b'\n_START_ARTICLE_\nEtruskid\n_START_PARAGRAPH_\nEtruskid oli muistne roomlasteeelne rahvas, kelle \xc3\xb5itseng L\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja Kesk-Itaalias Etruurias algas 8. sajandil eKr._NEWLINE_Etruski tsivilisatsioon oli \xc3\xb5itsval j\xc3\xa4rjel Toscana k\xc3\xbcngastel paiknevates kindlustatud linnades. Tema rikkus p\xc3\xb5hines maaharimisel ning rikkalikel vase- ja rauamaardlatel. Suur osa meie teadmistest etruskide kohta p\xc3\xa4rineb hauakambrite seinamaalingutelt ja hauapanustest. Samuti on etruski kultuuri vahendajateks olnud vanarooma ja -kreeka kunst ja kirjandus. Eriti suur m\xc3\xb5ju oli etruski kunstil vanarooma pastoraalsele kunstile ja kirjandusele, n\xc3\xa4iteks Vergiliuse ekloogidele.\n_START_SECTION_\nEtruskide p\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nEtruskide p\xc3\xa4ritolu on teadmata. \xc3\x9che h\xc3\xbcpoteesi kohaselt p\xc3\xa4rinevad nad Itaalia muistsetest, indoeurooplaste-eelsetest asukatest. Tuntuma, Herodotose teooria kohaselt arvatakse etruskid olevat Itaaliasse r\xc3\xa4nnanud meritsi V\xc3\xa4ike-Aasiast L\xc3\xbc\xc3\xbcdiast 10.\xe2\x80\x938. sajandil eKr. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval arvatakse, et etruski rahvas on kujunenud kohalike Itaalia p\xc3\xb5llupidajatest p\xc3\xb5lisasukate ning Vahemere idaosast merd m\xc3\xb6\xc3\xb6da tulnud k\xc3\xb5rge kultuuriga sisser\xc3\xa4nnanute segunemisel.\n_START_SECTION_\nEtruski keel\n_START_PARAGRAPH_\nEtruskid k\xc3\xb5nelesid etruski keelt, millest on s\xc3\xa4ilinud \xc3\xbcle 8000 l\xc3\xbchikese raidkirja; vanimad neist p\xc3\xa4rinevad 7. sajandist eKr. Ainus pikem tekst on nn "Agrami muumia l\xc3\xb5uendsidemed" (\xc3\xbcle 1500 s\xc3\xb5na). Kuigi on olemas piisavalt v\xc3\xb5rdlusmaterjali ja etruski kirja osatakse lugeda, on siiski kaheldav, kuipalju sellest de\xc5\xa1ifreerida suudetakse. Nimelt pidurdab tekstide sisuline piiratus (vaid hauakirjad) keele m\xc3\xb5istmist. Ebaselged on ka etruski keele sugulussidemed teiste keeltega. Teada on, et etruskid l\xc3\xb5id kreeka t\xc3\xa4hestiku eeskujul oma kirja.\n_START_SECTION_\nEtruskide ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\n8.\xe2\x80\x937. sajandiks eKr olid etruskid asunud Tiberi ja Arno vahelisele alale Toscana metallirikkasse piirkonda._NEWLINE_6.\xe2\x80\x935. sajandil eKr olid etruskide linnriigid (Joonia linnade liidu eeskujul asutatud 12 linna liit) Itaalias valitsev j\xc3\xb5ud. Etruuriast laiendasid etruskid oma v\xc3\xb5imu Po madalikule ning l\xc3\xb5una poole Roomast edasi Latinumisse, Campaniasse ning Korsika ja Elba saarele._NEWLINE_Etruskidel puudus \xc3\xbchtne riik. Linnade liit oli rajatud peamiselt usulisele \xc3\xbchtekuuluvusele ja seega poliitiliselt n\xc3\xb5rk. Siiski kuulus linnade liitudele \xc3\xbclemv\xc3\xb5im Itaalias. Linnu valitsesid kuningad, hiljem sai suure v\xc3\xb5imu ka s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elis-preesterlik aristokraatia (lukumoonid), kelle hulgast valiti ametnikke. Nende ametitunnusteks oli purpurpalistusega r\xc3\xbc\xc3\xbc (toga praetexta), elevandiluust iste (sella curulis) ja teenritest saatjaskond (lictores), kes kannavad vitsakimbu (fasces) sees kirvest, mis s\xc3\xbcmboliseerib v\xc3\xb5imu elu ja surma \xc3\xbcle._NEWLINE_Umbes 540 eKr v\xc3\xb5itsid etruskid liidus Kartaagoga kreeklasi merelahingus Alalia juures. P\xc3\xa4rast seda valitses etruskide laevastik m\xc3\xb5nda aega kogu Vahemere loodeosa merekaubandust._NEWLINE_Etruskide langus sai alguse p\xc3\xa4rast 474. aastat eKr, kui Magna Graecia s\xc3\xbcrakuuslased Hieroni juhtimisel purustasid Kyme l\xc3\xa4hedal etruski laevastiku. Etruskide v\xc3\xb5imsust murdis latiinide t\xc3\xb5us Latinumis ja samniitide t\xc3\xb5us Campanias. P\xc3\xb5hja-Itaalias surusid etruskidele peale gallialased, l\xc3\xb5unast tungis peale tugevnev Rooma. Viimane Rooma etruski kuningas Tarquinus kukutati 509 eKr ja aastaks 283 eKr suutsid roomlased etruskid t\xc3\xa4ielikult alistada. Etruskid sulandusid Rooma \xc3\xbchiskonda.\n_START_SECTION_\nEtruski kunst\n_START_PARAGRAPH_\nEtruskid olid oskuslikud insenerid ja linnakujundajad. Nad ehitasid korrap\xc3\xa4rase planeeringu ning v\xc3\xb5imsate m\xc3\xbc\xc3\xbcride ja v\xc3\xa4ravatega linnu, templeid, teid ning vees\xc3\xbcsteeme. K\xc3\xb5ige tuntumad on nende hauakambrid.  _NEWLINE_Kunstiteoste peamiseks materjaliks oli savi. Ent etruskid olid ka suurep\xc3\xa4rased metallit\xc3\xb6\xc3\xb6tlejad; meisterlik oli pronksivalu, mille heaks n\xc3\xa4iteks on "Kapitooliumi emahunt" (nime saanud asukoha j\xc3\xa4rgi Rooma Kapitooliumi muuseumis).\n_START_SECTION_\nEtruski arhitektuur\n_START_PARAGRAPH_\nAinsad etruskide s\xc3\xa4ilinud arhitektuurim\xc3\xa4lestised on nende nekropolid (umbes 6. sajand eKr), mis asuvad peamiselt Toscanas, Lazios ja Umbrias. Enamik muid ehitisi oli t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt puidust ega ole s\xc3\xa4ilinud. Etruskid said t\xc3\xa4nu tihedatele kaubandussidemetele eeskuju Kreeka arhitektuurist. Omakorda laenas etruskidelt Rooma arhitektuur.'