b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4risk\xc3\xa4rblased\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nToak\xc3\xa4rbse areng toimub t\xc3\xa4ismoondega ning selle v\xc3\xb5ib jagada neljaks faasiks. Areng algab viljastatud munarakust, millest koorub v\xc3\xa4lja vagel, kes kasvab teatud suuruseni ning moodustab kookoni. Vagla ja valmiku \xc3\xbcleminekuperioodi nimetatakse nukustaadiumiks. _NEWLINE_Toak\xc3\xa4rbes on v\xc3\xa4ga suure viljakusega ja \xc3\xbche emase j\xc3\xa4reltulijate arv ideaalsetel tingimustel v\xc3\xb5ib \xc3\xbchel suvel olla 5 triljonit. Munade areng v\xc3\xa4ltab vahel vaid 8 tundi, harva 3 p\xc3\xa4eva v\xc3\xb5i kauem. Seej\xc3\xa4rel kooruvad munadest vaglad. Need on valget v\xc3\xa4rvi, jalutud, v\xc3\xa4rtnakujulised, eestpoolt kitseneva kehaga. Keha teravatipulises esiotsas paikneb suuava. _NEWLINE_Toak\xc3\xa4rbse vaglad v\xc3\xb5ivad elutseda mitmesugustes orgaanilistes j\xc3\xa4\xc3\xa4tmetes, n\xc3\xa4iteks pr\xc3\xbcgis ja s\xc3\xb5nnikus. Vagla ainsaks tegevuseks on s\xc3\xb6\xc3\xb6mine. Kuna vastsetel ei ole pead, lasevad nad toidule seedeens\xc3\xbc\xc3\xbcme ja imevad vedelaks muutunud toidu endasse. M\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes on vaglad valmis nukkumiseks. Edasine areng toimub pruunikas, paksude seintega t\xc3\xbcnnikujulises kookonis. Kui nukk on t\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4lja arenenud, puhub see kookoni esiotsas oleva raku katki, mis avab kookoni esiotsas asuva kaanekese. Kookonist v\xc3\xa4ljub valmik, kes kohe p\xc3\xa4rast tiibade kuivamist \xc3\xa4ra lendab. _NEWLINE_Tsetsek\xc3\xa4rbse vastne areneb kaua aega emase tagakehas ja nukkub otsekohe p\xc3\xa4rast s\xc3\xbcnnitamist.'