b'\n_START_ARTICLE_\nMetskalkun\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nMetskalkunid on omnivoorid. Nende toiduks on puuv\xc3\xb5rsed, putukad, marjad, seemned ja ka kahepaiksed. _NEWLINE_Kalkunipopulatsioonid v\xc3\xb5ivad kasvada v\xc3\xa4ga suureks ja tihedaks nende v\xc3\xb5ime t\xc3\xb5ttu s\xc3\xbc\xc3\xbca eri p\xc3\xa4eva osadel erinevaid toite.\n_START_SECTION_\nEluviis ja paaritumine\n_START_PARAGRAPH_\nMetskalkunid on pol\xc3\xbcgaamsed, paaritudes v\xc3\xb5imalikult paljude emastega. Paaritumine kestab m\xc3\xa4rtsist aprillini. See k\xc3\xb5ik toimub veel siis, kui linnud on parvena talvituspaikades._NEWLINE_Kui paaritumine on l\xc3\xa4bi, otsivad emased endale sobiva pesakoha. Pesad on madalad lohud maapinnas, t\xc3\xa4idetud peenikeste puuokstega. Mune on harilikult 10\xe2\x80\x9314, tavaliselt munetakse 1 p\xc3\xa4evas. V\xc3\xa4lja hautakse need v\xc3\xa4hemalt 28 p\xc3\xa4evaga._NEWLINE_Pojad on algul kollakad, pruunide triipudega. Hiljem omandavad need kalkunitele omase l\xc3\xa4ikivmusta tooni.\n_START_SECTION_\nArvukus\n_START_PARAGRAPH_\nMetskalkunite arvukus on alates 20. sajandist pidevalt kasvanud.'