b'\n_START_ARTICLE_\nRoosa-kuldnokk\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nPesitsusajal on levinud Ees- ja Kesk-Aasias, m\xc3\xb5nel aastal ka Kagu-Euroopas. Talvitub Ees-Aasia l\xc3\xb5unaosas, Pakistanis, Indias ja Sri Lankal. Roosa-kuldnoka levik s\xc3\xb5ltub parves elutsevate rohutirtsuliikide rohkearvulisest esinemisest. Eestis eksik\xc3\xbclaline.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cldpikkus 19\xe2\x80\x9322 cm. Vanalinnu sulestikus on iseloomulik heleroosa v\xc3\xa4rvus, pea ja tiivad on mustad, metallil\xc3\xa4ikega. Noorlind sarnaneb kuldnoka kahvatu noorlinnuga, kuid tal on l\xc3\xbchem ja t\xc3\xb6mbim kollakas nokk, hele valjasriba ja seljasulestikust heledam p\xc3\xa4ranipuala. H\xc3\xa4\xc3\xa4litsused l\xc3\xbchidad ja karedad, v\xc3\xb5rreldes kuldnokaga r\xc3\xa4medamad ja j\xc3\xa4rsemad. Lennul hoiduvad roosa-kuldnokad \xc3\xbcksteise l\xc3\xa4hedusse, mist\xc3\xb5ttu kogu parv paistab isegi l\xc3\xa4heda maa pealt tiheda tumeda tombuna. Maapinnale laskunult hajuvad nad kiiresti, kuid jooksevad ja lendlevad k\xc3\xb5ik \xc3\xbches suunas, mist\xc3\xb5ttu kogu parv liigub \xc3\xbchele poole.\n_START_SECTION_\nElupaik ja pesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nElab stepis ja p\xc3\xb5llumaastikul. Pesitseb seltsinguliselt kaljul\xc3\xb5hedes, j\xc3\xa4rsakupragudes, kivide all, laiendatud kaldap\xc3\xa4\xc3\xa4sukese urgudes, m\xc3\xb5nikord hoonete \xc3\xb5\xc3\xb5nsustes, \xc3\x9ches koloonias on tihti mitusada paari. Pesapaikadele ilmub aprillis. Pesaaluseks on \xc3\xb5huke kiht kuivanud taimevarrekesi, sellel lebavad v\xc3\xa4hesed koirohu lehed ja stepilindude suled. Kurnas on 4\xe2\x80\x937 kahkjashalli muna. Poegi toidavad m\xc3\xb5lemad vanemad. Pesitsusperiood on l\xc3\xbchike: viis n\xc3\xa4dalat p\xc3\xa4rast esimeste munade munemist v\xc3\xb5ib juba kohata h\xc3\xa4sti lendavaid noorlinde. Varsti p\xc3\xa4rast poegade pesast lahkumist \xc3\xbchinevad pesakonnad suurteks parvedeks, mis toiduotsingutel j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult haudekolooniast eemalduvad. Talvel moodustab suuri parvi.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5iges\xc3\xb6\xc3\xb6ja. Eelistab r\xc3\xa4ndtirtse. T\xc3\xa4iskasvanud lind v\xc3\xb5ib p\xc3\xa4evas \xc3\xa4ra s\xc3\xbc\xc3\xbca kuni 200 erinevas vanuses r\xc3\xa4ndtirtsu. S\xc3\xb6\xc3\xb6b ka mardikaid, soomustiivalisi, \xc3\xa4mblikke ja sipelgaid, marju, mahlakaid puuvilju ja umbrohuseemneid.'