b'\n_START_ARTICLE_\nGjerstadi vald\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nVallas on palju liustikutekkelisi maastikuelemente, sealhulgas U-kujuline org ja j\xc3\xa4rved, sealhulgas m\xc3\xa4gij\xc3\xa4rved. _NEWLINE_Suurem osa valla maastikust moodustavad j\xc3\xa4rsud metsaga kaetud k\xc3\xbcnkad, mis on k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemad valla edelaosas. K\xc3\xb5rgeim punkt on Marishei (572 m \xc3\xbcle merepinna). Teiste k\xc3\xbcngaste seas on Risfjell, Brannstadfjellet, Drivheia, Morkheia.   _NEWLINE_Iseloomulikud on kitsad j\xc3\xa4rved. Keskne veekogu on Gjerstadvatneti ehk Gjerstadvanneti j\xc3\xa4rv. Teised suuremad j\xc3\xa4rved on Egdetjern sellest l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool ning Hundsvatn viimasest l\xc3\xb5una pool. Viimasest veel l\xc3\xb5una pool on Holmvatn. Gjerstadvatnetist l\xc3\xb5una poole sopistub Holtefjorden ehk Holtfjorden. Sellest ning E18-st l\xc3\xa4\xc3\xa4nes on B\xc3\xa5svatn, Barbuvatnet, Urdvatn ja Sevreisbukta. Holtfjordenist l\xc3\xb5una pool on Midvatnet \xc3\x98ya saarega ja Persbukt. Valla p\xc3\xb5hjaosas on Evjevatnet, l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas Kleivvatn. Gjerstadi ja Veg\xc3\xa5rshei valla piiril on Veg\xc3\xa5rsvatnet. _NEWLINE_J\xc3\xa4rvi \xc3\xbchendavad v\xc3\xa4ikesed j\xc3\xb5ed ja ojad.  _NEWLINE_Valdavad on okasmetsad ja sood. N\xc3\xb5gudes on kuused, sooservadel on m\xc3\xa4nnid. Eriti madalamal on lehtpuid \xe2\x80\x93 jalakat, p\xc3\xa4rna ja tamme._NEWLINE_Brokelandsheias oli pegmatiidikarj\xc3\xa4\xc3\xa4r. \xc3\x98sterholtis leidub apatiiti.\n_START_SECTION_\nHaldusajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVald sai alguse kui formannskapsdistrikt Gjerstadi kihelkonna piires 1. jaanuaril 1838.\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nValla keskuse Gjerstadi k\xc3\xb5rval on teine suurem asula Eikeland (Fianega kokku kasvanud). Peale selle on seal k\xc3\xbclad Ausland, Grytinggrend ja Sundebru ning \xc3\xbcksiktalud. Elatakse ka majanduspiirkonnas Brokelandsheias.  _NEWLINE_Suurem osa asustusest paikneb Gjerstadvatneti j\xc3\xa4rve \xc3\xbcmber. Selle p\xc3\xb5hjakaldal on Gjerstad, mis on kirdest Auslandiga kokku kasvanud. Vana maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res E18-st l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool on Sundebru ja Grytinggrend. E18-st ida pool maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res on Fiane ja Eikeland, mis ulatub Midvatneti l\xc3\xb5unakaldani.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nSuurem osa h\xc3\xb5ivest langeb v\xc3\xa4iket\xc3\xb6\xc3\xb6stuse, teeninduse, transpordi, p\xc3\xb5llumajanduse ja metsanduse alal. T\xc3\xa4htis on metsa kasutamine, on olemas puittoodete vabrik. Metsad ja palkide parvetamine on olnud oluline elatusallikas. Selleks ehitati palju tamme._NEWLINE_Varem t\xc3\xb6\xc3\xb6tas vallas Egelandi metallurgiatehas, mille j\xc3\xa4\xc3\xa4nused on alles. Metallit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse traditsiooni j\xc3\xa4tkavad mehaanikat\xc3\xb6\xc3\xb6kojad ja ketivabrik. _NEWLINE_Vallas on majanduspiirkond Brokelandsheia._NEWLINE_Peamised p\xc3\xb5llumajanduspiirkonnad on Gjerstadvatneti \xc3\xbcmber ning valla p\xc3\xb5hjaosas Trydali talus. P\xc3\xb5llumajandus on olnud t\xc3\xa4htis. Alles m\xc3\xb5nik\xc3\xbcmmend aastat tagasi oli valla k\xc3\xbcnklik p\xc3\xb5hjaosa viimase v\xc3\xb5imaluseni \xc3\xa4ra kasutatud.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nValda l\xc3\xa4bib maantee E18._NEWLINE_Vallas on ka Gjerstadi jaam S\xc3\xb8rlandsbaneni \xc3\xa4\xc3\xa4res. On kavas luua \xc3\xbchendus S\xc3\xb8rlandsbaneni ja Vestfoldbaneni vahel, ning siis rajatakse v\xc3\xb5ib-olla Brokelandsheiasse raudteejaam \xc3\xbchenduse pidamiseks Aust-Agderi idapoolsete osadega.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAsustus ulatub arheoloogiliste leidude j\xc3\xa4rgi noorema kiviajani. _NEWLINE_Koha nimi oli algselt Visedal.\n_START_SECTION_\nKultuur ja turism\n_START_PARAGRAPH_\nHolmeni talu Trydali orus on Norra koduk\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6 keskus. _NEWLINE_300 m kaugusel Holmeni talust on paganlik kultusepaik Horga, mille h\xc3\xa4vitas kuningas Olav Tryggvason._NEWLINE_Anders Bakken m\xc3\xbc\xc3\xbcb oma maale, akvarelle, joonistusi ja trolle._NEWLINE_Veekogude \xc3\xa4\xc3\xa4res ja metsas on t\xc3\xa4histatud matkarajad._NEWLINE_Gjerstadi noaklubi korraldab iga-aastast noalaata, kus valitakse ka k\xc3\xb5ige ilusam nuga. _NEWLINE_Kalaturistid saavad valla kalastusloaga p\xc3\xbc\xc3\xbcda forelli, angerjat, ahvenat ja paaliat.\n_START_SECTION_\nMillenniumikoht\n_START_PARAGRAPH_\nValla millenniumikoht on ala, kus paiknevad Almuestaua raamatukogu ja kogudusesaal, Gjerstadi kirik ja surnuaed.\n_START_SECTION_\nVallalill\n_START_PARAGRAPH_\nGjerstadi vallalill on harilik pihlakas.'