b'\n_START_ARTICLE_\nLajos I\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5jad Balkanil\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1342\xe2\x80\x931381 (vaheaegadega) pidas Lajos s\xc3\xb5du Veneetsia vabariigiga, ta vallutas Aadria mere idaranniku. 1358 s\xc3\xb5lmiti Lajos I ja Veneetsia vabariigi vahel Zadari rahuleping, millega l\xc3\xb5ppes Veneetsia v\xc3\xb5im Dalmaatsia ranniku \xc3\xbcle. Ragusa saavutas suhtelise s\xc3\xb5ltumatuse, j\xc3\xa4\xc3\xa4des Ungari vasallriigiks. Loodi Dubrovniki ehk Ragusa vabariik (1358\xe2\x80\x931808), kuigi Ungari m\xc3\xbc\xc3\xbcs osa sellest (Zadari ja seda \xc3\xbcmbritsevad alad) hiljem Veneetsiale tagasi._NEWLINE_1362. aastal vallutas Lajos P\xc3\xb5hja-Bulgaaria. Teiste vallutuss\xc3\xb5dadega Balkanil sai Lajos Bosnia banaadi, Serbia, Valahhia v\xc3\xbcrstiriigi, Moldova ja Bulgaaria oma vasallideks.\n_START_SECTION_\nPoola kuningana\n_START_PARAGRAPH_\n1370. aastal p\xc3\xa4ris Lajos, oma onult Poola kuningalt Kazimierz III-lt Poola trooni. Alguses ei tunnustatud Lajost Poola kuningana ja aadelkond protestis. Isegi leskkuninganna Elisabeth oli ohus ja tema kaaskond hukati tema Poola-visiidi ajal, kuna teda ei peetud rahva poolt poolakaks. Kuid aadliga kokku leppides sai Lajos ka Poola kuningaks Ludwik I Wielki (Ludwik W\xc4\x99gierski) nime all. _NEWLINE_Aastatel 1372 ja 1377 s\xc3\xb5dis Lajos Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigiga.'