b'\n_START_ARTICLE_\nDrissa maakond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMaakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, seej\xc3\xa4rel Polotski asehaldurkonda. 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 see loodi taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes l\xc3\xa4\xc3\xa4nesD\xc3\xbcnaburgi maakonnaga, l\xc3\xb5unas Vilno kubermangu ja Vitebski kubermangu Lepieli maakonnaga, idas Polotski maakonnaga, p\xc3\xb5hjas aga Sebe\xc5\xbei, Ludza ja Re\xc5\xbeitsa maakonnaga. Venemaa koosseisus oli maakonna pindala 2923 km\xc2\xb2, tegemist oli pindalalt k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksema maakonnaga Vitebski kubermangus._NEWLINE_Aastal 1897 elas maakonnas 97 100 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (86,2%), juute oli 9,1%, venelasi 1,6% ja poolakaid 2,4%._NEWLINE_Aastal 1913 oli maakonna territooriumil \xc3\xbcks linn (Drissa), seitse alevit ja 17 valda._NEWLINE_Aastal 1920 l\xc3\xa4ksid Drissa maakonna l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsemad alad L\xc3\xa4ti koosseisu. Daugavpilsi maakonna osadeks said Piedruja vald ja Pusti\xc5\x86a vald, osaliselt ka Su\xc5\xa1ki vald. Maakond j\xc3\xa4i Valgevene NSV administratiiv\xc3\xbcksuseks kuni aastani 1923, mil see liideti Polotski maakonnaga.'