b'\n_START_ARTICLE_\nJaspis\n_START_PARAGRAPH_\nJaspis (inglise jasper, kreeka jaspis, p\xc3\xa4rsia ysam) on l\xc3\xa4bipaistmatu peitkristalne kivim (poolv\xc3\xa4\xc3\xa4riskivi), peenkristalse kvartsi ja kaltsedoni tsementeerunud segu, mis koosneb mineraalpigmentidest ja saviosakestest. Tavaliselt kujunevad jaspised opaali sisaldavate settekivimite moondel ja deh\xc3\xbcdratiseerumisel._NEWLINE_Jaspis on enamasti punast v\xc3\xb5i rohelist, m\xc3\xb5nikord ka valget, kollast, pruuni, musta v\xc3\xb5i hallikaslillat v\xc3\xa4rvi. Punase v\xc3\xa4rvi annavad jaspisele raua lisandid. Roheline jaspis on tuntud kui heliotroop. Enamasti on jaspis mitmev\xc3\xa4rviline mineraal. Sinine jaspis on ainus, mida ei esine._NEWLINE_Jaspis on v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslik nikerd- ja dekoratiivkivi._NEWLINE_Ajaloolised jaspise leiukohtad on Dekkani kiltmaa, kus teda v\xc3\xb5ib leida koos ahhaadiga, ja Egiptus. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on teada leiukohti \xc3\xbcle terve Maa n\xc3\xa4iteks Prantsusmaal, Austraalias, USA-s, Hiinas, Mongoolias, Brasiilias ja Madagaskaril. Erilise tuntuse on saavutanud Uurali Orski leiukoht, kus leidub huvitavate mustritega kaltsedoni erimeid. Jaspis oli Venemaa Keisririigis tuntud juba Peeter I ajal, kes saatis oma "maagitundjad" Uuralisse jaspist tooma. L\xc3\xa4bi ajaloo on jaspist kasutatud hoonete kaunistamiseks.'