b'\n_START_ARTICLE_\nBentlage klooster\n_START_PARAGRAPH_\nBentlage klooster on endine P\xc3\xbcha Risti ordule kuulunud kloostrikompleks Saksamaa Liitvabariigis P\xc3\xb5hjareini-Vestfaali liidumaal, ajaloolise M\xc3\xbcnsterlandi piirkonna p\xc3\xb5hjaosas, Rheine linna keskusest 3 km p\xc3\xb5hja pool Emsi j\xc3\xb5e vasakkaldal.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n890. aastal on paika mainitud benediktiinide Reini-\xc3\xa4\xc3\xa4rse Werdeni abtkonna kloostriraamatus, kus loendati \xc3\xbcles kloostrile vajaminevaid kaupu. Ilmselt tekkis sinna mingi v\xc3\xa4ike m\xc3\xb5isake, mida hiljem hakati kutsuma Niederbentlageks._NEWLINE_989. aastal pani Saksa-Rooma riigi kuningas Otto III oma Borghorsti ja Meteleni stifti foogtiks (kohtunikuks) k\xc3\xb5rgaadliku Wichmann III Billungeri Billunger nooremate suguv\xc3\xb5sast, kes aga 1016 poliitilise v\xc3\xb5itluse k\xc3\xa4igus m\xc3\xb5rvati. M\xc3\xb5rvatu lesk Reinmod, Alam-Saksimaalt Hattuariergaust p\xc3\xa4rit krahv Gottfriedi t\xc3\xbctar, oli oma mehe renomee p\xc3\xa4rast v\xc3\xa4ga mures._NEWLINE_11. sajandil annetatigi Bentlagi valdus \xc3\xbches teiste maadega saksi aadliperekonna Billungerite k\xc3\xa4tte, et need saaksid sinna p\xc3\xbcstitada oma erakiriku. 1022 andis Reinmod raha ja maid 7 erakiriku rajamiseks. Siis rajatigi P\xc3\xbcha Gertrudi kabel koos v\xc3\xa4ikese kalmistuga, kuid kihelkonnakiriku staatust see ei saanud, kuna talupoegade andmisest selle kiriku alla keelduti._NEWLINE_1022-1032 oli piiskopiks Siegfried von M\xc3\xbcnster, kelle valitsusajal algas Bentlages soola t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine soolveeallikatest. Sool oli t\xc3\xa4htis kaubaartikkel ja seda kutsuti seet\xc3\xb5ttu Bentlage "valgeks kullaks"._NEWLINE_Aastatel 1420\xe2\x80\x931520 ehitati k\xc3\xb5rvalasuvasse Rheine linna seal praeguseni seisev uus suur P\xc3\xbcha Dionysiuse kihelkonnakirik. Konkurentsi t\xc3\xb5ttu juba varem selle kirikuga ei saanudki Bentlage kirik omale eraldi kogudusekiriku staatust. Usklikud k\xc3\xa4isid meelsamini uhkemas Dionysiuse kirikus._NEWLINE_1437. aastal l\xc3\xa4ks Bentlage v\xc3\xa4ike kirikum\xc3\xb5is \xc3\xbcle M\xc3\xbcnsteri v\xc3\xbcrstlikule piiskopkonnale. 5. m\xc3\xa4rtsil omandasid selle piiskopilt K\xc3\xb6lnist ja Wuppertalist saabunid ristir\xc3\xbc\xc3\xbctlid, kes said selle ostuga \xc3\xbchtlasi kaasa ka soolaammutamis\xc3\xb5iguse l\xc3\xa4hedalolevatest allikatest ja kalastus\xc3\xb5iguse Emsi j\xc3\xb5el, mis l\xc3\xb5i omakorda aluse kogukonna majanduslikuks toimetulekuks. Sama aasta 24. aprillil kirjutas paavst Eugenius IV Bolognas alla P\xc3\xbcha Risti ordu Bentlage kloostri asutamis\xc3\xbcrikutele. Ordule oli see kolmas klooster Vestfaalis. Ordur\xc3\xbc\xc3\xbctlid kutsusid endid "ristivendadeks". M\xc3\xbcnsteri piiskop andis ordule \xc3\xbcle P\xc3\xbcha Gertrudi kabeli koos maat\xc3\xbckiga ja sinna juurde kuuluva rektori (\xc3\xb5petaja) maja ning kalmistu. Lisaks said nad k\xc3\xb5rvalasuva Niederbentlage m\xc3\xb5isa koos Salthuisi ja Sonderhuisi majakestega. Viimases pandigi k\xc3\xa4ima soola tootmine._NEWLINE_Kloostrikonventi hakkas kuuluma 8 regulaarkanoonikut. Algusaastad olid noorele kloostrile rasked, kuna sissetulekud peaagu puudusid. Vennad olid mitmel korral raskuste t\xc3\xb5ttu valmis juba ettev\xc3\xb5tmisest t\xc3\xa4iesti loobuma ja Bentlage maha j\xc3\xa4tma. Ordu sisekord ja range majandusdistsipliin kandsid l\xc3\xb5puks ikkagi vilja ja olukord hakkas paranema. Aja jooksul annetusi ka maavalduste n\xc3\xa4ol siiski kogunes ja saadi hakata m\xc3\xb5tlema kloostrikompleksi v\xc3\xa4ljaehitamise peale. _NEWLINE_1463. aastal alanud kloostri konvendihoone ehitusperiood 15. sajandi II poolel kujunes \xc3\xbchtlasi k\xc3\xb5ige \xc3\xb5itsvamaks perioodiks kloostri ajaloos._NEWLINE_Umbes 1500. aasta paiku elas Bentlages ligi 50 munka. Veerand sajandit hiljem alanud reformatsioon m\xc3\xb5jutas ka kloostrit. Kloostrikogudus p\xc3\xbchendus siiski katoliku usule ja hoidis tihedaid sidemeid M\xc3\xbcnsteri piiskoppidega, kes k\xc3\xa4isid ka kloostris m\xc3\xb5ningaid usukohustusi t\xc3\xa4itmas. Kloostrielanike arv j\xc3\xa4tkas ikkagi v\xc3\xa4henemise tendentsi._NEWLINE_1631. aastast on teada, et kloostris elas vaid 4 preestrit, 1 ilmikvend, prior ja prokuraator._NEWLINE_20. septembril 1647 h\xc3\xb5ivasid Rootsi v\xc3\xa4ed Rheine linna ja p\xc3\xb5letasid selle maha. J\xc3\xa4rgmine p\xc3\xa4ev j\xc3\xb5udsid rootslased kloostrisse. Mungad p\xc3\xa4\xc3\xa4stsid ennast p\xc3\xb5genemisega. Peale k\xc3\xb6\xc3\xb6gi ja m\xc3\xb5nede k\xc3\xb5rvalhoonete sai kloostriklausuur tulekahjus k\xc3\xb5vasti kannatada._NEWLINE_1662. aastaks suudeti s\xc3\xb5jakahjud parandada. 17. sajandi II poolel toimus kloostrielus majanduslik ja intellektuaalne taastumine. Konventi kuulus j\xc3\xa4llegi 12\xe2\x80\x9315 orduvenda. Kloostrim\xc3\xbc\xc3\xbcride vahel toimusid teoloogia- ja filosoofiakursused, noorliikmeid saadeti \xc3\xb5ppima D\xc3\xbcsseldorfi, K\xc3\xb6lni ja Marienfelde kloostritesse._NEWLINE_1700. aasta paiku ja 18. sajandi I poolel v\xc3\xb5imaldas kloostri heaolu alustada kloostrihoonete ulatuslikuma \xc3\xbcmberehituse ja renoveerimisega ning kloostri siseruumide ja kiriku kaunistamisega._NEWLINE_1745. aastaks valmisid t\xc3\xa4naseni allesolevad puits\xc3\xb5restikust ja tellistest soolatootmisrajatised._NEWLINE_1760. aastatest algas j\xc3\xa4llegi stagnatsioon ja kloostrielu lagunemine._NEWLINE_1803. aastal M\xc3\xbcnsteri v\xc3\xbcrstlik peapiiskopkond sekulariseeriti ja kasutuseta klooster suleti. Sama aasta 25. veebruaril loodi Rheina-Wolbecki v\xc3\xbcrstkond, mille omanikuks sai Belgia p\xc3\xa4ritolu Looz-Corswaremi aadliperekond eesotsas hertsog Wilhelm Josephiga, kellele \xc3\xbchtlasi h\xc3\xbcvitati selle aktiga Reini j\xc3\xb5e vasakkaldal kaotatud vara. V\xc3\xbcrstkond ulatus 90 km pikkuse ja 10 - 15 km laiuse ribana Emsi j\xc3\xb5e vasakkaldal Nienbergenist l\xc3\xb5unas kuni Lingenini p\xc3\xb5hjas. Hertsog valis pealinnaks Rheine ja oma residentsiks Bentlage t\xc3\xbchja kloostri, kuid suri ise 3 kuud hiljem. Tema poeg, hertsog Joseph Arnold hakkas kloostri hoonestikku v\xc3\xa4\xc3\xa4riliseks residentsiks kaasajastama ja \xc3\xbcmber ehitama._NEWLINE_Juba 1806. aasta juulis saadeti v\xc3\xbcrstiriik laiali ja liideti Bergi suurhertsogiriigiga. Klooster ise, \xc3\xbcmbritsevad maad ja mitmesugused selle piirkonna kaubad anti hertsogile, kellel lubati ka oma v\xc3\xbcrstitiitlit edasi kanda._NEWLINE_1828. aastal l\xc3\xb5huti kloostrikirik maha ja selle seinakive kasutati teiste hoonete \xc3\xbcmberehitamisel._NEWLINE_1890 avati soolat\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisrajatiste juurde ka suplus- ja ravikuurort, kus anti abi naha- ja hingamisteede haiguste vastu._NEWLINE_1978 omandas Rheine linn Looz-Corswaremite perekonnalt endise kloostrikompleksi hooned ja maad. Alustati kompleksi renoveerimise ja restaureerimisega.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks on ehitatud p\xc3\xb5hiliselt kollastest lubjakiviplokkidest ja tellistest, vanemas m\xc3\xbc\xc3\xbcritises on kasutatud ka v\xc3\xa4iksemaid p\xc3\xb5llukive. Viimaseid leidub sealkandis v\xc3\xa4he, kuna maastikuliselt on tegemist savip\xc3\xb5hjal asuva t\xc3\xbcseda mullakihiga tasandikulise p\xc3\xb5llumajanduspiirkonnaga. Lubjakiviplokid on ilmselt kohale veetud m\xc3\xb6\xc3\xb6da Emsi j\xc3\xb5ge ida pool asuvatest m\xc3\xa4gedest ja algselt oli neist ehitatud n\xc3\xa4htavasti vaid kirikuhoone. Valminuna on kloostrikompleks kujutanud endast k\xc3\xbclgedega p\xc3\xb5hiilmakaarte suunas asetsevat konvendihoone-t\xc3\xbc\xc3\xbcpi ehitist. Konvendihoone asetuse on osaliselt \xc3\xa4ra m\xc3\xa4\xc3\xa4ranud seal juba varem seisnud P\xc3\xbcha Gertrudi kabel (kirik), mis j\xc3\xa4i hoone l\xc3\xb5unatiivaks ja mille idaotsas asunud kooriruumi p\xc3\xb5hjaseina k\xc3\xbclge hakati k\xc3\xb5igepealt ehitama klausuuri idatiiba, seej\xc3\xa4rel p\xc3\xb5hja- ja viimasena t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt l\xc3\xa4\xc3\xa4netiiba. P\xc3\xb5hjatiiva l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel olnud \xc3\xa4rkli- v\xc3\xb5i danskeri konsoolikivid II korruse kohal on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud hiljem l\xc3\xa4\xc3\xa4netiiva sisse. Praegu j\xc3\xa4\xc3\xa4vad nad p\xc3\xb5hjatiiva ja l\xc3\xa4\xc3\xa4netiiva ristik\xc3\xa4iku \xc3\xbchendava avara gootip\xc3\xa4rase ukseava kohale. K\xc3\xb5igis tiibades on \xc3\xb5ue \xc3\xbcmbritsenud v\xc3\xb5lvitud ristik\xc3\xa4ik. L\xc3\xb5hutud v\xc3\xb5lvi servjoont on n\xc3\xa4ha \xc3\xbche l\xc3\xa4\xc3\xa4netiiva uksepiida tahutud dolokivil. V\xc3\xb5imalik, et materjali kokkuhoiule m\xc3\xb5eldes on konvendihoone v\xc3\xa4lisseinad olnud suhteliselt \xc3\xb5hukesed \xe2\x80\x93 ca 0,8\xe2\x80\x931 m. Samas on seda korvanud tihedad kontraforsside read, mis on olnud ilmselt v\xc3\xa4hemalt hoonekompleksi sisehoovi k\xc3\xb5igi tiibade \xc3\xbcmber. T\xc3\xa4nu dolokivi headele t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisomadustele on hoonetiibade paljusid aknaid mitmeid kordi \xc3\xbcmber ehitatud, samuti on murtud seintesse ja vanadesse aknaavadesse uusi ukseavasid. P\xc3\xb5hjatiiva all asetseb ka keldrikorrus. Sisehoovis ja konvendihoone loodenurgast l\xc3\xa4\xc3\xa4nes on asunud ka kaevud v\xc3\xb5i allikad. Sisehoovis, p\xc3\xb5hjatiiva v\xc3\xa4rava v\xc3\xb5i peaportaali vastas on asunud lavatoorium. P\xc3\xb5hjatiivas asus ka munkade refektoorium.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4naseks on alles ja renoveeritud konvendihoone 3 tiiba; k\xc3\xb5ige l\xc3\xb5unapoolsem tiib, kus asus kirik, on maapinnal vaid kividereana markeeritud. V\xc3\xb5imalike kaitseehitiste olemasolu ja asukoha kohta andmeid pole. Idak\xc3\xbcljelt varjas kompleksi Emsi j\xc3\xb5e j\xc3\xa4rsk kallas ja piki l\xc3\xb5unak\xc3\xbclge on m\xc3\xa4rgata maapinnalohku v\xc3\xb5imaliku vallikraavi asukohana, kuid need ei anna selgust kloostri kaitstuse taseme kohta. Hoonel on ehituselemente mitmest eri ajastust ja stiilist, ning raske on sageli otsustada, mis ajaj\xc3\xa4rku v\xc3\xb5i \xc3\xbcmberehitusse miski kuulub. Algup\xc3\xa4rasemalt on ilmselt s\xc3\xa4ilinud kloostri sisehoovi seinad ja aknad ning p\xc3\xb5hjatiiva sise\xc3\xb5uek\xc3\xbcljel olev gootip\xc3\xa4rane v\xc3\xa4ravaava. \xc3\x95uepoolsetel seintel on s\xc3\xa4ilinud osa kontraforsse. Idatiiva \xc3\xb5uepoolne sein on peale kontraforsside kunagist eemaldamist sealt hakanud v\xc3\xa4lja vajuma ja on n\xc3\xbc\xc3\xbcd betoontugedega kindlustatud. Hoonekompleksil on talalaed. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval toimuvad kloostrikompleksis \xc3\xbcritused ja n\xc3\xa4itused, ka asub seal piirkonna ja kloostri ajaloo muuseum. Bentlage on Vestfaalis populaarne v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5idukoht.'