b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0enkvice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enkvice (ungari keeles Senk\xc5\x91c) on k\xc3\xbcla ja omavalitsus Slovakkia l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas Bratislava maakonnas Pezinoki ringkonnas. Umbes 4400 elanikuga asula paikneb Pezinokist idas ja Modrast l\xc3\xb5unas, m\xc3\xb5lema asulaga \xc3\xbchendab seda maantee. Samuti viib tee \xc5\xa0enkvicest Blatn\xc3\xa9sse, mis asub umbes 5 km kagus. \xc5\xa0enkvice on Slovakkia suurim omavalitsus, mis pole linn._NEWLINE_K\xc3\xbcla keskmine k\xc3\xb5rgus on 165 m, pindala 24,8 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enkvicest on leitud j\xc3\xa4lgi neoliitikumi ja pronksiaja asustusest, samuti elati seal Vana-Rooma ajal._NEWLINE_Esimene kirjalik teade k\xc3\xbclast p\xc3\xa4rineb Ungari kuninga B\xc3\xa9la IV kirjast 1256. aastast. Peatselt p\xc3\xb5letati linn maha mongolite sissetungi ajal. Seej\xc3\xa4rel asusid piirkonda sisser\xc3\xa4ndajad Saksamaalt ning 1390. aastast on teada asula nime esmamainimine: Samkawych. 1547. aastal tuli linna hulk horvaate, kes p\xc3\xb5genesid Osmanite riigi eest. 1594. aastal saabus veelgi rohkem horvaate Hrvatska Kostajnicast, kes rajasid \xc5\xa0enkvice l\xc3\xa4hedale asula, mida h\xc3\xbc\xc3\xbcti V\xc3\xa4ike-\xc5\xa0enkviceks; hiljem on see liitunud \xc5\xa0enkvicega. 1682. aastal ehitati P\xc3\xbcha Anna kiriku \xc3\xbcmber kindlustused, kuhu elanikud Ottomanide r\xc3\xbcnnakute ajal varjusid._NEWLINE_Keskajal rajati k\xc3\xbclla esimene kirik, mis p\xc3\xa4rines ligikaudu 1350. aastast ning ehitati gooti stiilis. Kui see maha p\xc3\xb5les, ehitati 16. sajandi teisel poolel uus, mida hiljem laiendati ning mis 1666. aastal renoveeriti renessanss-stiilis m\xc3\xb5ningate barokkelementidega. Toonase kuju on kirik s\xc3\xa4ilitanud t\xc3\xa4nini._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Osmanite riigi lahkumist hakkas k\xc3\xbcla kiduma. Isegi 1845. aastal avatud raudteeliin, mis \xc3\xbchendab \xc5\xa0enkvicet Pezinokiga, ei suutnud asulat elustada. Alles T\xc5\xa1ehhoslovakkia loomise j\xc3\xa4rel 1918. aastal hakkas k\xc3\xbcla t\xc3\xa4nu uute ettev\xc3\xb5tete tulekule taas kasvama.\n_START_SECTION_\nMajandus ja infrastruktuur\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enkvicet tuntakse eesk\xc3\xa4tt veinitootmiskeskusena. K\xc3\xbca suurim veinitootja on Karpatsk\xc3\xa1 Perla, mille veinid on p\xc3\xa4lvinud mitmeid auhindu. Samuti tegutseb k\xc3\xbclas pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koda Framipek, mis turustab oma toodangut Senecist Pezinokini, ja Novplasta plastit\xc3\xb6\xc3\xb6stus._NEWLINE_K\xc3\xbcla on t\xc3\xa4ielikult varustatud gaasi, vee ja kanalisatsiooniga. \xc5\xa0enkvices on raudteejaam ning linnadega \xc3\xbchendavad seda bussiliinid. Asulas tegutsevad lasteaed ja kool, tulet\xc3\xb5rje, tervisekeskus, raamatukogu ja muuseum.\n_START_SECTION_\nKultuur ja meelelahutus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enkvices tegutseb noorte folkloorir\xc3\xbchm Mlados\xc5\xa5. Samuti on seal muuseum, mis h\xc3\xb5lmab \xc3\xbche ruumi kultuurikeskuses. Kultuurikeskuses toimuvad ka teatrietendused ja kontserdid, muuhulgas annab etendusi linna harrastusteater, mis 2006. aastal t\xc3\xa4histas 100. aastap\xc3\xa4eva._NEWLINE_K\xc3\xbclal on oma jalgpallimeeskond, mis m\xc3\xa4ngib Slovakkia liiga neljandas divisjonis, v\xc3\xb5imlejate ja maahokimeeskonnad. Tuntuim on siiski kohalik sisekrossirada.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\n31. detsembril 2004 elas \xc5\xa0enkvices 4327 inimest: 2131 meest ja 2196 naist. 98,2% neist olid slovakid, suurim v\xc3\xa4hemusr\xc3\xbchm olid t\xc5\xa1ehhid. 86,9% elanikest olid roomakatoliiklased, 2,2% luterlased ja 8,8% ateistid. K\xc3\xbcla 1199 majast olid p\xc3\xbcsivalt asustatud 1056. Asustustihedus oli 174 in/km\xc2\xb2.'