b'\n_START_ARTICLE_\nNutileping\n_START_PARAGRAPH_\nNutileping ehk lepingumonitor (ingl Smart Contract) on arvestusraamatu kirje, mis esitab mingit kasutajatevahelist lepingut . Nutilepingud v\xc3\xb5imaldavad kasutajatel luua ja kinnitada digitaalseid lepinguid ning j\xc3\xb5ustada ja kontrollida nende lepingute t\xc3\xa4itmist. Nutilepingute abil loodud lepingud ja tehtud tehingud on plokiahela peal avalikult j\xc3\xa4lgitavad ning neid ei ole v\xc3\xb5imalik p\xc3\xa4rast tehingu sooritamist enam muuta ega tagasi v\xc3\xb5tta.  Nutilepinguid esitles esmakordselt Nick Szabo, kes kasutas seda terminit 1994. aastal ._NEWLINE_Nutilepingute eesm\xc3\xa4rgiks on pakkuda kasutajatele traditsiooniliste lepingutega v\xc3\xb5rreldes suuremat turvalisust, paremat \xc3\xb6konoomsust ja kiirust ning v\xc3\xa4iksemaid tehingukulusid . Samuti on t\xc3\xa4heldatud, et paljude traditsiooniliste lepingute tingimusi ja punkte on v\xc3\xb5imalik kas osaliselt v\xc3\xb5i t\xc3\xa4ielikult teisendada iset\xc3\xa4ituvaks ja isej\xc3\xb5ustuvaks.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKui esimesena mainiti nutilepinguid 1994. aastal, siis praktilised lahendused said v\xc3\xb5imalikuks alles t\xc3\xa4nu plokiahela tehnoloogiate tekkimisele 2008. aastal . Esimesed taolised tehnoloogiad, n\xc3\xa4iteks Bitcoin, toetasid k\xc3\xbcll nutilepinguid, kuid seda vaid algeliselt. Puudus Turingi-t\xc3\xa4ielikkus ja lihtne viis nutilepingute loomiseks. Selle probleemi lahendamiseks tuli 2013. aastal oma ideega v\xc3\xa4lja Vitalik Buterin, kes v\xc3\xb5ttis eesm\xc3\xa4rgiks luua keskkond detsentraliseeritud rakenduste jaoks. Selle projekti nimeks sai Ethereum, mis v\xc3\xb5imaldas luua Turing-t\xc3\xa4ielikke rakendusi, kasutades samal ajal detsentraliseeritud plokiahela tehnoloogiat.\n_START_SECTION_\nTurvaprobleemid\n_START_PARAGRAPH_\nKuna nutilepingute loomise \xc3\xbcheks eelduseks on detsentraliseeritud ja avaliku plokiahela kasutamine, siis on sinna \xc3\xbcles pandud nutileping k\xc3\xb5igile n\xc3\xa4htav ja k\xc3\xa4ttesaadav. See loob aga olukorra, kus nutilepingus olevad vead, sealhulgas ka turvaaugud, on k\xc3\xb5igile n\xc3\xa4htavad. Samuti ei ole enamasti v\xc3\xb5imalik nutilepingut enam hilisemalt uuendada, seega leitud vead j\xc3\xa4\xc3\xa4vadki plokiahelasse ja lepingusse alles. _NEWLINE_\xc3\x9cks selline r\xc3\xbcnnak viidi edukalt l\xc3\xa4bi 2016. aasta juunis The DAO vastu, kus r\xc3\xbcndaja sai enda kontrolli alla 50 miljoni USA dollari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuses Etherit firma Ethereumi kontodelt . The DAO nutilepingute tingimuste t\xc3\xb5ttu pidi r\xc3\xbcndaja aga 28 p\xc3\xa4eva ootama, et raha t\xc3\xa4ielikult enda valdusesse saada. Selle aja jooksul otsustasid Ethereumi arendajad l\xc3\xb5hestada plokiahela (ingl hard fork), mille abil liigutati varastatud raha tagasi nende omanikele. _NEWLINE_Nutilepingute turvaprobleemid tulenevadki enamasti nutilepingu enda koodi, kompilaatori ja t\xc3\xa4itmiskeskonna vigadest, v\xc3\xb5imalik on ka r\xc3\xbcnnata plokiahelat ennast. Keerulisust lisavad ka asjaolud, et nutilepingud on k\xc3\xb5igile n\xc3\xa4htavad ja hilisemalt mitte muudetavad ning puudub keskne allikas dokumenteerimaks leitud turvaauke, teadaolevaid r\xc3\xbcnnakuid ja problemaatilisi praktikaid.'