b'\n_START_ARTICLE_\nHarju-Madise kihelkond\n_START_SECTION_\nPiirkonna ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMuinasajal moodustasid hilisema Harju-Madise kirikukihelkonna alad Revala maakonna Vomentagana muinaskihelkonna edelanurga._NEWLINE_Ristiusu vastuv\xc3\xb5tmisest kuulus piirkond Keila kihelkonna koosseisu. 13. sajandi keskel eraldusid Keila kihelkonnast iseseisvaks kihelkonnaks Harju-Madise ja Nissi kihelkond._NEWLINE_Harju-Madise kihelkonda on ajaloo\xc3\xbcrikutes esmakordselt mainitud 1343. aastal Lodenrode nime all, kuna kihelkonnas olid ka Lodede maavaldused._NEWLINE_1305\xe2\x80\x931317 ehitati kihelkonna maadele Padise klooster, mis kujunes kihelkonna suurimaks maavaldajaks._NEWLINE_1638. aastal sai Risti kogudus oma vaimuliku ning algas Risti kihelkonna eraldumine._NEWLINE_1710. aastal liideti Risti ala uuesti kiriklikult Harju-Madise kihelkonnaga._NEWLINE_1718. aastal rajas Venemaa kihelkonda laevastiku tugipunkti Rogerwiek, mille juurde hiljem tekkis Paldiski linn. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond, Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi._NEWLINE_Harju ja Risti kihelkonda kuulusid ka V\xc3\xa4ike-Pakri ja Suur-Pakri saared._NEWLINE_Risti kihelkond eraldati 1870. aastal Harju-Madise kirikukihelkonnast l\xc3\xb5plikult iseseisvaks kihelkonnaks._NEWLINE_Harju-Madise kihelkonnakirik on Harju-Madise kirik Madisel, mis ehitati 1764. aastal keskaegse kiriku varemetele.\n_START_SECTION_\nKihelkonna alad t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nKaasajal j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kihelkonna maad Harju maakonda.'