b'\n_START_ARTICLE_\nVastastikuse Majandusabi N\xc3\xb5ukogu\n_START_PARAGRAPH_\nVastastikuse Majandusabi N\xc3\xb5ukogu (vene \xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82 \xd1\x8d\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xb2\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x89\xd0\xb8, \xd0\xa1\xd0\xad\xd0\x92; inglise Council for Mutual Economic Assistance, CMEA, ka COMECON) oli 1949\xe2\x80\x931991 tegutsenud valitsustevaheline majandusalane organisatsioon peakorteriga Moskvas.\xc2\xa0Kujutas endast NSV Liidu kontrolli all olnud institutsiooni, mis pidi tagama\xc2\xa0 sotsialistliku orientatsiooniga riikide majanduse orienteerimise N\xc3\xb5ukogude Liidu vajaduste rahuldamiseks. Idee algatajana on nimetatud NSV Liidu diktaatorit Jossif Stalinit, kes eeldas, et VMN-i kaudu on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4hendada N\xc3\xb5ukogude Liidu m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ri p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Euroopa riikide pettumust, kellelt ta oli n\xc3\xb5udnud Marshalli plaanist ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ne abist loobumist. Samuti oli Kremli plaan viljeleda \xc3\xbchist majanduslikku boikotti l\xc3\xa4\xc3\xa4neriikide poole hoidma hakkava Jugoslaavia suhtes._NEWLINE_NSV Liit ilmutas Rumeenia toetusel initsiatiivi ja kutsus 5. jaanuaril 1949 Moskvasse majanduskonverentsile ka Bulgaaria, Poola, T\xc5\xa1ehhoslovakkia ja Ungari valitsusjuhid. Vaieldi kolm p\xc3\xa4eva, kuid l\xc3\xb5pptulemuseks oli otsus aidata kaasa NSV Liidu tihedate majandussuhete arendamisele\xc2\xa0\xe2\x80\x9euue demokraatia\xe2\x80\x9d\xc2\xa0 riikidega. VMN-i asutamisprotokoll kuue riigi vahel kirjutati Moskvas alla 18. jaanuaril 1949.\xc2\xa0Samal aastal saadi n\xc3\xb5usse ka Albaania, kuid tema visati juba oma liidri Enver Hoxha j\xc3\xa4\xc3\xa4rap\xc3\xa4isuse p\xc3\xa4rast kaks aastat hiljem VMN-ist v\xc3\xa4lja. Saksa DV \xc3\xbchines aasta hiljem._NEWLINE_Mingit konkreetset tegevust ei j\xc3\xa4rgnenud. Alles p\xc3\xa4rast Prantsusmaa, Saksamaa LV, Itaalia, Belgia, Holland ja Luksemburgi poolt 25. m\xc3\xa4rtsil 1957. aastal Roomas alla kirjutatud integreerumislepingut, mis k\xc3\xa4ivitas alates 1. jaanuarist 1958 Euroopa Majandus\xc3\xbchenduse (EM\xc3\x9c) tegevuse, elavneti ka Moskvas. NSV Liidu juhtkond asus looma Euroopa l\xc3\xa4\xc3\xa4neriikide \xc3\xbchisturule sotsialistliku integratsiooni\xc2\xa0alternatiivi. Eesm\xc3\xa4rgiks seati majanduslikus plaanis Euroopa sotsialistlike maade \xc3\xbchisturu loomine, omavaheline teaduslik-tehniline koost\xc3\xb6\xc3\xb6 ning vastastikune majanduslik abistamine. T\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja ka liikmesriikidele \xc3\xbchtsed tootmisalased standardid ja normid._NEWLINE_22. oktoobrist 1963 v\xc3\xb5eti kasutusele kollektiivne investeerimise ning kaupade ja teenuste arveldusvahend \xc3\xbclekanderubla. Selle ametlikuks kullasisalduseks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati k\xc3\xbcll 0,987412 grammi puhast kulda, kuid l\xc3\xa4\xc3\xa4neriigid seda valuutat ei tunnustanud, mist\xc3\xb5ttu \xc3\xbclekanderubla polnud rahvusvaheliselt konverteeritav. Omavahelisteks arveldusteks asutati samal aastal Moskvas nii Rahvusvaheline Majandusliku Koost\xc3\xb6\xc3\xb6 Pank (vn.k. \xd0\x9c\xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xba \xd1\x8d\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb0, \xd0\x9c\xd0\x91\xd0\xad\xd0\xa1) kui ka Rahvusvaheline Investeerimispank\xc2\xa0 (vn.k.\xc2\xa0 \xd0\x9c\xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xb1\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xba, \xd0\x9c\xd0\x98\xd0\x91)._NEWLINE_1971. aastal v\xc3\xb5eti vastu sotsialistlike riikide majandusliku integratsiooni kompleksprogramm, milles pandi r\xc3\xb5hk\xc2\xa0konkreetsele tootmisalasele koost\xc3\xb6\xc3\xb6le. Aktiivselt arendati vastastikust kaubavahetust. N\xc3\xb5ukogude Liit hoolitses selle eest, et satelliitriikide t\xc3\xb6\xc3\xb6stus spetsialiseeruks tema turu jaoks vajalike t\xc3\xb6\xc3\xb6stus- ja transpordiseadmete ning tarbekaupade tootmisele. Omalt poolt varustas ta VMN-i liikmeid tooraine, k\xc3\xbctuse, energia ja materjalidega._NEWLINE_VMN-i read t\xc3\xa4ienesid sedav\xc3\xb5rd, kuiv\xc3\xb5rd Moskval \xc3\xb5nnestus veenda kehvas majanduslikus seisus arengumaade vasakpoolseid valitsusi, et nad v\xc3\xb5ivad VMN-i kaudu saada majanduslikku abi. Mongoolia astus liikmeks 1962. aastal. Seej\xc3\xa4rel Kuuba (1972) ja Vietnam (1978). Jugoslaavia sai 1964. aastal assotsieerunud liikme staatuse. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6lepingud s\xc3\xb5lmiti Soome (1973), Iraagi (1975) ja Mehhikoga (1975). Vaatlejatena viibisid SEVi istungj\xc3\xa4rkudel Afganistani, Angola, Etioopia, Hiina (viimati 1963), L\xc3\xb5una-Jeemeni, P\xc3\xb5hja-Korea, Laose ja Mosambiigi delegatsioonid. Alates 1974 omas VMN vaatleja staatust \xc3\x9cRO juures._NEWLINE_Esimesed p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttelised vastuolud kerkisid esile juba 1962. aastal, kui tollane NSV Liidu liider Nikita Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ov soovitas fikseerida VMN-i sisese spetsialiseerumise, m\xc3\xa4\xc3\xa4rates Bulgaariale ja Rumeeniale agraarkallakuga majandusstruktuuri ning soovides muuta T\xc5\xa1ehhoslovakkia ja Saksa DV industriaalriikideks. Rumeenia survel see otsus p\xc3\xa4rast pingelisi l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi muudeti. Seej\xc3\xa4rel tekkisid uued vastuolud kuna Moskva soovis allutada VMN-i majandus\xc3\xbclesannete t\xc3\xa4itmise Varssavi Lepingu Organisatsiooni s\xc3\xb5jalis-strateegilistele eesm\xc3\xa4rkidele. Seegi soov ei teostunud._NEWLINE_VMN-i funktsioneerimise struktuuri k\xc3\xb5rgeim organ oli istungj\xc3\xa4rk. Delegatsioone juhtisid liikmesriikide valitsusjuhid. Neljal istungil kui olid arutusel konstruktiivsed poliitilise kallakuga majandusk\xc3\xbcsimused, juhtisid delegatsioone liikmesmaade kommunistlike parteide esimesed sekret\xc3\xa4rid. Istungid toimusid kordam\xc3\xb6\xc3\xb6da liikmesriikide pealinnades, kusjuures toimumise koha j\xc3\xa4rjekord oli m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud vastavalt vene t\xc3\xa4hestikule. Seal \xc3\xbcritati lahendada k\xc3\xb5ik organisatsiooni tegevuse p\xc3\xb5hiprobleemid. NSV Liidu taktikaks oli teha nii palju j\xc3\xa4releandmisi kui v\xc3\xa4hegi v\xc3\xb5imalik, et hoida \xc3\xa4ra VMN-i lagunemine. Peamise jooksva t\xc3\xb6\xc3\xb6 korraldajaks oli T\xc3\xa4itevkomitee, mis koosnes k\xc3\xb5ikide liikmesmaade valitsusjuhtide aset\xc3\xa4itjatest. Administratiivse t\xc3\xb6\xc3\xb6ga tegeles Sekretariaat. Sisulisi k\xc3\xbcsimusi lahendasid 22 komiteed._NEWLINE_1980. aastatel VMN-i tegevus praktiliselt soikus. Liikmesriikidel ei \xc3\xb5nnestunud asuda sotsialistlikule arenguteele. Valdaval osal liikmetest ei l\xc3\xa4inud korda saavutada rahvusvaheliselt arvestatavat t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse arengutaset. Omavahelise majandusliku integreerumise v\xc3\xb5imalused olid haihtunud. Mitmed VMN-i riigid s\xc3\xb5lmisid k\xc3\xbcmnendi l\xc3\xb5pul ja 1990. aastal tihedad koost\xc3\xb6\xc3\xb6sidemed Euroopa \xc3\x9chendusega. See t\xc3\xa4hendas VMN-i luigelaulu. Sotsialismileer oli sisuliselt lagunenud. 28. juunil 1991 toimus Budapestis valitsusjuhtide tasemel VMN-i liikmesriikide Bulgaaria, Kuuba, Mongoolia, NSV Liidu, Poola, Rumeenia, T\xc5\xa1ehhoslovakkia, Ungari ja Vietnami 46. istung. V\xc3\xb5eti vastu protokolliline otsus saata organisatsioon alates samast p\xc3\xa4evast laiali. VMN-i tegevus ei olnud v\xc3\xb5imaldanud soovitut saavutada ega ebareaalseid integratsiooniprogramme realiseerida.'