b'\n_START_ARTICLE_\nLorentzi teisendus\n_START_PARAGRAPH_\nLorentzi teisendus (hollandi f\xc3\xbc\xc3\xbcsiku Hendrik Lorentzi j\xc3\xa4rgi) on aegruumi teisendus erirelatiivsusteoorias, millega seotakse kahe erineva inertsiaalses tausts\xc3\xbcsteemis paikneva vaatleja m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistulemused._NEWLINE_Sarnaselt klassikaliste Galilei teisendustega Newtoni f\xc3\xbc\xc3\xbcsikas sisaldavad Lorentzi teisendused ruumi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdeid (koordinaattelgede p\xc3\xb6\xc3\xb6ramine alguspunkti \xc3\xbcmber). Fundamentaalne erinevus Galilei ja Lorentzi teisenduste vahel seisneb selles, kuidas viimastes teineteise suhtes erineva kiirusega liikuvaid vaatlejaid kirjeldatakse: relatiivsusteoorias on aja\xc3\xbchikud, ruumilised pikkused ning s\xc3\xbcndmuste ajaline j\xc3\xa4rjestuski erinevate kiirustega liikuvate vaatlejate jaoks erinevad. Viimane tuleneb asjaolust, et valguse kiirus k\xc3\xb5igi vaatlejate jaoks alati \xc3\xbchesugune on._NEWLINE_Kiiruste korral, mis on valguse kiirusest tunduvalt v\xc3\xa4ikesemad, kattuvad Lorentzi teisendused h\xc3\xa4sti vastavate Galilei teisendustega. Viimane on koosk\xc3\xb5las \xc3\xbcldisema faktiga, et erirelatiivsusteooria saab v\xc3\xa4ikestel kiirustel Newtoni mehaanikaga peaaegu identseks.'