b'\n_START_ARTICLE_\nPildiraamat\n_START_PARAGRAPH_\nPildiraamat on verbaalset ja visuaalset teksti kombineeriv raamat, milles juhtivaks elemendiks on pildid. Enamasti on pildiraamatu adressaadiks laps, kuid j\xc3\xa4rjest enam ilmub ka kogupere- v\xc3\xb5i \xc3\xbcksnes t\xc3\xa4iskasvanutele loodud pildiraamatuid. Pildi ja s\xc3\xb5na osakaal v\xc3\xb5ib suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral varieeruda, kusjuures pildi-s\xc3\xb5na kombinatsioonid v\xc3\xb5ivad olla p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt l\xc3\xb5putud. Pildiraamatuga on l\xc3\xa4hedalt seotud koomiks ja graafiline romaan.\n_START_SECTION_\nPildiraamatu ajaloost\n_START_PARAGRAPH_\nEsimeseks lasteraamatuks peetakse aastal 1658 ilmunud ents\xc3\xbcklopeedilist pildiraamatut "Orbis sensualium pictus" ("N\xc3\xa4htav maailm piltides"), mille autoriks oli t\xc5\xa1ehhi pedagoog ja \xc3\xb5petlane Jan Amos Komensk\xc3\xbd.  Pildiraamatud hakkasid laiemalt levima alates 18. sajandi l\xc3\xb5pust, mil hakati \xc3\xbclitama spetsiaalselt lastele m\xc3\xb5eldud kirjandust. Pildiraamatu areng on tugevalt s\xc3\xb5ltunud tr\xc3\xbckitehniliste v\xc3\xb5imaluste arengust. Esialgu kasutati raamatute illustreerimiseks puu- ja vasel\xc3\xb5ikeid ning puugrav\xc3\xbc\xc3\xbcre. Sellisel juhul oli piltide ja s\xc3\xb5nalise teksti \xc3\xbchendamine lehek\xc3\xbcljepinnal suhteliselt keerukas. Esimesed v\xc3\xa4rvipildid ilmusid raamatutesse 1830. aastatel. 1930. aastatel kasutusele v\xc3\xb5etud ofsettr\xc3\xbckk andis olulise t\xc3\xb5uke t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaste pildiraamatute v\xc3\xa4ljakujunemisele. 21. sajandil on pildiraamatud kasvav trend, ulatudes kommertseesm\xc3\xa4rgil masstira\xc5\xbeeeritud v\xc3\xa4ljaannetest k\xc3\xb5rge kunstilise tasemega innovatiivsete tr\xc3\xbckisteni. Tuntumad pildiraamatute autorid l\xc3\xa4bi aegade on nt Heinrich Hoffmann, Wilhelm Busch, Beatrix Potter ja Maurice Sendak.\n_START_SECTION_\nPildiraamat eesti (laste)kirjanduses\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandil kasutati nii eesti algup\xc3\xa4raste kui t\xc3\xb5lkeliste lasteraamatute illustratsioonidena tr\xc3\xbckikodades leiduvaid anon\xc3\xbc\xc3\xbcmseid kli\xc5\xa1eesid. Esimeseks eesti lasteraamatute illustraatoriks peetakse Karl August Hindreyd, kellelt ilmus 1906 kolm pildiraamatut "Pambu Peedu", "Piripilli Liisu" ja "Seene Mikk". S\xc3\xb5jaeelses Eesti Vabariigis oli 75% lasteraamatutest illustreeritud, k\xc3\xb5ige viljakamaks illustraatoriks kujunes Richard Kivit. Illustraatoritena olid tuntud ka Hando Mugasto, Natalie Mei, Karl August Hindrey jt. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5jaaegset ning -j\xc3\xa4rgset kiratsemist ilmus viiek\xc3\xbcmendatel ja kuuek\xc3\xbcmnendatel juba uus illustraatorite p\xc3\xb5lvkond: Asta Vender, Silvi V\xc3\xa4ljal, Edgar Valter, Heldur Laretei jt. Kitsamas m\xc3\xb5ttes pildiraamatuid ilmus n\xc3\xb5ukogude perioodil suhteliselt v\xc3\xa4he, eredamaid n\xc3\xa4iteid on neist nt Silvi V\xc3\xa4ljali "Jussikese seitse s\xc3\xb5pra" (1966) ning Jaan Tammsaare illustreeritud pildiraamatud._NEWLINE_Alates 20. sajandi l\xc3\xb5pust ja 21. sajandi algusest on hulk autoreid keskendunud pildiraamatute loomisele v\xc3\xb5i illustreerimisele, sh Edgar Valter, Henno K\xc3\xa4o, Piret Raud, Katrin Ehrlich, Marja-Liisa Plats jpt. Rikkalikult on ilmunud pildiraamatuid v\xc3\xa4ikelastele, aimeraamatuid, eksperimenteerivaid pildiraamatuid ning koguni Pilteepos Kalevipoeg.'