b'\n_START_ARTICLE_\nUbaleht\n_START_SECTION_\nKasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nUbalehe levila on lai \xe2\x80\x93 kasvab kogu p\xc3\xb5hjapoolkera metsav\xc3\xb6\xc3\xb6ndis, lisaks Kesk-Aasia soodes, V\xc3\xa4ike-Aasias, Kagu-Aasias ja P\xc3\xb5hja-Ameerikas. Eestis on taim tavaline. Ubaleht kasvab madal- v\xc3\xb5i siirdesoodes, j\xc3\xa4rvede, j\xc3\xb5gede ja kraavide kallastel. Levinud lodu- ja soometsas ning m\xc3\xa4rgadel lamminiitudel. Sage kasvukoht on ka kinnikasvavate j\xc3\xa4rvede \xc3\xb5\xc3\xb5tsik ja turbapinnas.\n_START_SECTION_\nBotaaniline kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nUbalehe k\xc3\xb5rgus on 15\xe2\x80\x9330 cm. Maa-alune risoom on 1\xe2\x80\x931,5 cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga, harunenud ja kaetud soomusjate alalehtedega, tipuosas l\xc3\xa4heb risoom \xc3\xbcle t\xc3\xb5usvaks maapealseks varreks. Pikarootsulised lehed kasvavad v\xc3\xa4lja otse risoomist ning kinnituvad varrele vahelduvalt. Koos rootsuga v\xc3\xb5ib lehe pikkus olla kuni 30 cm. Leherootsud moodustavad alusel pika kileja tupe. Lehed on kolmetised karvadeta liitlehed, koosnevad elliptilistest v\xc3\xb5i \xc3\xa4raspidimunajatest t\xc3\xb6mbi v\xc3\xb5i veidi teritunud tipuga lehekestest.   _NEWLINE_\xc3\x95ie l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on kuni 1,5 cm. \xc3\x95ied on viietised ja m\xc3\xb5lemasugulised, v\xc3\xa4ikeste kandelehtedega. \xc3\x95iekroon on seest valge ja v\xc3\xa4ljast roosa, sisemiselt k\xc3\xbcljelt tihedalt narmastunud ja karvane. \xc3\x95ied paiknevad lehtedeta varre tipul rohke\xc3\xb5ielise kobarana. Ubalehe viljaks on \xc3\xbchepesaline oataoline avatult kahe poolmega kupar. Seemneid on v\xc3\xa4he, need on suured, elliptilised ja puitunud l\xc3\xa4ikivpruuni kestaga. Ubaleht on putuktolmleja ning \xc3\xb5itseb maist v\xc3\xb5i juunist juulini._NEWLINE_Paljuneb seemnetega ja risoomiharude abil vegetatiivselt.\n_START_SECTION_\nDroog\n_START_PARAGRAPH_\nUbalehe droogiks on lehed (Menyanthidis folium). T\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4lja arenenud lehti kogutakse \xc3\xb5itsemise ajal koos lehevarrega (kuni 3 cm). Samast kohast kogutakse lehti uuesti alles 2\xe2\x80\x933 aasta p\xc3\xa4rast. Lehti kuivatatakse temperatuuril 40\xe2\x80\x9350 \xc2\xb0C. Keskmine p\xc3\xa4evane annus on 1,5\xe2\x80\x933 grammi droogi.\n_START_SECTION_\nKeemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nLehed sisaldavad monoterpenoide - iridoidseid m\xc3\xb5rugl\xc3\xbckosiide (loganiin, sverosiid, foliamentiin jt.) ja flavonoide (rutiin, h\xc3\xbcperosiid, triboliin).  Lisaks ka v\xc3\xa4ikeses koguses alkaloide (gentianiin) ja tanniine.\n_START_SECTION_\nKasutamine ravimtaimena\n_START_PARAGRAPH_\nUbalehe lehtedest valmistatud teed tarvitatakse meditsiinis seedeh\xc3\xa4irete korral, maksa ja sapiteede haiguste ning soolep\xc3\xb5letike ja isutuse puhul.  Eesti rahvameditsiinis on taime kasutatud palavikku alandava ja higistama ajava vahendina. Ubalehte tuntakse ka uriinieritust suurendava, menstruatsiooni ja seedimist soodustava ning p\xc3\xb5letikuvastase toimega ravimtaimena. Rootsi rahvameditsiinis kasutatakse ubalehte neeruvaagnap\xc3\xb5letiku korral. Hom\xc3\xb6opaatias kasutatakse v\xc3\xa4ikeses koguses ubalehte n\xc3\xa4rvivalu leevendamiseks. _NEWLINE_Veterinaarias kasutatakse veiste punakusesuse ja lammaste maksahaiguste ravimisel.\n_START_SECTION_\nDroogi kasutamine ja manustamine\n_START_PARAGRAPH_\nTee valmistamiseks v\xc3\xb5tta 1 supilusikat\xc3\xa4is peenestatud droogi, valada \xc3\xbcle 1 klaasi keeva veega ning j\xc3\xa4tta 15 minutiks t\xc3\xb5mbama. Kurnata. Droogi tarvitamiseks s\xc3\xb6\xc3\xb6giisu suurendamise ja seedetegevuse soodustamise eesm\xc3\xa4rgil piisab vaid ubaleheteega suu loputamisest lonkshaaval 3\xe2\x80\x934 korda p\xc3\xa4evas. Teed ei peaks mee ega suhkruga magustama. Seedetegevuse veelgi t\xc3\xb5husamaks korrastamiseks juua 1/2 klaasi t\xc3\xb5mmist 3 korda p\xc3\xa4evas 20\xe2\x80\x9330 minutit enne s\xc3\xb6\xc3\xb6ki. \xc3\x9cleannustamisel v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada iiveldust ja oksendamist.\n_START_SECTION_\nMuud kasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nUbaleht sobib seisva veega niiskete alade haljastamiseks, sest on \xc3\xb5itsemise ajal v\xc3\xa4ga dekoratiivne.  M\xc3\xb5ru maitse t\xc3\xb5ttu on taime kasutatud humala asemel \xc3\xb5lle valmistamisel.'