b'\n_START_ARTICLE_\nTingitud maitse-eelistus\n_START_PARAGRAPH_\nTingitud maitse-eelistus leiab aset, kui loom seostab mingi toidu maitse s\xc3\xbcmptomitega, mida p\xc3\xb5hjustab toksiline, riknenud v\xc3\xb5i m\xc3\xbcrgine aine. _NEWLINE_\xc3\x9cldiselt tekib maitse-eelistus p\xc3\xa4rast sellise toidu tarbimist, mis p\xc3\xb5hjustab iiveldust, haigeks j\xc3\xa4\xc3\xa4mist v\xc3\xb5i oksendamist. Maitse-eelistuse v\xc3\xa4ljakujunemist peetakse kohanemisv\xc3\xb5imeks v\xc3\xb5i elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mismehhanismiks, mis \xc3\xb5petab keha m\xc3\xbcrgiseid aineid (nt m\xc3\xbcrgiseid marju) v\xc3\xa4ltima enne, kui need kahju p\xc3\xb5hjustavad. Selline seos v\xc3\xa4hendab sama (v\xc3\xb5i sarnase maitsega) aine uuesti tarvitamise t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust tulevikus, mis aitab v\xc3\xa4ltida m\xc3\xbcrgitust. See on n\xc3\xa4ide klassikalisest tingimisest._NEWLINE_1950. aastatel viis dr John Garcia l\xc3\xa4bi tingitud maitse-eelistuse katsed rotte kiiritades, mist\xc3\xb5ttu seda kutsutakse ka\xc2\xa0Garcia efektiks._NEWLINE_Tingitud maitse-eelistus ilmneb vahel, kui haigus on puhtjuhuslik ja pole seotud haigusetekitajaks peetud ainega. N\xc3\xa4iteks inimesel, kes j\xc3\xa4\xc3\xa4b p\xc3\xa4rast viina ja apelsinimahlaga kokteilide joomist v\xc3\xa4ga haigeks, v\xc3\xb5ib tekkida vastumeelsus apelsinimahla suhtes, kuigi haiguse tekitas hoopiski alkoholi liigtarbimine. Sellistes tingimustes tekkinud tingitud maitse-eelistust tuntakse ka Sauce-Bearnaise s\xc3\xbcndroomina.\n_START_SECTION_\nGarcia uuring\n_START_PARAGRAPH_\n1950ndatel kiirituse m\xc3\xb5ju k\xc3\xa4itumisele uurinud dr John Garcia m\xc3\xa4rkas, et rotid hakkasid enne kiiritust tarbitud toite v\xc3\xa4ltima. Selle uurimiseks kavandas Garcia uuringu, kus kolmele grupile rottidele anti magustatud vett. Sellele j\xc3\xa4rgnes kas kiirituseta, kerge kiiritusega v\xc3\xb5i tugeva kiiritusega tingimus. Kui rottidele anti p\xc3\xa4rast seda valik magusa vee ja tavalise vee vahel, j\xc3\xb5id kiiritatud rotid palju v\xc3\xa4hem magusat vett kui kiiritamata rotid. T\xc3\xa4psemalt, magusa vee tarbimise suhe kiiritamata, kerge kiiritusega ja tugeva kiiritusega rottidel oli vastavalt 80, 40 ja 10%._NEWLINE_See leid oli paljuski vastuolus toonase \xc3\xb5ppimiskirjandusega, sest maitse-eelistus tekkis k\xc3\xb5igest p\xc3\xa4rast \xc3\xbchte proovimist ja pikka viivitust. Garcia arvas, et magusat vett hakati kehvemaks pidama kiirituse poolt tekitatud iivelduse ja muude s\xc3\xbcmptomite t\xc3\xb5ttu. Nii algas tingitud maitse-eelistuse uurimine._NEWLINE_Paljud teadlased olid Garcia leidude suhtes skeptilised, sest see ei j\xc3\xa4rginud klassikalise tingimise p\xc3\xb5hiprintsiipe. Garcial \xc3\xb5nnestus hoolimata sellest oma tulemusi korduvalt korrata. Ta n\xc3\xa4itas, et see, millist stiimulit klassikalises tingimises kasutatakse, on oluline. Sisemine stiimul tekitas sisemise vastuse samas kui v\xc3\xa4limine stiimul tekitas v\xc3\xa4limise vastuse, kuid v\xc3\xa4line stiimul ei tekita sisemist vastust ja vastupidi.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4helepanekud\n_START_PARAGRAPH_\nMaitse-eelistuse v\xc3\xa4ljakujunemiseks pole tarvis, et isik tunneks \xc3\xa4ra seose tajutud p\xc3\xb5hjuse (maitse) ja tagaj\xc3\xa4rje (ebameeldiv tunne) vahel. Tegelikult v\xc3\xb5ib ta loota, et naudib maitse-eelistuse p\xc3\xb5hjustanud ainet, kuid keha reageerib sellele refleksiivselt. Tingitud maitse-eelistus n\xc3\xa4itlikustab seda, et klassikalises tingimises kutsutakse esile reaktsioon._NEWLINE_Maitse-eelistus n\xc3\xb5uab \xc3\xbcldjuhul k\xc3\xb5igest \xc3\xbchte katset. Ivan Pavlovi eksperimendid n\xc3\xb5udsid korduvaid neutraalse stiimuli (nt helisev kelluke) esitamist tingimata stiimuli (nt lihapulber) suhtes enne, kui neutraalne stiimul vastuse tekitas. Kui tekib seos haiguse ja kindla toidu vahel, v\xc3\xb5ib toit p\xc3\xa4rast maitse-eelistuse reaktsiooni esile kutsuda. Laborikatse n\xc3\xb5uavad v\xc3\xa4ga l\xc3\xbchikesi (v\xc3\xa4hem kui sekund) intervalle neutraalse stiimuli ja tingimata stiimuli vahel. Maitse-eelistuse puhul v\xc3\xb5ib l\xc3\xb5unaks s\xc3\xb6\xc3\xb6dud hot dog seostuda oksendamisega \xc3\xb5htul._NEWLINE_Kui maitsega on varem enne haigestumist kokku puututud, pole efekt sama tugev v\xc3\xb5i seda ei teki. Seda omadust nimetatakse latentseks inhibitsiooniks. Tingitud maitse-eelistust kasutatakse sageli laborites rottide maitsmise ja \xc3\xb5ppimise uurimiseks._NEWLINE_Eelistused v\xc3\xb5ivad tekkida ka l\xc3\xb5hnade suhtes.\xc2\xa0_NEWLINE_Suur-vereimeja nahkhiirtel (Desmodus rotundus) ei teki tingitud maitse-eelistust, kuigi nad on l\xc3\xa4hedalt suguluses nende nahkhiirtega, kellel see tekib.\xc2\xa0Suur-vereimeja nahkhiirte dieet koosneb vaid selgroogsete verest, mist\xc3\xb5ttu arvatakse, et maitse-eelistuse kujunemine ainsa toiduallika suhtes poleks nendele loomadele kasulik.\n_START_SECTION_\nInimesed\n_START_PARAGRAPH_\nMaitse-eelistus on inimestel tavaline. Kui inimesed s\xc3\xb6\xc3\xb6vad halba toitu (nt riknenud liha) ja j\xc3\xa4\xc3\xa4vad haigeks, v\xc3\xb5ib neil nende toitude suhtes vastikustunne tekkida, kuni ja kui see \xc3\xbcldse kaob. Taas ei pea toit olema haigusetekitajaks, et vastikust tekitavaks muutuda. Inimesel, kes s\xc3\xb6\xc3\xb6b esmakordselt sushit ning kellel tekib sellega mitteseotud k\xc3\xb5huviirus, v\xc3\xb5ib ikkagi sushi suhtes edaspidi vastikustunne tekkida. Isegi miski nii ilmselge nagu karusselliga s\xc3\xb5itmine (iiveldust p\xc3\xb5hjustav) p\xc3\xa4rast sushi s\xc3\xb6\xc3\xb6mist m\xc3\xb5jutab vastikustunde teket sushi suhtes. Inimestel v\xc3\xb5ib kujuneda vastikus ka teatud t\xc3\xbc\xc3\xbcpi alkoholi suhtes alkoholim\xc3\xbcrgituse t\xc3\xb5ttu oksendamise p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Maitse-eelistus on tavaline probleem kemoteraapia patsientide puhul, kellel tekib ravimravi t\xc3\xb5ttu iiveldus, kuid kes seostavad seda toiduga.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRakendused\n_START_PARAGRAPH_\nMaitse-eelistust on n\xc3\xa4idatud ka hulga vangistuses ning vabalt elavate kiskjate puhul. Loomad, kes sellistes uuringutes tarbivad s\xc3\xb6\xc3\xb6ta, milles on annus ainet, mis peaks hiljem vastumeelsuse tingima, v\xc3\xa4ldivad hiljem sama l\xc3\xb5hnaga s\xc3\xb6\xc3\xb6ta ja saakloomi. Kui kiskjad tuvastavad vastumeelsuse tekitaja s\xc3\xb6\xc3\xb6das, tekib neil kiirelt selle s\xc3\xb6\xc3\xb6da suhtes vastumeelsus, kuid nad teevad vahet selle ja teistsuguse maitsega elusate saakloomade vahel.\n_START_SECTION_\nStiimuli \xc3\xbcldistamine\n_START_PARAGRAPH_\nStiimuli \xc3\xbcldistamine on teine \xc3\xb5ppimisfenomen, mida tingitud maitse-eelistus illustreerib. See fenomen n\xc3\xa4itab, et me hakkame v\xc3\xa4ltima isegi selliseid toite, mis meenutavad haigestumist p\xc3\xb5hjustavaid toite. Kui n\xc3\xa4iteks inimene s\xc3\xb6\xc3\xb6b apelsini ja j\xc3\xa4\xc3\xa4b haigeks, v\xc3\xb5ib ta hakata v\xc3\xa4ltima ka mandariinide ja klementiinide s\xc3\xb6\xc3\xb6mist, sest need n\xc3\xa4evad apelsinisarnased v\xc3\xa4lja ning v\xc3\xb5ivad tekitada m\xc3\xb5tte, et need on samuti ohtlikud._NEWLINE_Stiimuli \xc3\xbcldistamine leiab aset enamikus inimeste ja loomade elu tahkudes, mis l\xc3\xa4hevad toitude maitsest ja v\xc3\xa4ltimisest kaugemale. Trauma ja k\xc3\xb5iksugu negatiivsete kogemuste kinnistumine tekitab teiste negatiivsete reaktsioonide v\xc3\xa4ltimist ebameeldivat s\xc3\xbcndmust v\xc3\xb5i s\xc3\xbcndmusi \xc3\xbcldistades. Sarnaselt maitse-eelistustega v\xc3\xb5ib \xc3\xbcldistus olla v\xc3\xb5i mitte olla teadlik. Stiimuli \xc3\xbcldistamine on teguriks enamuses ebausklikus k\xc3\xa4itumises, rassismis ja igasugustes eelarvamustes.'