b'\n_START_ARTICLE_\nSooline palgal\xc3\xb5he\n_START_PARAGRAPH_\nSooline palgal\xc3\xb5he on meest\xc3\xb6\xc3\xb6tajate keskmise brutotunnipalga erinevus naist\xc3\xb6\xc3\xb6tajate keskmisest brutotunnipalgast._NEWLINE_Enamasti teenivad mehed v\xc3\xb5rreldes naistega k\xc3\xb5rgemat palka. Eestis on sooline palgal\xc3\xb5he \xc3\xbcks Euroopa Liidu k\xc3\xb5rgemaid. Statistikaameti andmetel oli Eestis sooline palgal\xc3\xb5he 2017. aastal 20,9%, Eurostati andmetel 25,3%. _NEWLINE_K\xc3\xb5rge sooline palgal\xc3\xb5he peegeldab \xc3\xbchelt poolt soostereot\xc3\xbc\xc3\xbcpseid eriala- ja ametivalikuid ning soolist segregatsiooni t\xc3\xb6\xc3\xb6turul. Mehed on koondunud sageli sektoritesse, kus on k\xc3\xb5rgem palgatase (nt finantssektor, ITK-sektor) ning naised pigem madalamalt tasustatud sektoritesse (haridus, tervishoid). Suurim palgal\xc3\xb5he oli 2017. aastal finantssektoris, kus see k\xc3\xbc\xc3\xbcndis 38,2%-ni (Statistikaamet, 2018)._NEWLINE_Lisaks soolisele segregatsioonile peegeldab palgal\xc3\xb5he sektorite sees ka vertikaalset segregatsiooni ehk meeste paigutumist karj\xc3\xa4\xc3\xa4riredeli tippu. Kunstlikke takistusi ja n\xc3\xa4htamatuid t\xc3\xb5kkeid, mis piiravad naiste juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4su k\xc3\xb5rgetasemelistele otsustusprotsessidele ja juhtivatele positsioonidele nimetatakse klaaslae efektiks.'