b'\n_START_ARTICLE_\nElektriraudtee\n_START_SECTION_\nElektriraudtee Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nTallinn-P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla 11\xc2\xa0km pikkune elektriraudtee avati 1924. aastal. Kontaktv\xc3\xb5rku toitis alalisvoolu pinge 1200 V. Reisijatevedu hakati teostama kolme mootorvaguni abil, mis ehitati \xc3\xbcmber vanadest reisivagunitest Raudtee Peatehastes. Esialgu oli Tallinn-P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla l\xc3\xb5igul kaks vahepeatust \xe2\x80\x93 J\xc3\xa4rvel ja N\xc3\xb5mmel. Elektrirong v\xc3\xb5is koosneda ainult mootorvagunist v\xc3\xb5i sellele j\xc3\xa4rele haagitud kuni neljast reisijate vagunist. Mootorvagunis oli 70 iste- ja 30 seisukohta ning reisijatevagunis 68 iste- ja 20 seisukohta._NEWLINE_1941\xe2\x80\x931946 oli elektriraudtee suletud. Raudteel kasutatav veerem viidi Permi (tollal Molotov). 1946. aastal taasavatud elektriraudteel kasutati Berliini raudtee (S-Bahn) veeremit, v\xc3\xb5rgu alalisvoolu pinge oli 1100 V. Raudteepeatustesse rajati k\xc3\xb5rged ooteplatvormid._NEWLINE_1958. aastal elektrifitseeriti P\xc3\xa4\xc3\xa4sk\xc3\xbcla-Keila 16\xc2\xa0km pikkune ja Keila-Klooga 9\xc2\xa0km pikkune raudteel\xc3\xb5ik. Toitepingeks sai 3300 V, veerem toodeti Riia Vagunitehases. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel elektrifitseeriti j\xc3\xa4rgmised raudteel\xc3\xb5igud: Klooga-Kloogaranna (1958), Klooga-Paldiski (1962), Keila-Vasalemma (1965), Tallinn-Kehra (1973), Kehra-Aegviidu (1978) ja Vasalemma-Riisipere (1981). Elektriraudteede kogupikkuseks sai 132\xc2\xa0km._NEWLINE_2013\xe2\x80\x932014 v\xc3\xb5eti meie elektriraudteedel kasutusele uued Stadler FLIRTi elektrirongid. Vana veerem m\xc3\xbc\xc3\xbcdi L\xc3\xa4ti ettev\xc3\xb5ttele Holdinga Komp\xc4\x81nija FELIX Ltd.'