b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla raudtee\n_START_SECTION_\nKitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee\n_START_PARAGRAPH_\nRaudteest j\xc3\xa4i p\xc3\xa4rast Eesti iseseisvumist 1918. aastal Eesti Vabariigi territooriumile P\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla\xe2\x80\x93Viljandi raudteel\xc3\xb5ik._NEWLINE_Kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelise raudtee ajastu l\xc3\xb5ppes P\xc3\xa4rnu ja M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla vahel 15. mail 1975, kui M\xc3\xb5isak\xc3\xbclast lahkus viimane \xc3\xbcldkasutatav kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline reisirong.\n_START_SECTION_\nLaiar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee\n_START_PARAGRAPH_\n1975\xe2\x80\x931981 rajati kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelise raudtee asemele uus laiar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee, mis oli osa Tallinna\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93Riia raudteest. Selle tulemusel ehitati suurem osa seniseid jaamu \xc3\xbcmber raudteepeatusteks, osa suleti l\xc3\xb5plikult._NEWLINE_Tallinna ja Riia vaheline reisirongiliiklus avati pidulikult 17. juulil 1981. M\xc3\xb5isak\xc3\xbclas kohtusid m\xc3\xb6\xc3\xb6das\xc3\xb5iduks sel puhul Tallinnast Riia suunas saabunud diiselrong D1-616 ja Riiast Tallinna liikuv reisirong DR1A-189._NEWLINE_Raudteel\xc3\xb5igu kiirema valmimise huvides kasutati ehitamisel vanu kasutatud materjale, et hiljem kogu l\xc3\xb5igule kapitaalremont teha. Riigikorra vahetumisel j\xc3\xa4i remont tegemata. Selle tagaj\xc3\xa4rjel hakkas raudtee kiiresti lagunema, pikendades j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult rongide s\xc3\xb5iduaega._NEWLINE_Viimane diiselrong Tallinnast Riiga s\xc3\xb5itis l\xc3\xa4bi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla 20. veebruaril 1992, v\xc3\xa4hem kui 11 aastat p\xc3\xa4rast raudtee avamist. 1995. aastaks kujunes Tallinna\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla raudteeliinist koos Tallinna\xe2\x80\x93Haapsalu raudteeliiniga \xc3\xbcks v\xc3\xa4iksema kasumlikkusega liine. Liini sulgemise ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndeks oli toodud reisijate arvu pidev v\xc3\xa4henemine, mille statistikat tehti piletim\xc3\xbc\xc3\xbcgi alusel. Paraku tehti piletikontrolli v\xc3\xa4rskes vabariigis aga haruharva. T\xc3\xa4iendavalt m\xc3\xb5jutas liini h\xc3\xa4\xc3\xa4bumist Eesti Raudtee toonase juhtkonna, eriti peadirektori aset\xc3\xa4itja Jakov Le\xc5\xa1kini seisukoht, milles ei peetud vajalikuks omada kahte \xc3\xbchendusteed L\xc3\xa4ti raudteedega._NEWLINE_Viimane P\xc3\xa4rnust edasi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla poole liikunud regulaarne reisirong s\xc3\xb5itis 31. jaanuaril 1996._NEWLINE_Kaubarongid s\xc3\xb5itsid M\xc3\xb5isak\xc3\xbclla veel aastani 2001.      _NEWLINE_2008. aasta alguses hakati raudteed demonteerima, t\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igus korrastati k\xc3\xb5ik raudtee\xc3\xbcles\xc3\xb5idud. _NEWLINE_Raudteetamm j\xc3\xa4eti alles ja raudtee all olnud maad ei m\xc3\xbc\xc3\xbcdud.\n_START_SECTION_\nRail Baltic\n_START_PARAGRAPH_\nTulevikus plaanitakse rajada kolme Balti riiki l\xc3\xa4biv ning Kesk-Euroopasse kulgev standardr\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee \xe2\x80\x93 Rail Baltic. 728 kilomeetri pikkune Rail Balticu marsruut kulgeks k\xc3\xb5ige optimaalsemalt Poola piirini, trajektooril Tallinn\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93Riia\xe2\x80\x93Panev\xc4\x97\xc5\xbeys\xe2\x80\x93Kaunas. Selline marsruut annab lootust ka M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla raudtee taass\xc3\xbcnnile.'