b'\n_START_ARTICLE_\nJalgpall\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nJalgpallilaadset m\xc3\xa4ngu mainivad vanimad kirjalikud allikad on Hiina s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e k\xc3\xa4siraamatud 2. ja 3. sajandist eKr. Euroopas on selliseid m\xc3\xa4nge harrastatud keskajast._NEWLINE_Kaasaegne jalgpall sai alguse katsetest \xc3\xbchtlustada 1840. aastail Inglismaa koolides kehtinud m\xc3\xa4ngureegleid. Nende p\xc3\xbc\xc3\xbcdluste tulemusena asutasid 12 klubi ja kooli 1863. aastal Inglismaa jalgpalliliidu (The Football Association ehk FA). Osa neist ei olnud n\xc3\xb5us j\xc3\xb5uv\xc3\xb5tete keelustamisega ja l\xc3\xb5id lahku, moodustades 1871. aastal Inglismaa ragbiliidu. Vaidlustele tegi l\xc3\xb5pu 1886. aastal Inglismaa, \xc5\xa0otimaa, Walesi ja Iirimaa jalgpalliliidu asutatud Rahvusvahelise Jalgpalli N\xc3\xb5ukogu (IFAB)._NEWLINE_Jalgpalli esitine areng leidis aset Briti saartel. Maailma vanim jalgpalliv\xc3\xb5istlus on 1871. aastal k\xc3\xa4ivitunud FA karikas. Esimese ametliku maav\xc3\xb5istluse pidasid 1872. aastal Inglismaa ja \xc5\xa0otimaa. Vanim liiga on 1888. aastal asutatud The Football League, mis oli Inglismaa k\xc3\xb5rgliigaks 1992. aastani._NEWLINE_Rahvusvahelise jalgpalliliidu FIFA moodustasid 1904. aastal Pariisis seitsme riigi esindused. Prantsusmaa algatusel loodud \xc3\xbchendus lubas kinni pidada Briti saartel v\xc3\xa4ljakujunenud m\xc3\xa4ngureeglitest. Esimesed maailmameistriv\xc3\xb5istlused peeti 1930. aastal._NEWLINE_Eestisse t\xc3\xb5id m\xc3\xa4nguoskused ja -vahendid 20. sajandi esimestel aastatel inglise madrused. Eesti jalgpalli s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evaks loetakse 6. juuni 1909, kui m\xc3\xb5\xc3\xb5tu v\xc3\xb5tsid esimeste meeskondadena loodud Meteor ja Merkuur. Kohalik jalgpallielu hakkas kihama p\xc3\xa4rast Vabaduss\xc3\xb5da: 20. oktoobril 1920 pidas koondis esimese maav\xc3\xb5istluse (Helsingis 0:6 kaotus Soomele ning 14. detsembril 1921 asutati Eesti Jalgpalli Liit, mis 1923. aastal astus FIFA-sse. Eesti meeskond osales 1924. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel, mis on t\xc3\xa4naseni j\xc3\xa4\xc3\xa4nud koondise ainsaks suurturniiriks.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nFIFA 2006. aastal korraldatud uuringu kohaselt tegeleb jalgpalliga \xc3\xbcle maailma umbes 270 miljonit inimest. Neist 265 miljonit on m\xc3\xa4ngijad ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kohtunikud v\xc3\xb5i ametnikud. Registreeritud jalgpallureid oli 38 miljonit ehk 2000. aastaga v\xc3\xb5rreldes 23 protsenti rohkem. Suhteliselt k\xc3\xb5ige enam on juurde tulnud jalgpalliga tegelevaid naisi (2006. aastal 4,1; 2000. aastal 2,7 miljonit). Elukutselisi (mees)jalgpallureid oli 207 FIFA liikme andmete p\xc3\xb5hjal koostatud uuringu j\xc3\xa4rgi 110 000 ja klubisid 301 000._NEWLINE_Paljudes riikides on jalgpall p\xc3\xb5imunud argikultuuriga. Maailmameistriv\xc3\xb5istluste kumulatiivne teleauditoorium on 1998. aastast saadik ulatunud \xc3\xbcle 26 miljardi vaataja. Ilmuvad jalgpalliteemalised ajalehed ja ajakirjad. Tippjalgpalluritest on saanud avaliku elu tegelased. Enamikus riikides on parimad jalgpallurid elukutselised sportlased, kelle aastapalk v\xc3\xb5ib ulatuda \xc3\xbcle mitme miljoni euro.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ngureeglid\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4ngureeglid koosnevad 17 peat\xc3\xbckist. Koosk\xc3\xb5lastatult vastava rahvusliku jalgpalliliiduga v\xc3\xb5ib reegleid kohendada sobivaks noortele, naistele, veteranidele v\xc3\xb5i puudega m\xc3\xa4ngijatele. M\xc3\xa4ngureeglid otsustab Rahvusvahelise Jalgpalli N\xc3\xb5ukogu (IFAB) ja need avaldab FIFA.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ngijad, varustus ja kohtunikud\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9ches v\xc3\xb5istkonnas m\xc3\xa4ngib v\xc3\xa4ljakul korraga kuni 11 m\xc3\xa4ngijat, kellest \xc3\xbcks peab olema v\xc3\xa4ravavaht. V\xc3\xa4ravavaht tohib ainsana palli k\xc3\xa4ega puutuda, kuid seda vaid oma karistusalal._NEWLINE_M\xc3\xa4ngija kohustuslikku p\xc3\xb5hivarustusse kuuluvad pikkade v\xc3\xb5i l\xc3\xbchikeste k\xc3\xa4istega jalgpallis\xc3\xa4rk, l\xc3\xbchikesed p\xc3\xbcksid, p\xc3\xb5lvikud, jalan\xc3\xb5ud, s\xc3\xa4\xc3\xa4rekaitsed ja v\xc3\xa4ravavahil kindad. M\xc3\xa4ngijad peavad kandma sellist riietust, mis eristab neid vastasv\xc3\xb5istkonna m\xc3\xa4ngijast ja v\xc3\xa4ljakukohtunikust. V\xc3\xa4ravavahid peavad olema selgelt \xc3\xa4ratuntavad._NEWLINE_Kerakujuline m\xc3\xa4nguvahend on kaetud naha v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne muu IFAB-i heaks kiidetud materjaliga. Palli \xc3\xbcmberm\xc3\xb5\xc3\xb5t peab olema 68\xe2\x80\x9370\xc2\xa0cm (27\xe2\x80\x9328 tolli) ja m\xc3\xa4ngu alguses kaaluma 410\xe2\x80\x93450 g (14\xe2\x80\x9316 untsi). Palli r\xc3\xb5hk peab j\xc3\xa4\xc3\xa4ma vahemiku 0,6\xe2\x80\x931,1 atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva jalgpallid on vettpidava pealispinnaga, mist\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4\xc3\xa4b palli kaal isegi m\xc3\xa4rjal ja porisel v\xc3\xa4ljakul enam-v\xc3\xa4hem samaks. Palli v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4ngu ajal vahetada ainult v\xc3\xa4ljakukohtuniku loal._NEWLINE_M\xc3\xa4ngu juhib v\xc3\xa4ljakukohtunik ja teda abistavad kaks abikohtunikku ning neljas kohtunik, kes n\xc3\xa4itab m\xc3\xa4ngu ajal annab m\xc3\xa4ngijatele, numbritablood kasutades, vahetus(t)est teada. Tal on veel teisigi kohustusi, sealhulgas peakohtuniku asendamine, kui viimane ei suuda m\xc3\xa4ngu l\xc3\xb5puni j\xc3\xa4tkata._NEWLINE_Viienda kohtuniku kohustuseks on abikohtuniku (piirikohtuniku v\xc3\xb5i neljanda kohtuniku) v\xc3\xa4ljavahetamine. Tema reeglina peakohtuniku t\xc3\xb6\xc3\xb6d \xc3\xbcle ei v\xc3\xb5ta._NEWLINE_Kuuendat ja seitsmendat kohtunikku UEFA-s seni katsetatakse. Nimelt pannakse need kohtunikud m\xc3\xb5lema v\xc3\xa4rava taha, et paremini v\xc3\xa4rava ees toimuvat n\xc3\xa4ha ja kontrollida. Samas \xc3\xa4\xc3\xa4rmisel juhul (nt FIFA MM 2010 Finaalis) on kuues ja isegi seitsmes kohtunik asekohtunik.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nguv\xc3\xa4ljak\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4nguv\xc3\xa4ljak peab olema muru- v\xc3\xb5i kunstkattega ristk\xc3\xbclik, kusjuures v\xc3\xa4ljaku k\xc3\xbclgjoon peab olema pikem kui v\xc3\xa4ravajoon. Etten\xc3\xa4htud pikkus on 90\xe2\x80\x93120 ja laius 45\xe2\x80\x9390 meetrit, rahvusvahelistes m\xc3\xa4ngudes vastavalt 100\xe2\x80\x93110 ja 64\xe2\x80\x9375 meetrit._NEWLINE_V\xc3\xa4ljak on t\xc3\xa4histatud joontega, mis piiravad v\xc3\xa4ljaku alasid. Kaks pikemat joont on k\xc3\xbcljejooned, otsmisi jooni nimetatakse v\xc3\xa4rava- ehk otsajoonteks. Kui pall \xc3\xbcletab t\xc3\xa4ielikult k\xc3\xbclgjoone, loetakse ta m\xc3\xa4ngust v\xc3\xa4ljas olevaks ning see pannakse uuesti m\xc3\xa4ngu k\xc3\xbcljesisseviskega. Kui pall \xc3\xbcletab t\xc3\xa4ielikult otsajoone (v\xc3\xa4ljaarvatud v\xc3\xa4ravapostide vahelt), on pall samuti m\xc3\xa4ngust v\xc3\xa4ljas ja m\xc3\xa4ng j\xc3\xa4tkub v\xc3\xa4ravaesise lahtil\xc3\xb6\xc3\xb6giga (kui palli puudutas viimasena r\xc3\xbcndava v\xc3\xb5istkonna m\xc3\xa4ngija) v\xc3\xb5i nurgal\xc3\xb6\xc3\xb6giga (kui palli puudutas viimasena kaitsva v\xc3\xb5istkonna m\xc3\xa4ngija)._NEWLINE_M\xc3\xa4ngijate eesm\xc3\xa4rk on toimetada pall vastasv\xc3\xb5istkonna v\xc3\xa4ravasse, mis asub otsajoonte keskel. Need koosnevad kahest vertikaalsest postist, mis on omavahel \xc3\xbchendatud horisontaalse p\xc3\xb5ikpuuga. Postide vahe on 7,32 meetrit ja p\xc3\xb5ikpuu k\xc3\xb5rgus alumise servani on 2,44 meetrit. V\xc3\xa4ravajoon peab olema sama lai kui on v\xc3\xa4ravapost ja p\xc3\xb5ikpuu._NEWLINE_V\xc3\xa4ravaid \xc3\xbcmbritseb ristk\xc3\xbclikukujuline karistusala. Seda t\xc3\xa4histavad kummagi v\xc3\xa4ravaposti sisek\xc3\xbcljest 16,5 meetri kauguselt otsajoone suhtes t\xc3\xa4isnurga all t\xc3\xb5mmatud jooned, mida \xc3\xbchendab otsajoone suhtes r\xc3\xb6\xc3\xb6pselt 16,5 meetri kaugusele t\xc3\xb5mmatud joon. Karistusalal on kaks peamist funktsiooni: see on ainus m\xc3\xa4nguv\xc3\xa4ljaku osa, kus v\xc3\xa4ravavaht tohib m\xc3\xa4ngida k\xc3\xa4ega; kui m\xc3\xa4ngija rikub oma karistusalal reegleid, m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse vastasv\xc3\xb5istkonnale penalti, mille l\xc3\xb6\xc3\xb6mise koht asub kummagi v\xc3\xa4ravaposti suhtes v\xc3\xb5rdelt 11 meetri kaugusel otsajoonest._NEWLINE_Keskjoon jagab v\xc3\xa4ljaku kaheks v\xc3\xb5rdseks pooleks.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nguaeg ja v\xc3\xb5itja selgitamine\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4ngus on kaks poolaega, kumbki pikkusega 45 minutit ja nende vahel 15-minutiline vaheaeg. M\xc3\xa4ngu l\xc3\xb5petab kohtuniku vile, seet\xc3\xb5ttu on poolajad tihti m\xc3\xb5ne minuti v\xc3\xb5rra etten\xc3\xa4htud ajast pikemad. Rohkem v\xc3\xa4ravaid l\xc3\xb6\xc3\xb6nud v\xc3\xb5istkond on v\xc3\xb5itja. Kui juhtub, et v\xc3\xa4ravaid ei l\xc3\xb6\xc3\xb6da ja m\xc3\xa4ngu v\xc3\xb5itja peab kindlasti selguma, v\xc3\xb5idakse m\xc3\xa4\xc3\xa4rata lisaaeg. Kui ka siis ei ole tulemust, m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse 11 meetri karistusl\xc3\xb6\xc3\xb6gid ehk penaltid.\n_START_SECTION_\nMuud reeglid\n_START_PARAGRAPH_\nSihilikult vastasv\xc3\xb5istkonna m\xc3\xa4ngijat vigastanud v\xc3\xb5i muul viisil vea teinud m\xc3\xa4ngijat v\xc3\xb5ib kohtunik hoiatada (kollane kaart) v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ljakult eemaldada (punane kaart) asendamise \xc3\xb5iguseta. Kahe piirikohtuniku peamine \xc3\xbclesanne seisneb suluseisu m\xc3\xa4\xc3\xa4ramises. Suluseis on selline m\xc3\xa4ngijate asetus, kus ilma pallita m\xc3\xa4ngijast on temale s\xc3\xb6\xc3\xb6tmise ajal eespool (r\xc3\xbcnnaku suunas) vaid \xc3\xbcks m\xc3\xa4ngija.\n_START_SECTION_\nKoondised ja rahvusvahelised suurv\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\nJalgpallikoondised on iga riigi esindusv\xc3\xb5istkonnad, kus reeglina m\xc3\xa4ngivad selle maa parimad m\xc3\xa4ngijad. Koondistel on v\xc3\xb5imalus p\xc3\xa4\xc3\xa4seda valikm\xc3\xa4ngude kaudu maailmameistriv\xc3\xb5istlustele v\xc3\xb5i oma maailmajao meistriv\xc3\xb5istlustele._NEWLINE_Esimesed maailmameistriv\xc3\xb5istlused toimusid 1930. aastal. Finaalturniir peetakse iga nelja aasta tagant. Sinna p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad alates 1998. aastast 32 riigi koondised. Igal piirkondlik alaliit saab kindel arv kvalifikatsioonikohti._NEWLINE_Euroopa meistriv\xc3\xb5istlusi peetakse 1960. aastast. Finaalturniir toimub iga nelja aasta tagant. Sinna p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad alates 2016. aastast 24 riigi koondised._NEWLINE_Meistriv\xc3\xb5istlused leiavad aset ka L\xc3\xb5una-Ameerikas, Aafrikas, Aasias, Kesk-Ameerikas ja Okeaanias._NEWLINE_FIFA korraldab samuti naiste, noorte ja juunioride maailmameistriv\xc3\xb5istlusi.\n_START_SECTION_\nKlubid, liigad ja karikav\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\nJalgpalliklubid saavad osaleda oma maa liiga- ja eri karikav\xc3\xb5istlustel._NEWLINE_\xc3\x9chte liigasse kuuluvad v\xc3\xb5istkonnad kohtuvad reeglina hooaja jooksul \xc3\xbcksteisega v\xc3\xa4hemalt kaks korda. Paremusj\xc3\xa4rjestus n\xc3\xa4htub punktitabelist. V\xc3\xb5it annab kolm ja viik \xc3\xbche punkti. Liigas\xc3\xbcsteem on organiseeritud hierarhiliselt: tugevamad p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad l\xc3\xb5pptabeli selgudes hooaja l\xc3\xb5ppedes astme v\xc3\xb5rra k\xc3\xb5rgemale ja n\xc3\xb5rgimad langevad astme v\xc3\xb5rra madalamale. S\xc3\xbcsteemi tipus asuva k\xc3\xb5rgliiga v\xc3\xb5itja tuleb maa meistriks ning parimad saavad \xc3\xb5iguse osaleda rahvusvahelistes sarjades._NEWLINE_Peale liigam\xc3\xa4ngude peetakse ka \xc3\xbcleriiklikke, piirkondlikke ja liigasiseseid karikav\xc3\xb5istlusi, kus igast voorust p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad edasi ainult v\xc3\xb5itjad. Olenevalt riigist v\xc3\xb5ivad karikav\xc3\xb5itjad saada \xc3\xb5iguse osaleda rahvusvahelistes sarjades._NEWLINE_Euroopa viis parimat k\xc3\xb5rgliigat on Premier League (Inglismaa), Primera Divisi\xc3\xb3n (Hispaania), Serie A (Itaalia), Bundesliga (Saksamaa) ja Ligue 1 (Prantsusmaa). Parimad klubid p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad rahvusvahelistesse sarjadesse, n\xc3\xa4iteks UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga Euroopas v\xc3\xb5i Copa Libertadores L\xc3\xb5una-Ameerikas. Meistrite Liiga ja Euroopa Liiga meistrid selgitavad omavahel Euroopa Superkarika v\xc3\xb5itja.'