S\xc3\xb5ru liiniks. See sai v\xc3\xb5imalikuks t\xc3\xa4nu sellele, et aastatel 2003\xe2\x80\x932004 rekonstrueeriti sadam uuesti AS Saarte Liinid poolt. See on \xc3\xbchtlasi ka saarte majanduse integreerumise tee ja osa turismiteest Via Insula tulevikuprojektis.\xc2\xa0_NEWLINE_Teenindushoone k\xc3\xb5rval asuvad Triigi Filharmoonia ja suviti avatud kohvik._NEWLINE_Mahukas raamat \xe2\x80\x9ePildikesi Karja kihelkonnast\xe2\x80\x9c\xc2\xa0(autor Anne Trei)\xc2\xa0anti v\xc3\xa4lja Kuressaares 2011.'