b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Baptiste Vuillaume\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Baptiste Vuillaume (7. oktoober 1798 \xe2\x80\x93 19. m\xc3\xa4rts 1875) oli auhinnatud prantsuse keelpillimeister. Ta valmistas \xc3\xbcle 3000 pilli ning oli ka \xc3\xa4rimees ja leiutaja.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nVuillaume s\xc3\xbcndis Mirecourtis, kus tema isa ja vanaisa olid pillimeistrid._NEWLINE_1818. aastal kolis Vuillaume Pariisi Fran\xc3\xa7ois Chanot' juurde t\xc3\xb6\xc3\xb6tama. Kolm aastat hiljem liitus ta Simon L\xc3\xa9t\xc3\xa9, Fran\xc3\xa7ois-Louis Pique' v\xc3\xa4imehe meistrit\xc3\xb6\xc3\xb6kojaga Rue Pav\xc3\xa9e St. Sauveur' t\xc3\xa4naval. Vuillaume'ist sai L\xc3\xa9t\xc3\xa9 partner ning 1825. aastal koliti uude t\xc3\xb6\xc3\xb6kohta Rue Croix des Petits-Champs' t\xc3\xa4naval. T\xc3\xb6\xc3\xb6koja nimeks sai L\xc3\xa9t\xc3\xa9 et Vuillaume. Vuillaume'i esimesed sildid p\xc3\xa4rinevad 1823. aastast._NEWLINE_1827. aastal, uusgootika k\xc3\xb5rgajal, hakkas Vuillaume j\xc3\xa4rgi tegema vanu pille. Samal aastal v\xc3\xb5itis ta h\xc3\xb5bemedali Pariisi universumin\xc3\xa4itusel ning aasta hiljem hakkas ta pidama oma \xc3\xa4ri._NEWLINE_Vuillaume'i t\xc3\xb6\xc3\xb6koda sai Pariisis \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsamaks ning paarik\xc3\xbcmne aastaga kogus tuntust ka Euroopas. Suuresti aitasid tema edule kaasa 1855. aastal 80 000 frangi eest ostetud 144 Itaalia meistrite pilli, mille hulka kuulusid ka Messiah-Salabue Stradivari viiul ning veel 24 Stradivari instrumenti._NEWLINE_1858 kolis Vuillaume Ternese l\xc3\xa4hedale Rue Pierre Demours' t\xc3\xa4navale, et v\xc3\xa4ltida puidu importimisel Pariisi tollimaksu maksmist._NEWLINE_Vuillaume suri karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri k\xc3\xb5rgajal 1875. aastal.\n_START_SECTION_\nPillid\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Baptiste Vuillaume valmistas enam kui 3000 muusikainstrumenti, samuti tegutses ta kauplemisega. Ta oli andekas leiutaja, kelle leiutisi sai n\xc3\xa4ha mitmel suurel n\xc3\xa4itusel nii Londonis kui ka Pariisis. Ta on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud uusi pille ja mehhanisme, millest t\xc3\xa4htsaimaks v\xc3\xb5ib pidada suurt\xc2\xa0vioolat, mille ta nimetas contraltoks, ning kolmekeelelist 3,48 meetrit k\xc3\xb5rget\xc2\xa0octobassi."