b'\n_START_ARTICLE_\nPolis\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nTavaliselt paiknes polis k\xc3\xb5rgeimale kaljule rajatud kindluse ehk akropoli jalamil. Linna s\xc3\xbcdameks oli aga koosoleku- ja turuplats agoraa. Samuti oli polises kindlasti v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks tempel, tavaliselt rohkem._NEWLINE_Linn ise koosnes valdavalt kivivundamendile rajatud \xc3\xbche- v\xc3\xb5i kahekorruselistest p\xc3\xb5letamata tellistest elamutest. T\xc3\xa4navad olid enamasti v\xc3\xa4ga kitsad, v\xc3\xa4lja arvatud m\xc3\xb5nedes kreeka kolooniates, kus t\xc3\xa4navatev\xc3\xb5rk oli algusest peale planeeritud. Tihti kattis t\xc3\xa4navaid sillutis. Linna kaitsesid m\xc3\xbc\xc3\xbcrid._NEWLINE_Kreeka \xc3\xbchiskond oli linnadekeskne, sellest hoolimata, et enamik inimesi elas maal. Linnad olid majanduslikud, poliitilised ja religioossed keskused. Kuna poliste \xc3\xa4\xc3\xa4realad ei ulatunud kunagi polistest v\xc3\xa4ga kaugele, olid ka maaelanikud linnaga tihedalt seotud.\n_START_SECTION_\nValitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nKoos poliste tekkimisega tekkis ka kodakondsuse m\xc3\xb5iste. Kodanikkonna moodustasid t\xc3\xa4iskasvanud (relvakandmisv\xc3\xb5imelised) mehed, kellel oli \xc3\xb5igus omada maad ja osa v\xc3\xb5tta rahvakoosolekutest (umbes 10% elanikkonnast). Kodakondsuseta olid v\xc3\xb5\xc3\xb5ramaalased, orjad ja naised. Mitmetes polistes ei loetud kodanike hulka ka k\xc3\xb5iki mehi, vaid ainult neid, kes olid piisavalt rikkad, et endale s\xc3\xb5javarustust osta._NEWLINE_Valitsusvormilt jagunesid polised kaheks: aristokraatlikeks ja demokraatlikeks. Demokraatlike poliste seas on parim n\xc3\xa4ide Ateena. Aristokraatlik riigivorm oli aga levinuim. Aristokraatia \xc3\xbcks erivorme oli ka oligarhia \xe2\x80\x93 valitsemisviis, kus v\xc3\xb5im kuulus v\xc3\xa4hestele v\xc3\xa4ga rikastele aristokraatidele (Korintose polises). Vahel esines ka t\xc3\xbcranniat (valitses ainuvalitseja ehk t\xc3\xbcrann), aga t\xc3\xbcrannia ei p\xc3\xbcsinud kunagi eriti kaua._NEWLINE_Riigiv\xc3\xb5imu k\xc3\xb5rgeim organ oli rahvakoosolek, millel osalesid k\xc3\xb5ik kodanikud. Rahvakoosolekutel valiti igal aastal ka riigiametnikud, kelle kohuseks oli juhtida s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge ja korraldada igap\xc3\xa4evaelu. Rahvakoosolekute k\xc3\xb5rval eksisteeris ka valdavalt rikastest ja suursugustest kodanikest koosnev n\xc3\xb5ukogu, mis sageli t\xc3\xa4itis k\xc3\xb5rgeima kohtuorgani \xc3\xbclesannet ja mitmetes polistes oli ka rahvakoosolekust t\xc3\xa4htsam.'