b'\n_START_ARTICLE_\nInternetiprotokoll\n_START_SECTION_\nInternetiprotokolli eesm\xc3\xa4rk\n_START_PARAGRAPH_\nInternetiprotokolli funktsioon v\xc3\xb5i eesm\xc3\xa4rk on liigutada andmepakette l\xc3\xa4bi vastastikuselt seotud v\xc3\xb5rkude komplekti. Eesm\xc3\xa4rgi t\xc3\xa4itmiseks liigutatakse pakette \xc3\xbchest internetimoodulist teise kuni sihtkohta j\xc3\xb5udmiseni. Internetimoodulid asuvad hostides ja l\xc3\xbc\xc3\xbcsid interneti s\xc3\xbcsteemis. Paketid saadetakse \xc3\xbchest internetimoodulist teise l\xc3\xa4bi individuaalsete v\xc3\xb5rkude IP-aadressi alusel. Seet\xc3\xb5ttu on internetiprotokolli aadress (IP-aadress) t\xc3\xa4htis internetiprotokolli mehhanism, mille abil pakette edastada. _NEWLINE_Andmete edastamisel \xc3\xbchest internetimoodulist teise v\xc3\xb5ib ette tulla olukord, kus andmepaketid on suuremad kui m\xc3\xb5ne v\xc3\xb5rgu maksimaalne paketisuuruse l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5ime. Selleks on internetiprotokollil mehhanism, mis t\xc3\xbckeldab paketid, et need suudetaks siiski kohale toimetada.\n_START_SECTION_\nPaketi t\xc3\xbckkideks jagamine\n_START_PARAGRAPH_\nKui v\xc3\xb5rk, kust p\xc3\xa4rineb andmepakett, lubab suuremat paketisuurust kui v\xc3\xb5rk, kuhu andmepakett saadetakse, siis tuleb pakett t\xc3\xbckkideks jagada ehk fragmenteerida. Andmepaketile saab m\xc3\xa4rkida "mitte fragmenteerida" \xe2\x80\x93 see t\xc3\xa4hendab, et kui oleks sellist andmepaketti vaja fragmenteerida, siis fragmenteerimise asemel selle andmepaketi saatmine hoopiski t\xc3\xbchistatakse. _NEWLINE_Andmepakettide fragmenteerimine ja uuestikoostamine protseduur peab olema suuteline t\xc3\xbckeldama andmepakett suvaliseks arvuks t\xc3\xbckkideks, mille saab hiljem uuesti kokku panna. Andmepaketi vastuv\xc3\xb5tja kasutab tuvastuslahtrit, et tagada samade andmepakettide t\xc3\xbckkide kokku kogumine. Andmepaketi t\xc3\xbckeldatud t\xc3\xbckkide positsiooni andmepaketis m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse t\xc3\xbcki nihke (offset) v\xc3\xa4lja abil. Andmepaketi t\xc3\xbcki nihe ja pikkus m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad \xc3\xa4ra selle t\xc3\xbcki osakaalu kogu andmepaketis. Lahter Lipud (inglise Flags) m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra viimase andmepaketi t\xc3\xbcki. T\xc3\xa4nu eespool nimetatud v\xc3\xa4ljadele on internetiprotokollil piisavalt andmeid, et andmepakett uuesti kokku koguda.\n_START_SECTION_\nAndmepaketi ehitus\n_START_PARAGRAPH_\nAndmepakett koosneb p\xc3\xa4isest ja saadetisest. P\xc3\xa4is sisaldab allika aadressi, sihtkoha aadressi ja muid andmeid, mis aitavad andmepaketti kohale toimetada. Saadetis sisaldab andmeid, mida tahetakse edastada. Paremal joonisel n\xc3\xa4ha andmepaketi ehitus ja vasakul detailne p\xc3\xa4ise ehitus.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6kindlus\n_START_PARAGRAPH_\nInternetiprotokolli kasutatakse andmepakettide \xc3\xbchest hostist teise hosti saatmiseks Cateneti v\xc3\xb5rgu kaudu, mis kasutab l\xc3\xbc\xc3\xbcse (gateway), et \xc3\xbchendada omavahel erinevad v\xc3\xb5rgud. Need l\xc3\xbc\xc3\xbcsid suhtlevad omavahel, et kontrollida andmepakette jne GGP protokolli abil. Vahel toimub suhtlus l\xc3\xbc\xc3\xbcsi v\xc3\xb5i andmepakettide sihtkoha hosti ja l\xc3\xa4htekoha hosti vahel, n\xc3\xa4iteks andmepakettide kohaletoimetamise t\xc3\xb5rke korral. Sellise suhtluse jaoks kasutatakse Interneti kontrolls\xc3\xb5numiprotokolli. Seda protokolli kasutatakse juhtudel, kus andmepakett ei j\xc3\xb5ua sihtkohta, kui l\xc3\xbc\xc3\xbcs ei saa saadetud andmepaketti selle liigse suuruse t\xc3\xb5ttu vastu v\xc3\xb5tta v\xc3\xb5i kui l\xc3\xbc\xc3\xbcs suudaks andmepakette saata sihtkohta l\xc3\xbchemat teed pidi._NEWLINE_Internetiprotokoll ei ole loodud t\xc3\xa4ielikult t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlana. Interneti kontrolls\xc3\xb5numiprotokoll on kasutusel, et saada tagasisidet hostidevahelise suhtluse kohta, mitte eesm\xc3\xa4rgiga muuta internetiprotokoll t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlaks. Andmepakettide kohalej\xc3\xb5udmine ja kontrolls\xc3\xb5numite tagasij\xc3\xb5udmine pole siiski garanteeritud. V\xc3\xb5ib juhtuda, et andmepakett ei j\xc3\xb5ua sihtkohta kohale ja sellest ei anta kuidagi ka saatjale m\xc3\xa4rku. Kui on vaja t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlat suhtlust (andmepakettide/s\xc3\xb5numite jne saatmist), siis tuleb internetiprotokolli kasutavatel k\xc3\xb5rgema kihi protokollidel kasutada enda t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlusi suurendavaid protseduure._NEWLINE_Interneti kontrolls\xc3\xb5numiprotokoll saadab t\xc3\xb5rketeate ainult juhul, kui tegemist on andmepakettidega seonduvaga. Teateid interneti kontrolls\xc3\xb5numiprotokolli kontrolls\xc3\xb5numite kohta ei saadeta n\xc3\xa4iteks juhul, kui kontrolls\xc3\xb5numile ei tule vastust.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKuna internetiprotokoll on kogu TCP/IP alustala, oleks iseenesestm\xc3\xb5istetav, et IP loodi k\xc3\xb5ige esimesena. Kuid internetiprotokolli loomine ei ole p\xc3\xa4ris standardne. Selle funktsioon defineeriti protokolli valmimisel, kuigi internetiprotokolli kui sellist veel ei olnud defineeritud._NEWLINE_IP v\xc3\xa4ljaarenemise puhul tuleb m\xc3\xa4rkida, et algselt oli internetiprotokoll TCP \xc3\xbcks osa. Ametlik versioon IP-st arendati v\xc3\xa4lja 1970-ndatel, kui TCP ja IP eraldati \xc3\xbcksteisest \xe2\x80\x93 TCP pandi neljandale kihile ja IP kolmandale. Oluline verstapost IP arengus oli RFC 791, internetiprotokolli, loomine 1981. aastal. See standard defineeris IP p\xc3\xb5hifunktsioonid ja selle karakteristiku._NEWLINE_Internetiprotokoll, mis defineeriti RFC 791 standardiga, oli esimene laialtkasutatav IP versioon. Kuigi see oli esimene, on see siiski nimega IPv4. Ehk esimeseks versiooniks oligi 4. versioon, eelnevalt polnud IP versioone, kuna IP sai eraldiseisvaks siis, kui see eraldati TCP-st. Enne oli TCP-l kolm varasemat versiooni. IPv4 on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani enimkasutatud IP versioon._NEWLINE_Kuigi IPv4 oli algselt disainitud v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikses osas praegusest interneti suurusest, on see \xc3\xbcllatavalt v\xc3\xb5imeline. M\xc3\xb5ningad lisandid ja muudatused on tehtud, kuidas IP-d kasutatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval, kuid IP tuumaks olev protokoll on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud samaks, milline see oli 1980-ndatel. Kuna millegi fundamentaalse nagu IP muutmine n\xc3\xb5uab v\xc3\xa4ga suurt arendust\xc3\xb6\xc3\xb6d ja muudatuste elluviimine on raskendatud, ongi IP j\xc3\xa4\xc3\xa4nud samaks._NEWLINE_Kuna IPv4 saab varustada internetti umbes 4,3 \xc3\x97 10^9 aadressiga, siis oli vaja uut IP versiooni, mis suudaks varustada suurema arvu aadressidega. IP uus versioon 6 lubab kasutada 3,4 \xc3\x97 10^38 aadressi.'