b'\n_START_ARTICLE_\nViljandi\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi nime aluseks arvatakse olevat s\xc3\xb5na "vili" koos j\xc3\xa4relliitega -ndi._NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x9eWillandi ehk Wiljandi lin on 605 aastad wanna. Temma on omma nimme omma ma hea wilja andmise p\xc3\xa4rrast sanud: sest se nimmi Wiljandi on neist sannadest: wilja ja and kokkoweetud ja parrast Willandiks l\xc3\xbchhendud.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 "Marahwa N\xc3\xa4ddala-Leht" nr 13, 30. m\xc3\xa4rts 1821\n_START_SECTION_\nMuinasaeg\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi muinaslinnus v\xc3\xb5eti kasutusele viikingiajal. 13. sajandi algul kuulus Viljandi Sakala muinasmaakonda ja on oletatud, et Viljandi v\xc3\xb5is olla muinasmaakonna keskus._NEWLINE_Liivimaa ristis\xc3\xb5ja ajal, aastal 1211, piiras linnust Riia piiskopi, M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu, liivlaste ja latgalite v\xc3\xa4gi. Tolleaegne linnus olevat L\xc3\xa4ti Henriku j\xc3\xa4rgi olnud oma aja kohta k\xc3\xbcllaltki tugev ja 1211. aastal seda p\xc3\xa4ris vallutada ei suudetudki. P\xc3\xa4rast 6-p\xc3\xa4evast piiramist j\xc3\xb5uti kokkuleppele, viljandlased tunnistasid riialaste (piiskopi ja ordu) \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu ja linnusesse lasti preestrid, kes viisid l\xc3\xa4bi ristimise. See s\xc3\xbcndmus on \xc3\xbchtlasi Viljandi esmamainimine kirjalikes allikais (Araabia geograafi Ab\xc5\xab \xe2\x80\x98Abdull\xc4\x81h Mu\xe1\xb8\xa9ammad al-Idr\xc4\xabs\xc4\xab maailmakaardil (1154) esineva t\xc3\xa4hekombinatsiooni FLMWS seostamine Viljandiga on meelevaldne). Esialgu j\xc3\xa4i uute isandate v\xc3\xb5im aga ebakindlaks ja vaheldus perioodidega, mil sakalased riialastega j\xc3\xa4lle s\xc3\xb5jajalal olid. _NEWLINE_Kindlamalt allutati Viljandi koos \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Sakala ja Ugandiga 1217. aastal, p\xc3\xa4rast l\xc3\xbc\xc3\xbcasaamisega l\xc3\xb5ppenud Madisep\xc3\xa4eva lahingut. 1220. v\xc3\xb5i 1221. aastal mehitasid orduvennad Viljandi linnuse, elades seal esialgu koos kohalike sakalastega._NEWLINE_Viljandi sakalased tungisid 1223. aasta 29. jaanuaril koos nendega linnuses viibinud orduvendadele, ordu sulastele ja saksa kaupmeestele kallale ning tapsid v\xc3\xb5i vangistasid nad. Viljandlaste eestvedamisel laienes \xc3\xbclest\xc3\xb5us ka mujale Sakalasse, Ugandisse ja J\xc3\xa4rvamaale. Valmistudes riialaste vastul\xc3\xb6\xc3\xb6giks kutsuti Viljandisse (sarnaselt kogu Sakala ja Ugandiga) s\xc3\xb5jamehi Novgorodist ja Pihkvast, mis v\xc3\xb5is t\xc3\xa4hendada endi Vene v\xc3\xbcrstide \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu alla andmist. Riialased r\xc3\xbcndasid Viljandi linnust teist korda 1223. aasta augustis. Piiramise 15. p\xc3\xa4eval sakalased ja venelased alistusid ning Viljandi l\xc3\xa4ks taas piiskopi ja ordu v\xc3\xb5imu alla._NEWLINE_Muinasaegne asustus paiknes linnusest l\xc3\xb5una pool. Asustusj\xc3\xa4lgi on leitud Lossipargis asuvatelt Kivi-, Musu- ja Suusah\xc3\xbcppem\xc3\xa4elt ning ka M\xc3\xa4nnim\xc3\xa4e elurajooni l\xc3\xa4histel asuva Huntaugum\xc3\xa4e n\xc3\xb5lvalt.\n_START_SECTION_\nKeskaeg\n_START_PARAGRAPH_\nViljandi linn sai tekkida p\xc3\xa4rast 1224. aastat, mil senise puidust muinaslinnuse asemele hakati rajama kivilinnust. V\xc3\xb5imalik, et linna rajamine oli kavandatud osana linnuse kaitserajatistest (esimesena pakkus selle skeemi v\xc3\xa4lja Paul Johansen). Arvatakse, et Viljandi sai linna\xc3\xb5igused 13. sajandi keskel, \xc3\xb5iguste kinnitamis\xc3\xbcrik on s\xc3\xa4ilinud 1283. aastast (Hamburgi-Riia linna\xc3\xb5igused). 14. sajandist kuulus Viljandi ka Hansa liitu. Keskaegne linn paiknes linnusest p\xc3\xb5hja pool, sellest on \xc3\xbcmber ehitatuna s\xc3\xa4ilinud ainult Jaani kirik (endine kloostrikirik)._NEWLINE_Viljandi linna \xc3\xbcmbritsesid t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval muinsuskaitse all olevate kaitserajatistena Viljandi linnam\xc3\xbc\xc3\xbcr ja Viljandi linnam\xc3\xbc\xc3\xbcri v\xc3\xa4ravad, mida \xc3\xbcmbritses perimeetris 1,2\xc2\xa0km pikkune vallikraaviga kolmest k\xc3\xbcljest; l\xc3\xb5unak\xc3\xbclge kaitses vallikraaviga eraldatud Viljandi ordulinnus. Linna l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljelt idak\xc3\xbcljeni asus kaarjalt linna \xc3\xbcmbritsev m\xc3\xbc\xc3\xbcr, mis kagusuunal liitus taas linnuse m\xc3\xbc\xc3\xbcriga. Linnam\xc3\xbc\xc3\xbcr oli 1,2\xe2\x80\x932,1\xc2\xa0m paksune, laotud maakividest. Linna l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljel oli Riia ehk Storke v\xc3\xa4rav, loodenurgal neljatahuline torn, p\xc3\xb5hjak\xc3\xbcljel poolringikujulise p\xc3\xb5hiplaaniga torn ja Tartu v\xc3\xa4rav. O-k\xc3\xbcljel paiknes kolmveerandringikujulise p\xc3\xb5hiplaaniga Moskva torn ja p\xc3\xa4\xc3\xa4suks Viljandi j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4rde v\xc3\xa4ike poolringikujulise p\xc3\xb5hiplaaniga torn. V\xc3\xa4ravad linnam\xc3\xbc\xc3\xbcris olid tornideta. T\xc3\xa4iendavate kaitserajatistena oli Tartu v\xc3\xa4rava ees oli piklik zwinger eesv\xc3\xa4ravaga otsseinas, Riia v\xc3\xa4rava ees oli algselt ligikaudu 1\xc2\xa0m paksuste seintega eeskaitseehitis, mis aga hiljem asendati nelinurkse plaaniga zwingeriga, mille l\xc3\xb5unak\xc3\xbcljel oli eesv\xc3\xa4rav._NEWLINE_Linn purustati korduvalt Liivi s\xc3\xb5jas (1558\xe2\x80\x931583) ja Poola-Rootsi s\xc3\xb5dades (1600\xe2\x80\x931622/23), mille k\xc3\xa4igus kadusid ka linna\xc3\xb5igused. Rootsi kuningas Gustav II Adolf l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas 1624. aastal Viljandi koos \xc3\xbcmbrusega Jacob de la Gardie\'le, ning endise linnuse asemel sai alguse Viljandi m\xc3\xb5isa (saksa keeles Schlo\xc3\x9f Fellin) areng ja \xc3\xb5itseng. M\xc3\xb5isakeskus tekkis keskaegsest linnast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, linna ja pealinnuste vahele.\n_START_SECTION_\nUusaeg\n_START_PARAGRAPH_\n1700. aastal alanud P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5da Eesti alal h\xc3\xa4vitas nii m\xc3\xb5isa kui ka linnalise asula taas. P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgselt kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Viljandi m\xc3\xb5isa oma t\xc3\xa4dit\xc3\xbctrele Maria T\xc5\xa1oglokovale. Viljandi m\xc3\xb5isale allus tollal nii keskaegsest linnast j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4\xc3\xa4nud v\xc3\xa4ike asula kui ka \xc3\xbcmberkaudsed alad, sh linnusevaremed. 1749. aastal valmis Viljandi m\xc3\xb5isas \xc3\xbchekorruseline barokne puidust peahoone, mis lammutati 1938. aastal._NEWLINE_Uuesti sai Viljandi linna\xc3\xb5igused alles Katariina II ukaasiga 1783. aastal, mil temast sai haldusreformi k\xc3\xa4igus asutatud Viljandi kreisi (maakonna) keskus. Viljandi m\xc3\xb5is piiras linna igast k\xc3\xbcljest, m\xc3\xb5isa maa-alad h\xc3\xb5lmasid veel kahte abim\xc3\xb5isat: Tommuskit ja Reinut. Tommuski oli l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Reinu l\xc3\xb5unapoolses osas. 1860. aastal ostis Viljandi m\xc3\xb5isa Liivimaa maan\xc3\xb5unik parun August Paul Adolph von Ungern-Sternberg ja m\xc3\xb5is l\xc3\xa4ks von Ungern-Sternbergide perekonna valdusse, m\xc3\xb5isa viimane omanik enne 1919. aasta v\xc3\xb5\xc3\xb5randamist oli Oswald von Ungern-Sternberg. 19. sajandil kasvas linn j\xc3\xb5udsalt. August Paul Adolph von Ungern-Sternberg eraldas oma maadest krundi Viljandisse maakoguduse kiriku ehitamiseks. Lisaks Jaani kirikule, mida nimetati saksa kirikuks, ehitati linna uus, Pauluse kirik, mida nimetati maakoguduseks. Jaani kirik j\xc3\xa4i linna kaupmeestele ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6listele, Pauluse kirikusse hakkasid k\xc3\xa4ima eestlased ja piirkonna aadlikud. Linna t\xc3\xa4iendava kasvuimpulsi andis 1895. aastal avatud Viljandi\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelise raudtee, mis suubus Valga\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu raudteele. 1901. aastal avati ka Viljandi\xe2\x80\x93T\xc3\xbcri\xe2\x80\x93Tallinna raudteeharu.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nViljandis on v\xc3\xb5imalik harrastada k\xc3\xb5iki levinud spordialasid. T\xc3\xa4htsamad spordirajatised on Viljandi linnastaadion, Viljandi kunstmuruv\xc3\xa4ljak, Viljandi Spordihoone, Viljandi Jakobsoni Koolis asuv ujula ja Viljandi j\xc3\xa4\xc3\xa4hall._NEWLINE_Jalgpallis on oma Premium Liiga meeskond Viljandi Tulevik, Viljandi Tuleviku duubelmeeskond m\xc3\xa4ngib tugevuselt kolmandas liigas, Esiliiga B-s. Palju on noortev\xc3\xb5istkondi._NEWLINE_K\xc3\xa4sipallis esindab Viljandit klubi Viljandi HC._NEWLINE_Saalihokis on Viljandit teises liigas esindav Viljandi Saalihokiklubi (tuntud ka Viljandi Metalli saalihokiklubina), m\xc3\xa4ngupausi peab Vestmani meeskond.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nViljandis asub teater Ugala, Eesti P\xc3\xa4rimusmuusika keskus, Tartu \xc3\x9clikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Viljandi muuseum, Sakala keskus, Kondase keskus ja Enn P\xc3\xb5ldroosi eragalerii. Kontserte antakse samuti Jaani ja Pauluse kirikus ning Baptistikirikus._NEWLINE_Kuni 2011. aastani tegutses Viljandis kino Rubiin, 2017 aastal avati Forum Cinemas\xc2\xa0kino._NEWLINE_2012. aastal taasavati Viljandi Kultuurimaja uue nimega Sakala Keskus.'