b'\n_START_ARTICLE_\nMiinisadam\n_START_PARAGRAPH_\nMiinisadam on Tallinna lahe \xc3\xa4\xc3\xa4res asuv sadam, mida kasutab Eesti merev\xc3\xa4gi.\n_START_SECTION_\nSadama kavandamine ja nimi\n_START_PARAGRAPH_\nUut Vene merev\xc3\xa4ebaasi kavandati Tallinna juba 1908. aastal. Peeter Suure Sadama nime all rajatud baasi kavandati ka miinide, torpeedode jms varustatud laevade sadam, kus olid ka vastava varustuse ladustamise ja hooldamise, aga ka vastavate laevade hooldamise ehitised. Selle sadama basseini ametlikust venekeelsest nimetusest \xd0\x9c\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb3\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x8c on otset\xc3\xb5lkena p\xc3\xa4rit ka eestikeelne \'Miinisadam\', aga projektdokumentatsioonis esinenud prantsuskeelse variandi Port des Torpeillers j\xc3\xa4rgi seda v\xc3\xb5iks t\xc3\xb5lkida ka \'Torpeedopaatide Sadamana\'._NEWLINE_Praegu vanim teadaolev Peterburi kaitse pea- ehk keskpositsiooni laevastiku pea-operatsioonibaasi projekt on p\xc3\xa4rit 18. detsembrist (vkj 5. detsembrist) 1911, mille idaosas on juba kujutatud ka praeguse Miinisadama algvarianti.\n_START_SECTION_\nEhitamine\n_START_PARAGRAPH_\nMerev\xc3\xa4ebaasi pidulik nurgakivi asetamise tseremoonia toimus 12. juulil (vkj 29. juunil) 1912 V\xc3\xa4ikesel Paljassaarel, kus osales ka Venemaa keiser Nikolai II. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuntakse seda ehitist Katariina muulina. See oli ka Miinisadama ehituse ametlik algus, ehkki ettevalmistavad t\xc3\xb6\xc3\xb6d olid alanud juba varem. _NEWLINE_Baasi sadamate idapoolse basseini kaide \xc3\xa4\xc3\xa4res oleksid end laadinud ja hooldanud miinilaevad, torpeedopaadid jms. Kaldale kerkis suur kolmekorruseline miiniladu, muud laod ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kojad ning kaks katlamaja-elektrijaama, kumbki oma korstnaga \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4iksem ala idanurgas, suurem ala keskel suure miinilao juures. Katlamaju ja elektrijaamu oli selleks vaja, et pikemaks ajaks seistes oli kai-\xc3\xa4\xc3\xa4rseid laevu kergem hoida kaldak\xc3\xbctte ja -voolu peal kui kulutada laevade omi s\xc3\xbcsteeme._NEWLINE_Keskmisest laost j\xc3\xb5uti ehitada ainult osa raudbetoons\xc3\xb5restikku ning see on hiljem mitu korda ehitatud \xc3\xbcmber. Hundipea m\xc3\xa4ele rajati \xc3\xbcks ruudu- ja \xc3\xbcks ringikujuline huvitava tarindiga pooleldi maa-alune k\xc3\xbctusehoidla (mist\xc3\xb5ttu rahvas kutsus kohta Munam\xc3\xa4eks), mis v\xc3\xa4hemalt 1920. aastateks ehitati valmis (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Lume t\xc3\xa4nav 18c alal). T\xc3\xb6\xc3\xb6stuse t\xc3\xa4nava \xc3\xa4\xc3\xa4res hakati ehitama veel kolme maa-alust k\xc3\xbctusehoidlat, mis arvatavasti olid sarnased Hundipea \xc3\xbcmarhoidlaga.\n_START_SECTION_\nEesti Merej\xc3\xb5udude kasutuses 1918-1940\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1918\xe2\x80\x931940 kuulus sadam Eesti merej\xc3\xb5ududele ja seda nimetati \xc3\xbcldjuhul S\xc3\xb5jasadamaks, kuna sadamat teenindavat \xc3\xbcksust nimetati Merej\xc3\xb5udude baasiks. _NEWLINE_1934. aastaks ehitati v\xc3\xa4lja S\xc3\xb5jasadamas: kaid, paigaldati aurutorustik ja veemagistraal, elekter, ehitati kaks raudteeliini, remonditi ja sisustati laevaremondit\xc3\xb6\xc3\xb6koda, torpeedode ja akumulaatorite t\xc3\xb6\xc3\xb6koda, laod, suurt\xc3\xbcki-, miini- ja mehaanika \xc3\xb5ppeklassid, spordisaal, pesumaja. _NEWLINE_1940. aastaks koosnes merej\xc3\xb5udude baas \xc3\xbcld-, miini-torpeedo-, suurt\xc3\xbcki-, tehnika- ja majandusjaoskonnast ning s\xc3\xb5jasadamast koos abilaevastikuga.\n_START_SECTION_\nVene Balti laevastiku kasutuses kuni 1994\n_START_PARAGRAPH_\n1940. aasta 17. juunil v\xc3\xb5ttis Punalipulise Balti laevastiku valvevalitsuse koondpataljon \xc3\xbcle Miinisadama ja laevastiku kasarmud Tallinnas ning j\xc3\xa4rgnevalt kuulus sadam Tallinna merev\xc3\xa4ebaasi._NEWLINE_1941 - 1944 kasutas sadamat Saksa Kriegsmarine._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu paiknes Miinisadamas peamiselt 94. punalipuline miinitraalerite brigaad, mis \xc3\xbchtlasi puhastas s\xc3\xb5ja ajal v\xc3\xa4ga tihedalt mineeritud Soome lahte veel aastaid. Lisaks sellele asusid sadamas veel \xc3\xbcksik valvelaevade divisjon ja \xc3\xbcksik v\xc3\xa4ikeste allveelaevah\xc3\xa4vitajate divisjon. Ilmselt 1970. aastail rajati sadamasse l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsele k\xc3\xb5rgemale n\xc3\xb5lvale laeva v\xc3\xb6\xc3\xb6ri kuju imiteeriv ausammas aastail 1941-1945 hukkunud n\xc3\xb5ukogude merev\xc3\xa4elastele._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Eesti iseseisvuse taastamist ja juba teada oleva v\xc3\xa4gede lahkumise ootel r\xc3\xbc\xc3\xbcstati k\xc3\xb5ik Miinisadamas seisvad laevad, mida polnud v\xc3\xb5imalik v\xc3\xb5i otstarbekas kaasa viia. Miinilaevade v\xc3\xa4\xc3\xa4rismetallist detaile ja varustust m\xc3\xbc\xc3\xbcdi tutvuste kaudu ka eraisikutele. Vrakid j\xc3\xa4eti kai \xc3\xa4\xc3\xa4rde, osa neist uputati v\xc3\xb5i uppusid sealsamas. Vene v\xc3\xa4gede varustuse Eestist \xc3\xa4raviimiseks pealelaadimiseks saabusid laevad peamiselt mujalt. R\xc3\xbc\xc3\xbcstati ka sadamarajatisi.\n_START_SECTION_\nEesti Merev\xc3\xa4e kasutuses alates 1994\n_START_PARAGRAPH_\nVenemaa F\xc3\xb6deratsiooni merev\xc3\xa4gi andis Miinisadama Eesti merev\xc3\xa4ele \xc3\xbcle 31. augusti hilis\xc3\xb5htul 1994. Sadamasse olid kasutusk\xc3\xb5lbmatuna maha j\xc3\xa4etud, uputatud v\xc3\xb5i uppunud umbes 10 vene s\xc3\xb5jalaeva. Sadamaehitiste sisustus ja s\xc3\xbcsteemid oli amortiseerunud, r\xc3\xbc\xc3\xbcstatud v\xc3\xb5i l\xc3\xb5hutud._NEWLINE_1990-ndate l\xc3\xb5puks puhastati sadam vene miinilaevade vrakkidest ja muust maha j\xc3\xa4\xc3\xa4nud ristust. Ehitised korrastati suures osas kasutusk\xc3\xb5lblikeks, kuid vajasid veel t\xc3\xa4iendavat renoveerimist. Samuti vajasid renoveerimist kaid._NEWLINE_2008. aastal algatati mitme Miinisadama ehitise muinsuskaitse alla v\xc3\xb5tmine. 2014. aastal v\xc3\xb5etigi kaitse alla suur miiniladu (m\xc3\xa4lestis nr 28773), l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolne ladu-t\xc3\xb6\xc3\xb6koda (m\xc3\xa4lestis nr 28774) ja suur katlamaja koos korstnaga (m\xc3\xa4lestis nr 28775). Lagunenud v\xc3\xa4lisvoodriga idapoolne ladu-kantselei aga ehitati 2009. aastal \xc3\xbcmber ning j\xc3\xa4eti seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4hese autentsuse t\xc3\xb5ttu muinsuskaitse alt v\xc3\xa4lja. Kaitse alt j\xc3\xa4i v\xc3\xa4lja ka v\xc3\xa4ike katlamaja korstnaga, mis praeguse krundijaotuse j\xc3\xa4rgi asub Noblessneri sadama alal. Hundipea \xc3\xbcmarast k\xc3\xbctusehoidlast on tehtud garaa\xc5\xbe, teised k\xc3\xbctusehoidlad on lammutatud. _NEWLINE_Sadamat on osade kaupa renoveeritud. 2007. a augustis valmisid p\xc3\xb5hjapoolsete kaide uued konstruktsioonid u 500 m ulatuses. Hiljem lammutati aga miinilao hoone ees olnud pikk kai, kuna selle seisund oli muutunud ohtlikuks. Merev\xc3\xa4ele on piisanud esialgu p\xc3\xb5hjapoolsetest kaidest. Merepoolse muuli varju on paigaldatud 2017-2018 paiku ujuvkai.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nSadam asub Hundipea sadama ja Noblessneri sadama vahepeal. Sadamas on kokku 6 kaid, millest 3. ja 4. on lammutatud ja kasutuses on 5. kai (u 240 m) ning 6. kai (u 260 m). Lainemurdja varju on paigaldatud v\xc3\xa4ike ujuvkai. Lainemurdja on kahe l\xc3\xa4bip\xc3\xa4\xc3\xa4suga, millest on kasutusel \xc3\xbcldjuhul vaid l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsem. 2. kail asub u 12 m laiune kaldtee v\xc3\xb5i slipp, mis ilmselt rajati n\xc3\xb5ukogude eksperimentaalsete \xc3\xb5hkpadjal ranniku miinitraalerite (Pelikan klass) maabumiseks. Suure miinilao hoonesse on ehitatud kasarmuruumid ja \xc3\xb5pperuumid, mida peamiselt kasutab Vahipataljon. Sadama akvatooriumi sisenemine on Merev\xc3\xa4e loata keelatud.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb5ukogude perioodil 1985. aastal valmis Miinisadama ainetel \xc3\xbcks venekeelne ilukirjanduslik raamat "Miinisadam" (autor Juri Baranov) ja lisaks on salvestatud \xc3\xbcks sellenimeline laul.'