b'\n_START_ARTICLE_\nSidesatelliit\n_START_PARAGRAPH_\nSidesatelliit ehk sidetehiskaaslane on satelliitside otstarbeks kasutatav Maa tehiskaaslane. Sellel paiknevad retranslaatorid, mis v\xc3\xb5tavad raadiosignaale vastu, t\xc3\xb6\xc3\xb6tlevaid neid ja saadavad edasi. Retranslaatoritel on side maajaamadega v\xc3\xb5i ka omavahel. Sidesatelliitide retranslaatorit nimetatakse transponderiks. \xc3\x9chel sidesatelliidil v\xc3\xb5ib olla mituk\xc3\xbcmmend transponderit. Sidesatelliite kasutatakse televisiooni, telefoni, raadio, interneti ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e otstarbeks. Erafirmade ja valitsuste kasutatavaid sidesatelliite tiirleb \xc3\xbcmber maakera ligikaudu 2000._NEWLINE_Juhtmevaba \xc3\xbchendus kasutab elektromagnetlaineid, et edastada signaale. Nende signaalide saatjad ja vastuv\xc3\xb5tjad peavad olema \xc3\xbcksteise vaatev\xc3\xa4ljas ning seega ei saa neid Maal kasutada, et suurte vahemaade tagant andmeid vahetada. Sidesatelliitide eesm\xc3\xa4rgiks on edastada signaale Maa kumeruse taha, et signaale saaks saata pika vahemaa taha.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene raadiosaatjaga satelliit oli Sputnik 1, mis oli ka esimene Maa tehiskaaslane. Sputnik 1 lennutati kosmosesse 4. oktoobril 1957._NEWLINE_Project SCORE oli esimene satelliit, mis saatis heliteate kosmosest Maale. SCORE lennutati kosmosesse 18. detsembril 1959. 19. detsembril saatis satelliit Maale president Dwight Eisenhoweri j\xc3\xb5uluteate, mis lindistati ja salvestati satelliidi lintmagnetofonile viimasel hetkel enne raketi \xc3\xb5hkut\xc3\xb5usu._NEWLINE_Ameerika \xc3\x9chendriikide TIROS-1, lennutatud 1. aprill 1960, oli esimene satelliit, mis saatis Maale pilte. TIROS-1 p\xc3\xb5hieesm\xc3\xa4rk oli tehnoloogiaid testida, et arendada \xc3\xbclemaailmset meteoroloogiasatelliitide infos\xc3\xbcsteemi. Satelliidi peal oli selleks kaks eri eraldusv\xc3\xb5imega kaamerat ning lintmagnetofon, et tehtud pilte salvestada, kui satelliit ei olnud maajaama vaatev\xc3\xa4ljas._NEWLINE_Maailma esimene sidesatelliit, mis suutis signaale edasi saata, oli Echo 1. See lennutati \xc3\xbcles 12. augustil 1960. Echo 1 lendas 1600 kilomeetri k\xc3\xb5rgusel merepinnast ja oli suuteline peegeldama signaale Maa \xc3\xbchest punktist teise, toetudes maailma vanimale lennutehnoloogiale \xe2\x80\x93 \xc3\xb5hupallile, teise nimega aerostaadile._NEWLINE_Esimene sidesatelliit geostatsionaarsel orbiidil pidi olema USA Syncom 1, mis lennutati v\xc3\xa4lja ja pidi j\xc3\xb5udma oma orbiidile 1963. aastal. Kuid p\xc3\xa4rast t\xc3\xa4pse orbiidi saavutamiseks kasutatud mootorite k\xc3\xa4ivitamist kadus igasugune side satelliidiga._NEWLINE_Esimene kommertsotstarbeline sidesatelliit Intelsat 1 (Early Bird), mis k\xc3\xb5ne- ja andmeside k\xc3\xb5rval edastas ka televisiooniprogrammi, alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d 1965. aastal.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xbc\xc3\xbcbid\n_START_PARAGRAPH_\nSidesatelliidid v\xc3\xb5ivad olla kas passiivsed v\xc3\xb5i aktiivsed. Passiivsete satelliitide t\xc3\xb6\xc3\xb6ks on "peegeldada" ehk edastada sissetulevat signaali ilma seda v\xc3\xb5imendamata. Signaali tugevust ja kvaliteeti algpunktist l\xc3\xb5pp-punkti m\xc3\xb5jutavad saatja v\xc3\xb5imsus, "peegelduse" kvaliteet ja \xc3\xbcldine kadu \xc3\xbcles-lingi ja alla-lingi vahel. Aktiivsed satelliidid suudavad aga lisaks edastamisele seda signaali transponderi abil v\xc3\xb5imendada ja korrata. V\xc3\xb5imenduse k\xc3\xa4igus paraku v\xc3\xb5imendatakse ka k\xc3\xb5ik saabuv m\xc3\xbcra ja h\xc3\xa4ired. Selle vastu kasutatakse regeneratiivseid retranslaatoreid._NEWLINE_Passiivseid sidesatelliite kasutati rohkem satelliitside arengu alguses, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on suurem osa sidesatelliite aga aktiivsed.\n_START_SECTION_\nKeskmised orbiidid\n_START_PARAGRAPH_\nKeskmised orbiidid j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Maa-l\xc3\xa4hedase ja geos\xc3\xbcnkroonse orbiidi vahele. Keskmiste orbiitide sideeriline periood j\xc3\xa4\xc3\xa4b 2 ja 24 tunni vahele. Neil orbiitidel paiknevad peamiselt navigatsioonisatelliidid, n\xc3\xa4iteks GPS (20 200\xc2\xa0km) v\xc3\xb5i Galileo (23 222\xc2\xa0km).\n_START_SECTION_\nElektritoite alams\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nElektritoite alams\xc3\xbcsteemi eesm\xc3\xa4rgid on teistele alams\xc3\xbcsteemide vahel piisava energia jagamine, voolutarbe v\xc3\xa4hendamine akude pikemaks kestvuseks ja akude laadimine. Akude olemasolu on v\xc3\xa4ga vajalik, kui peamiseks energiaallikaks satelliidi peal on p\xc3\xa4ikesepaneelid. Seadmed t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad akude pealt, kui satelliit ei ole p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es. Teine v\xc3\xb5imalus kosmoses elektrit toota on kasutada tuumaenergiat.\n_START_SECTION_\nKommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nKommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteemi eesm\xc3\xa4rgiks on juhtida saatjate, vastuv\xc3\xb5tjate ja saatjate-vastuv\xc3\xb5tjate t\xc3\xb6\xc3\xb6d. See alams\xc3\xbcsteem vastutab andmete vastuv\xc3\xb5tmise ja saatmise eest. Sidesatelliitides on kommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteem suur osa satelliidi ehitusest. Selle alams\xc3\xbcsteemi suurimad osad on antennid.\n_START_SECTION_\nStruktuuri alams\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nStruktuuri alams\xc3\xbcsteem vastutab satelliidi vastupidamise eest nii raketi lennu kui ka satelliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6 ajal. Raketi lennu ajal tekkiv vibratsioon on tugev ja seega peab satelliidi struktuur olema piisavalt vastupidav, et vibratsioon ei suudaks seda mingil moel l\xc3\xb5hkuda. Lisaks on struktuuri alams\xc3\xbcsteemi \xc3\xbclesanne hoida koos k\xc3\xb5iki satelliidi osi. N\xc3\xa4iteks seadmed, elektroonilised \xc3\xbchendused, p\xc3\xa4ikesepaneelid, tr\xc3\xbckkplaadid ja antennid.\n_START_SECTION_\nSatelliidi asendi halduse ja kontrolli alams\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nSidesatelliit peab oma t\xc3\xb6\xc3\xb6ks olema suunatud t\xc3\xa4pselt kindlas suunas, et ta saaks signaale vastu v\xc3\xb5tta \xc3\xb5igetest kohtadest \xe2\x80\x93 maajaamadest v\xc3\xb5i teistelt satelliitidelt. Sidesatelliidi asendit kontrollib ja juhib asendi halduse ja kontrolli alams\xc3\xbcsteem. Satelliidi asendit kontrollitakse kas magnetomeetrite, g\xc3\xbcroskoopide, p\xc3\xa4ikese-, t\xc3\xa4hesensorite v\xc3\xb5i muude seadmete abil. Alams\xc3\xbcsteemi kontrolli osa teeb kindlaks, mis suunas satelliit mingil hetkel paikneb. Andmehalduse alams\xc3\xbcsteem kasutab neid andmeid, et arvutada, mis suunas ja millise kontrolli osaga satelliiti p\xc3\xb6\xc3\xb6rata. Satelliidi stabiliseerimiseks kasutatakse kas p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemist v\xc3\xb5i kolmeteljelist stabilisatsiooni. Stabiliseerimiseks kasutatakse peamiselt kas v\xc3\xa4ikeseid p\xc3\xb5tkureid v\xc3\xb5i tiirlevaid hoorattaid, mis oma massi t\xc3\xb5ttu panevad satelliidi vastassuunas tiirlema.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4su- ja andmehalduse alams\xc3\xbcsteem\n_START_PARAGRAPH_\nSee alams\xc3\xbcsteem tegeleb kommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteemilt saadud k\xc3\xa4skude t\xc3\xb6\xc3\xb6tluse, teiste alams\xc3\xbcsteemide juhtimise ja satelliidi pealt andmete kogumisega. Satelliidilt tuleb andmeid koguda kas teiste alams\xc3\xbcsteemide juhtimiseks v\xc3\xb5i maajaamale saatmiseks. Andmeid kogutakse n\xc3\xa4iteks satelliidi temperatuuri, programmide ja operatsioonis\xc3\xbcsteemide seisundi kohta ja teiste alams\xc3\xbcsteemide t\xc3\xb6\xc3\xb6 kohta.'