b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik sidrunipuu\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nSidrunipuu on v\xc3\xa4ike igihaljas viljapuu. Ta kasvab k\xc3\xb5igest 5\xe2\x80\x938 m k\xc3\xb5rgeks. Sidrunipuu ei ela vanaks, kuid siiski esineb 45 aasta vanuseid isendeid. Tema v\xc3\xb5ra on kahar v\xc3\xb5i p\xc3\xbcramiidjas._NEWLINE_T\xc3\xbcvi ja mitmeaastased oksad on hallikad ja kergelt pragulised. \xc3\x9cheaastased v\xc3\xb5rsed on siledad ja rohelised v\xc3\xb5i punakaslillad. Siledad v\xc3\xb5rsed on tavaliselt ogalised, harvem ogadeta._NEWLINE_Sidrunipuu lehed on nahkjad ja rohelised, 10\xe2\x80\x9315 cm pikad ja 5\xe2\x80\x938 cm laiad, pealtpoolt l\xc3\xa4ikivad, altpoolt helerohelised ja tuhmid. Lehed on laiovaalsed v\xc3\xb5i piklikmunajad, m\xc3\xb5lemast otsast teravad, terve servaga, selgete soontega ja valguse k\xc3\xa4es hoolikal vaatlemisel t\xc3\xa4pilised. T\xc3\xa4piliseks muudavad lehe selles olevad eeterliku \xc3\xb5li p\xc3\xb5iekesed. Leheroots on l\xc3\xbchike, 1\xe2\x80\x931,8 cm pikk, ja selle \xc3\xbchenduskoht lehelabaga on selgelt m\xc3\xa4rgatav. Lehed p\xc3\xbcsivad puu peal kaua ja langevad tavaliselt maha alles 3 aasta vanuselt._NEWLINE_\xc3\x95ied puhkevad kevadel. Nad asuvad lehekaenaldes \xc3\xbche- v\xc3\xb5i kahekaupa. Lehetupp on kergelt hambuline. Kroonlehti on 5, need on pealtpoolt valged v\xc3\xb5i kreemikad, aga alt- ehk v\xc3\xa4ljastpoolt roosakad v\xc3\xb5i isegi punased. \xc3\x95is on n\xc3\xb5rga \xc3\xb5rna l\xc3\xb5hnaga._NEWLINE_Vilja hakkab kandma 2\xe2\x80\x933-aastaselt, t\xc3\xa4iskandeikka j\xc3\xb5uab 10\xe2\x80\x9312-aastaselt ja annab siis 1000\xe2\x80\x931200 vilja puu kohta. Viljad valmivad s\xc3\xbcgisel. Need on 6\xe2\x80\x939 cm pikad ja l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 4\xe2\x80\x936 cm, munajad v\xc3\xb5i p\xc3\xb6\xc3\xb6rdellipsoidsed, kummastki otsast v\xc3\xa4ljaulatuva nabaga. Vili on erekollase raskesti eralduva puukoorega. Koorel on v\xc3\xa4ikesed k\xc3\xbchmukesed v\xc3\xb5i lohukesed. Seemned on munajad, kollakasrohelised v\xc3\xb5i valged, seest rohekad.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSidrunipuu algkodu on teadmata. On oletatud, et see asus L\xc3\xb5una-Indias, P\xc3\xb5hja-Birmas v\xc3\xb5i L\xc3\xb5una-Hiinas. Euroopasse, t\xc3\xa4psemalt L\xc3\xb5una-Itaaliasse j\xc3\xb5udsid sidrunid k\xc3\xb5ige hiljem 1. sajandil m.a.j, kuid seda ei hakatud laialt kasvatama._NEWLINE_Kasvatama hakati seda P\xc3\xa4rsias ning sealt viidi see 700. aasta paiku Iraaki ja Egiptusesse. Araablased t\xc3\xb5id sidrunipuu aastail 1000\xe2\x80\x931150 k\xc3\xb5ikjale nende v\xc3\xb5imu all olnud Vahemere maadesse, sealhulgas Sitsiiliasse. 11. sajandil j\xc3\xb5udis sidrunipuu Mandri-Euroopa rannikule Rivierasse. Esimest korda nimetati sidrunipuud kirjalikult 10. sajandi araabia traktaadis p\xc3\xb5llumajanduse kohta._NEWLINE_Esimene suur sidrunipuuistandus euroopa kultuuriruumis rajati 15. sajandi keskel Genovas. Ameerikasse viidi sidruniseemneid juba sama sajandi l\xc3\xb5pul ja seda tegi Kolumbus, kes 1493 viis neid Hispaniola saarele. Oma vallutustega aitasid hispaanlased sidrunipuul levida k\xc3\xb5ikjale Ameerika l\xc3\xa4histroopikasse._NEWLINE_Sajandeid kasvatati sidrunipuid eelk\xc3\xb5ige ravimtaime ja ilupuuna, sealhulgas islami aedades. 1747 n\xc3\xa4itas \xc5\xa1oti arst James Lind, et sidrunimahlaga saab v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti skorbuuti ravida, ja soovitas selle haiguse v\xc3\xa4ltimiseks meremeestel sidrunimahla tarvitada. Hiljem selgitati v\xc3\xa4lja, et sidrunimahl sisaldab ohtralt C-vitamiini, mille vaegus skorbuuti p\xc3\xb5hjustabki._NEWLINE_Alles 18. sajandil hakati sidruneid laialt toitude valmistamisel kasutama, sealhulgas maitseainena._NEWLINE_2001. aasta geeniuuringud n\xc3\xa4itasid, et sidrunipuu ei olegi iseseisev liik, vaid m\xc3\xb5ruapelsinipuu (Citrus aurantium) ja n\xc3\xa4sasidrunipuu (Citrus medica) h\xc3\xbcbriid. Seda, et sidrunipuu on h\xc3\xbcbriidliik, n\xc3\xa4idatakse \xc3\x97-m\xc3\xa4rgiga tema teaduslikus nimes.\n_START_SECTION_\nKasvatamine\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasvatatakse sidrunipuud k\xc3\xb5ige rohkem Ameerika \xc3\x9chendriikides, Itaalias, Mehhikos, Indias ja Hispaanias. Aastatel 1950\xe2\x80\x931970 maailma sidrunitoodang kahekordistus. 1971. aastal toodeti \xc3\xbcle 3,5 miljoni tonni sidruneid, 1978. aastal 4,758 miljonit tonni ja 1985. aastal 5,461 miljonit tonni. _NEWLINE_Temperatuuril alla 5 \xc2\xb0C sidrunipuu fotos\xc3\xbcntees ja hingamine seiskuvad. Sidrunipuu talub sellist eluseisakut kahjustusteta \xc3\xbcsna pikka aega, kuni 3 kuud. Seda ise\xc3\xa4rasust kasutatakse \xc3\xa4ra ja sidruneid toodetakse ka jahedama kliimaga aladel kui l\xc3\xa4histroopika. Maasse kaevatakse paari meetri s\xc3\xbcgavused laia p\xc3\xb5hja ja p\xc3\xbcstseintega kraavid, mille p\xc3\xb5hja istutatakse sidrunipuud. Talvekuudeks kaetakse kraavid pealt mattidega ja sidrunipuud ootavad kevadet, et j\xc3\xa4lle maa sees vabas \xc3\xb5hus edasi kasvada. Puuviljaaed maa all. Asjaarmastajad kasvatavad sidrunipuud ka toakultuurina ja saavad kuni 100 vilja puult.'