b"\n_START_ARTICLE_\nJames VI ja I\n_START_PARAGRAPH_\nJames I (19. juuni 1566 \xe2\x80\x93 27. m\xc3\xa4rts 1625) oli Inglismaa kuningas ja Iirimaa kuningas aastast 1603 ning \xc5\xa0otimaa kuningas James VI nime all aastast 1567 kuni oma surmani._NEWLINE_James oli Mary Stuarti poeg, kes sai troonile juba aastaselt, kui ta ema troonilt t\xc3\xb5ugati. Ta oli ka Inglismaa kuninganna Elizabeth I kauge sugulane, mist\xc3\xb5ttu too otsustas trooni Jamesile p\xc3\xa4randada (Elizabeth ei abiellunud teatavasti kunagi). Nii sai 1603. aastal teoks Inglismaa ja \xc5\xa0otimaa personaalunioon, mida kuningas hakkas nimetama Suurbritanniaks. Nii v\xc3\xb5iks James I teataval m\xc3\xa4\xc3\xa4ral pidada esimeseks Suurbritannia kuningaks, kuid ametlikult j\xc3\xa4id Inglismaa ja \xc5\xa0otimaa siiski eraldi riikideks ning nende juriidiline \xc3\xbchendamine toimus alles 1707. aastal.\n_START_SECTION_\nNoorus\n_START_PARAGRAPH_\nJames oli \xc5\xa0otimaa kuninganna Mary Stuarti ja tema mehe Henry Stuarti ehk lord Darnley poeg. Ta ristiti katoliikliku kombe kohaselt, ehkki toona oli \xc5\xa0otimaal domineerivam juba protestantlus. Tema isa hukkus kahtlastel asjaoludel v\xc3\xa4hem kui aasta p\xc3\xa4rast tema s\xc3\xbcndi, ema aga kukutati sama aasta suvel. 29. juulil 1567 krooniti James \xc5\xa0otimaa kuningaks, krooni asetas talle p\xc3\xa4he \xc5\xa1oti protestantide liider John Knox. Sellega oli protestantlus l\xc3\xb5plikult v\xc3\xb5itnud. Ka James ise kasvatati \xc3\xbcles ranges protestantlikus vaimus. Temast sai suur teoloogiahuviline, mist\xc3\xb5ttu tema usulised vaated olid k\xc3\xbcllaltki ambivalentsed, sageli on teda peetud salakatoliiklaseks. Kuningas Jamesi haridus oli tolleaegse \xc5\xa0otimaa kohta aga \xc3\xbcldiselt \xc3\xbclimalt hea, tema kirjamehe- ja luuletajaanne avaldusid juba k\xc3\xbcllaltki varases nooruses, eriti usu- ja kuningav\xc3\xb5imuteemalisi raamatuid avaldas ta kuni oma elu l\xc3\xb5puni. Jamesi peamiseks \xc3\xb5petajaks oli George Buchanan, kelle m\xc3\xb5jul kujunes temast ilmselt ka absolutismi tuline pooldaja. Luuleindu s\xc3\xbcstis temasse aga teine \xc3\xb5petaja Peter Young. Samas oli Jamesi n\xc3\xb5rgaks k\xc3\xbcljeks f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline tervis, sest ta haigestus pidevalt k\xc3\xbclmetushaigustesse, kannatas rahhiidi all ning k\xc3\xb5neles tugeva k\xc3\xb5nedefektiga, sest ta keel oli liialt suur. Samuti t\xc3\xb5mbus ta sageli valitsusasjadest eemale ning langes s\xc3\xbcgavasse depressiooni. _NEWLINE_Alaealise Jamesi eest valitsesid kuni 1583. aastani regendid. Esimene oli tema onu James Stewart, Murray krahv, kes aga 1570 tapeti. J\xc3\xa4rgmisena sai v\xc3\xb5imule Matthew Stuart, Lennoxi krahv, Jamesi vanaisa, kes aga tapeti juba j\xc3\xa4rgmisel aastal. Seej\xc3\xa4rel sai regendiks Mari krahv John Erskine, kes oli m\xc3\xb5jukamaid mehi \xc5\xa0otimaal, kuid tema m\xc3\xb5rvati juba 1572. aastal. Siis aga sai v\xc3\xb5imule James Douglas, kes suutis v\xc3\xb5imul p\xc3\xbcsida koguni 1581. aastani, siis tapeti k\xc3\xbcll ka tema. Klannide ja \xc3\xbclikute omavahelised vaenutsemised j\xc3\xa4tkusid ka edaspidi ning sageli oli ohus ka kuninga enda elu. 1581\xe2\x80\x931583 oli kuningas uue Lennoxi krahvi, Esm\xc3\xa9 Stuarti m\xc3\xb5ju all. M\xc3\xb5ned \xc5\xa1oti \xc3\xbclikud otsustasid aga kuninga r\xc3\xb6\xc3\xb6vida ning sundida teda oma favoriidist lahti \xc3\xbctlema, seda nii enda v\xc3\xb5imu suurendamiseks kui ka seet\xc3\xb5ttu, et Stuart oli katoliiklike s\xc3\xbcmpaatiatega. Plaan saigi teoks ning on ajaloos tuntud Ruthveni haaranguna. James vangistati jahiretkel William Ruthveni lossi ning teda hoiti seal k\xc3\xbcmme kuud. Selle aja jooksul tapeti Esm\xc3\xa9 Stuart ning vanden\xc3\xb5ulased valitsesid kuninga nimel. Kuid siis \xc3\xb5nnestus kuningal p\xc3\xb5geneda, ta naasis Edinburghi ning lasi vanden\xc3\xb5ulased vahistada. 1584. aastast oli v\xc3\xb5im selgelt koondatud vaid Jamesi enese k\xc3\xa4tte.\n_START_SECTION_\nJames VI \xc5\xa0otimaa valitsejana\n_START_PARAGRAPH_\nIseseisva valitsejana n\xc3\xa4itas James \xc3\xbcles k\xc3\xbcllaltki suurt riigimehetalenti, ta suutis lepitada erinevaid usuringkondi ning tagada stabiilse riigiv\xc3\xb5imu, mis \xc5\xa0otimaal oli juba ammu puudunud. Ehkki ta oli k\xc3\xbcllaltki kergesti m\xc3\xb5jutatav ning langes favoriitide m\xc3\xb5ju alla, suutis ta v\xc3\xa4hemalt oma noorusaastatel valida endale sellised soosikud, kellega koos oli tal v\xc3\xb5imalik riiki v\xc3\xa4gagi efektiivselt juhtida. Kuninga hooleks j\xc3\xa4i rohkem v\xc3\xb5imu teoreetiline pool, kuid m\xc3\xb5istagi sekkus ta sageli ka reaalsesse valitsemisesse, seda eriti usuk\xc3\xbcsimustes, aga ka muude probleemide puhul, mida ta pidas riigivalitsemises k\xc3\xb5ige olulisemateks. Sealjuures p\xc3\xbc\xc3\xbcdis ta t\xc3\xa4ielikult vabaneda parlamendi m\xc3\xb5just, mis tal \xc5\xa0otimaal ka \xc3\xb5nnestus, kuid hiljem Inglismaal p\xc3\xb5hjustas suuri probleeme._NEWLINE_1589. aastal abiellus James Taani kuninga Frederik II t\xc3\xbctre Annega. Nende abielust s\xc3\xbcndis seitse last, kuid t\xc3\xa4isealiseks said vaid kolm: Walesi prints Henry, kes suri aga 18-aastaselt palavikku, tema noorem \xc3\xb5de Elizabeth ja noorem vend Charles, kellest l\xc3\xb5puks sai ka isa p\xc3\xa4rija. Abielu oli esialgu k\xc3\xbcllaltki \xc3\xb5nnelik._NEWLINE_James VI ajal algasid \xc5\xa0otimaal, hiljem ka Inglismaal aga pidevad n\xc3\xb5iaprotsessid, mis olid tingitud kuninga usulistest t\xc3\xb5ekspidamistest, nimelt pidas ta n\xc3\xb5idust ja needusi k\xc3\xb5ige hullemateks ketserluse ja satanismi ilminguteks, mis tuleb viivitamatult v\xc3\xa4lja juurida. Sel teemal avaldas ta ise ka mitmeid raamatuid.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5us Inglismaa troonile\n_START_PARAGRAPH_\n1603. aasta m\xc3\xa4rtsis suri Inglismaa kauaaegne kuninganna Elizabeth I. Oma viimses tahtes oli ta nimetanud j\xc3\xa4rglaseks James I, kellega tema l\xc3\xa4bisaamine oli tal olnud k\xc3\xbcllaltki hea, vaatamata sellele, et ta oli lasknud Jamesi ema hukata. Siiski leidus troonile ka teisi pretendente, kellest t\xc3\xb5siseltv\xc3\xb5etavaim oli Arabella Stuart, Jamesi n\xc3\xb5bu. Ent Elizabethi-aegne Inglismaa \xc3\xbclikkond pooldas Jamesi, kellest oli teada, et ta on k\xc3\xbcllaltki m\xc3\xb5istlik ja kogemustega valitseja. Nii kuulutas kantsler Robert Cecil Jamesi Inglismaa kuningaks ning too asus koos suure saatjaskonnaga 1603. aasta suvel Londoni poole teele._NEWLINE_Jamesi troonilet\xc3\xb5us osutus \xc3\xbcsnagi probleemituks, sest Cecili kildkond hoolitses selle eest, et poliitilised vastased mingitki v\xc3\xb5imalust ei saaks. Nii fabritseeriti s\xc3\xbc\xc3\xbcasi Elizabethi-aegsele riigimehele ja maadeavastajale Walter Raleigh'le, keda peeti potentsiaalselt ohtlikuks. Raleigh oli aastatel 1604\xe2\x80\x931616 Toweris vangis, seej\xc3\xa4rel saadeti ta L\xc3\xb5una-Ameerikasse kulda otsima. Et ta retk eba\xc3\xb5nnestus ning kuningale tundus ta endiselt ohtlik, siis hukati ta 1618. aastal. 1607. aastal rajas Virginia Company sadakond Inglismaalt p\xc3\xa4rit kolonisti Chesapeake'i lahe \xc3\xa4\xc3\xa4rde Jamestowni \xe2\x80\x93 P\xc3\xb5hja-Ameerika esimese p\xc3\xbcsiva inglaste asunduse (sellest kasvas v\xc3\xa4lja Virginia koloonia)._NEWLINE_Samuti otsustasid James ja ta n\xc3\xb5uandjad t\xc3\xa4ielikult kaotada katoliiklaste m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imu. Nood olid aga just lootnud, et Jamesi k\xc3\xbcllaltki m\xc3\xb5\xc3\xb5dukas usupoliitika tagab neile taas v\xc3\xa4hemalt v\xc3\xb5rdsed \xc3\xb5igused protestantide k\xc3\xb5rval. Ent James otsustas Inglismaa valitsemisel toetuda vaid anglikaani kirikule ning t\xc3\xb5rjus eemale nii radikaalsed protestandid, puritaanid, kui ka katoliiklased. Kui puritaanidele j\xc3\xa4eti v\xc3\xa4hemalt mingidki \xc3\xb5igused oma riitusi korraldada, siis katoliiklust p\xc3\xbc\xc3\xbcti t\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4lja juurida, keelates nii missad kui ka muud kombetalitused. L\xc3\xb5plikult otsustas asja \xc3\xa4ra 1605. aasta P\xc3\xbcssirohuvanden\xc3\xb5u, mille Cecil sidus otseselt k\xc3\xb5igi katoliiklastega ning seej\xc3\xa4rel suruti see konfessioon t\xc3\xa4ielikult p\xc3\xb5randa alla.\n_START_SECTION_\nJames I valitsusaeg Robert Cecili surmani\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Jamesi valitsusaega Inglismaa troonil iseloomustab favoriitidest ja n\xc3\xb5unikest s\xc3\xb5ltumine, mida on seostatud ka tema v\xc3\xb5imaliku homoseksuaalsusega. Selle kohta siiski t\xc3\xa4iesti kindlaid andmeid pole. Ent tegu oli kindlasti kergelt m\xc3\xb5jutatava isikuga, kes seet\xc3\xb5ttu sageli ka probleemidesse sattus, sest kui oli vaja valida riigi huvide ja soosiku huvide kaitsmise vahel, siis kaldus ta pigem eelistama viimast. See joon kaldus \xc3\xbcle ka tema pojale ja j\xc3\xa4rglasele, Charles I-le. Sellest hoolimata oli James veendunud absolutismi pooldaja ning p\xc3\xb5lgas eriti parlamenti, millel oli Inglismaa valitsuss\xc3\xbcsteemis k\xc3\xbcllaltki suur roll, eriti maksude kehtestajana. James p\xc3\xbc\xc3\xbcdis selle rolli v\xc3\xb5imalikult minimeerida, esinedes selle ees sageli iluk\xc3\xb5neliste ja filosoofiliste m\xc3\xb5tisklustega monarhi k\xc3\xb5rgeimast rollist ning parlamendi absoluutse kuuletumise vajadusest. Ent tegelikult ei suutnud ta parlamendi m\xc3\xb5jukust eriti piirata, tema kavatsused j\xc3\xa4id enamasti teooriasse ning enamasti ei p\xc3\xbc\xc3\xbcdnudki ta neid ellu rakendada._NEWLINE_James I valitsusaja esimene periood kuni Robert Cecili surmani aastal 1611 oli k\xc3\xbcllaltki edukas, sest viimane oli osav ning edukas riigimees, kes suutis ka teiste favoriitide m\xc3\xb5ju kuningale minimeerida. Tema ajal allutati Iirimaa kindlamalt keskv\xc3\xb5imule, sundides sealseid m\xc3\xa4ssulisi krahve p\xc3\xb5genema ning rajades sinna protestantide asundusi, samuti algas Inglismaa asunduste rajamine Uues Maailmas, silmapaistvamaks asunduseks kujunes Jamestown. Ka riigi majandusasjad hoiti enam-v\xc3\xa4hem stabiilsed, kuigi kuninga \xc3\xb5ukonna kasvav toretsemine ning \xc3\xbcha ambitsioonikamad ettev\xc3\xb5tmised v\xc3\xa4lispoliitikas hakkasid seda seisu \xc3\xbcha enam \xc3\xb5\xc3\xb5nestama.\n_START_SECTION_\nJames ja Kolmek\xc3\xbcmneaastane s\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Cecili surma muutus Jamesi poliitika \xc3\xbcha heitlikumaks, favoriitide m\xc3\xb5ju \xc3\xbcha kasvas ning reaalne riigivalitsemine j\xc3\xa4i unarusse v\xc3\xb5i hakati seda kuritarvitama. Kuninga vastuolud parlamendiga \xc3\xbcha suurenesid, kuid et James end reaalselt saadikute \xc3\xbcle enamasti kehtestada ei suutnud, siis ei muutunud need niiv\xc3\xb5rd ohtlikuks kui 30 aastat hiljem, mil Charles I ja parlamendi vastuoludest sugenes Inglise kodus\xc3\xb5da, aastatel 1642\xe2\x80\x931651. Jamesi l\xc3\xa4himaks s\xc3\xb5braks sai Buckinghami hertsog George Villiers (1592\xe2\x80\x931628), kelle k\xc3\xa4tte koondus ka suur osa reaalsest v\xc3\xb5imust. Alates 1616. aastast sekkus riigivalitsemisse \xc3\xbcha enam ka Jamesi poeg ja p\xc3\xa4rija Charles._NEWLINE_Jamesi t\xc3\xbctar Elizabeth oli abiellunud Pfalzi kuurv\xc3\xbcrsti Friedrich V-ga, kes oli \xc3\xbcks juhtivamaid Saksamaa protestantlikke valitsejaid. James I, kes pidas ennast kogu protestantliku Euroopa olulisimaks v\xc3\xbcrstiks, p\xc3\xbc\xc3\xbcdis koos temaga vaekausse ka laiemas plaanis protestantide kasuks kallutada, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes toonasele Euroopa v\xc3\xb5imsaimale riigile Habsburgide Hispaaniale igati kaikaid kodaraisse loopida. Samas oli Jamesi poliitika vastuoluline, sest teisalt tahtis ta katoliiklasi ja protestante ka lepitada, lootes, et ehk suudavad absoluutsed monarhid asjad isekeskis korda ajada, n\xc3\xa4iteks abielupoliitika l\xc3\xa4bi._NEWLINE_Kuid Euroopa t\xc3\xb5siseimaks kriisiks kujunes 1618. aastal alanud Kolmek\xc3\xbcmneaastane s\xc3\xb5da (1618\xe2\x80\x931648), mis n\xc3\xa4is igasugused lepituskatsed v\xc3\xb5imatuks tegevat. Jamesi v\xc3\xa4imees Friedrich valiti m\xc3\xa4ssuliste b\xc3\xb6\xc3\xb6mimaalaste poolt kuningaks, Friedrich I nime all ning Saksamaal algas ennen\xc3\xa4gematu ulatusega sises\xc3\xb5da. James p\xc3\xbc\xc3\xbcdis oma riiki sellest eemal hoida, sest riigi rahaasjad olid v\xc3\xa4ga viletsas seisus, pealegi lootis ta Hispaaniaga ikka veel lepitust leida. Nii oli tema tugi Friedrichile puhtalt moraalne. Asjad muutusid alles siis, kui katoliiklased hakkasid saavutama otsustavat edu: hispaanlased okupeerisid Pfalzi ning austerlased vallutasid B\xc3\xb6\xc3\xb6mimaa. Ent kuigi James kavatses keisri ja Hispaaniaga n\xc3\xbc\xc3\xbcd otsesesse relvakonflikti astuda, nurjas asja Valgem\xc3\xa4e lahing 1621. aastal,  mille j\xc3\xa4rel tema t\xc3\xbctar ja v\xc3\xa4imees olid sunnitud p\xc3\xb5genema Hollandisse. _NEWLINE_Et katoliiklaste positsioonid olid n\xc3\xbc\xc3\xbcd \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tugevad, ei julgenud James otsest s\xc3\xb5jategevust enam alustada. Selle asemel proovis ta 1620. aastate alguses naita Charlesi ja Hispaania kuningat\xc3\xbctart, kuid asjad j\xc3\xa4id venima ning peagi oli selge, et tegelikult olid Hispaania-poolsete lootuste andmise p\xc3\xb5hjuseks vaid venitamistaktika, et hoida Inglismaad eemal Kolmek\xc3\xbcmneaastasest s\xc3\xb5jast."