b'\n_START_ARTICLE_\nErnst \xc3\x96pik\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96pik pidi \xc3\xb5ppimise k\xc3\xb5rvalt elatise teenimiseks t\xc3\xb6\xc3\xb6tama \xc3\xb5petajana. _NEWLINE_Aastail 1910\xe2\x80\x931912 tegutses \xc3\x96pik aktiivselt harrastusastronoomide seltsis "Vega" koos Aleksander Reinbergi ning vendade Oskar ja Paul \xc3\x96pikuga. _NEWLINE_1911\xe2\x80\x9312 ilmus \xc3\x96piku esimene publikatsioon Vene astronoomiaajakirjas "Mirovedenije" Marsi ja Veenuse ning perseiidide vaatlustest._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Moskva \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petamist t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\x96pik observatooriumides Moskvas ja Ta\xc5\xa1kendis. Ta oli vabatahtlikuna Vene valgete armees. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast Eesti iseseisvumist t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Tartu \xc3\x9clikoolis ja vahepeal Harvardi \xc3\x9clikoolis._NEWLINE_1944 p\xc3\xb5genes ta Saksamaale. Ta oli Balti \xc3\x9clikooli professor ja eesti rektor. _NEWLINE_Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1948\xe2\x80\x931981 P\xc3\xb5hja-Iirimaal Armagh\' observatooriumis. 1950\xe2\x80\x9381 toimetas ta ajakirja Irish Astronomical Journal.\n_START_SECTION_\nTeaduslooming\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96pik oli \xc3\xbcks oma p\xc3\xb5lvkonna v\xc3\xa4ljapaistvaimaid astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsikuid. _NEWLINE_1916 avaldatud t\xc3\xb6\xc3\xb6s arvutas \xc3\x96pik valge k\xc3\xa4\xc3\xa4buse 40 Eri B tiheduse, kuid pidas tulemust v\xc3\xb5imatuks. Seet\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4i ta ilma valgete k\xc3\xa4\xc3\xa4buste kui eksootilist t\xc3\xbc\xc3\xbcpi t\xc3\xa4htede avastamise aust._NEWLINE_\xc3\x96pik arendas aastast 1915 t\xc3\xa4he siseehituse teooriat ning j\xc3\xb5udis 1922 j\xc3\xa4reldusele, et t\xc3\xa4htedes toimuvad termotuumareaktsioonid, ja t\xc3\xb5estas seda s\xc3\xb5ltumatult Hans Albrecht Bethest 1937. Ta rakendas seda teooriat P\xc3\xa4ikese ja teiste k\xc3\xa4\xc3\xa4bust\xc3\xa4htede evolutsiooni uurides ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdis (1938 ja 1977) selle abil p\xc3\xb5hjendada j\xc3\xa4\xc3\xa4aegade tekkimist (1952). _NEWLINE_\xc3\x96pik esitas \xc3\xbche juhtivatest teooriatest j\xc3\xa4\xc3\xa4aegade perioodilisuse kohta. \xc3\x96piku j\xc3\xa4rgi muutub perioodiliselt energiatootmise intensiivsus P\xc3\xa4ikese keskmes ning see muudab konvektsioonimustreid P\xc3\xa4ikese tuumas. Viisi t\xc3\xb5ttu, kuidas P\xc3\xa4ikese atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r reageerib muutustele energiatekkes, j\xc3\xb5uab P\xc3\xa4ikese tuuma soojenemisel Maa pinnale v\xc3\xa4hem p\xc3\xa4ikeseenergiat. \xc3\x96piku teooriat ei ole kinnitatud ega \xc3\xbcmber l\xc3\xbckatud, kuigi see v\xc3\xb5ib-olla seletab neutriinovoogu P\xc3\xa4ikeselt, mille avastasid uued maa-alused neutriinodetektorid._NEWLINE_\xc3\x96piku v\xc3\xb5ib-olla k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam panus teadusesse oli 1938 avaldatud uurimus t\xc3\xa4htede evolutsioonist. Seal ta arutas, millised protsessid v\xc3\xb5iksid j\xc3\xa4rgneda vesiniku muundumisele heeliumiks P\xc3\xa4ikese ja teiste t\xc3\xa4htede sees toimuvate termotuumareaktsioonide k\xc3\xa4igus. Ta n\xc3\xa4itas, et kui vesinik ammendub, t\xc3\xb5mbub t\xc3\xa4he keskel asuv tuum kokku ning temperatuur t\xc3\xb5useb \xc3\xbcle 19 miljoni kraadi. Samal ajal t\xc3\xa4he v\xc3\xa4lisatmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r laieneb, nii et P\xc3\xa4ikese puhul ulatub see Veenuse orbiidini. Maa ookeanid l\xc3\xa4hevad keema ning Maa muutub k\xc3\xb5rbenud ja surnud planeediks. Praegu on see seisukoht \xc3\xbcldtunnustatud. Leitakse, et P\xc3\xa4ikese laienemise t\xc3\xb5ttu lakkab igasugune elu Maal umbes 5 miljardi aasta p\xc3\xa4rast._NEWLINE_T\xc3\xa4htede evolutsiooni arvutused tegi \xc3\x96pik k\xc3\xa4sitsi. Tulemusi kinnitasid 10 aastat hiljem Hoyle\'i ja Schwarzschildi arvutused arvutite abil. _NEWLINE_\xc3\x96pik l\xc3\xb5i 1918\xe2\x80\x9322 spiraaludukogude (galaktikate) kauguse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise meetodi ja tegi selle p\xc3\xb5hjal 1922 esimesena kindlaks Andromeeda udukogu kauguse (450 000 parsekit). See oli esimene Linnutee-v\xc3\xa4lise objekti kauguse \xc3\xb5ige m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine. Oma t\xc3\xb6\xc3\xb6s edestas ta nii ajaliselt kui t\xc3\xa4psuselt ameeriklast Erwin Hubble\'it. Tema kasutatud meetodit kasutatakse laialdaselt ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval._NEWLINE_\xc3\x96pik kummutas 1933 t\xc3\xa4htede termotuumareaktsioonide v\xc3\xa4ltust, meteoriitide vanust ja Universumi paisumiskiirust arvesse v\xc3\xb5ttes seisukoha, et kosmoloogiline Universum on \xc3\xbclivana. _NEWLINE_Ta algatas 1930\xe2\x80\x931934 meteooride vaatluse alal Tartu ja Harvardi observatooriumi koost\xc3\xb6\xc3\xb6 (asutas Harvardis meteooriuurimise r\xc3\xbchma) ning l\xc3\xb5i hiljem meteooride atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris p\xc3\xb5lemise ja meteoriitide planeediga p\xc3\xb5rkumise teooria. _NEWLINE_\xc3\x96piku statistilised uurimused Maaga kohtuvate komeetide ja asteroidide kohta rajasid aluse meie arusaamale komeetide ja asteroidide liikumisest ning m\xc3\xb5just Maale. _NEWLINE_Ta ennustas 1932 komeedipilve olemasolu P\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcsteemi v\xc3\xa4lisosas (\xc3\x96piku-Oorti pilv). _NEWLINE_Ta alustas 1912 planeetide uurimist, ennustas 1950. aastail, et Marsil leidub rohkesti meteoriidikraatreid ning et Veenusel on palav, kuiv ja tolmune atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r (m\xc3\xb5lemat oletust kinnitasid automaatjaamade Mariner uuringud)._NEWLINE_Lisaks paljudele \xc3\xb5nnestumistele olid m\xc3\xb5ned \xc3\x96piku seisukohad selgelt ekslikud. N\xc3\xa4iteks oli ta pikka aega veendunud, et tumedamad alad Marsi pinnal on tumedad taimkatte esinemise t\xc3\xb5ttu neis piirkondades. Ta uskus, et spiraalgalaktikate spiraalharude otsad liiguvad eespool, mitte ei j\xc3\xa4\xc3\xa4 galaktika p\xc3\xb6\xc3\xb6reldes maha. Tegelikult on see vastupidi. \xc3\x95pik arvas, et p\xc3\xa4ikeseplekkide esinemise ja maapealsete poliitiliste revolutsioonide vahel on seos, ehkki midagi sellist pole suudetud t\xc3\xb5estada. Sellist sorti ekstsentriliste vaadete t\xc3\xb5ttu suhtuti tema t\xc3\xb6\xc3\xb6desse m\xc3\xb5nikord v\xc3\xa4hem t\xc3\xb5siselt kui need v\xc3\xa4\xc3\xa4rinuks. _NEWLINE_Ernst \xc3\x96pik on tegutsenud ka helilooja ja pianistina. 1936. aastal avaldati tema teosed "Eleegiline ballaad", "Kiri", "Muistend" I\xe2\x80\x93II ja "N\xc3\xa4gemused" I\xe2\x80\x93II.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96piku nime kannab v\xc3\xa4ikeplaneet 2099 \xc3\x96pik.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nErnst \xc3\x96pik oli geoloogia- ja paleontoloogiaprofessori ning filosoofi, keeleteadlase, luuletaja ja maletaja Armin \xc3\x96piku, diplomaat Oskar \xc3\x96piku ja pankur Paul \xc3\x96piku vend. \xc3\x96pikul oli ka \xc3\xb5de Anna, kes valdas 14 keelt, sealhulgas sanskriti keelt, ja t\xc3\xb5lkis Homerost. Paul \xc3\x96piku poeg oli energeetikateadlane Ilmar \xc3\x96pik, kelle poeg Andres \xc3\x96pik oli keemiaprofessor. _NEWLINE_Ernst \xc3\x96piku lapsed on f\xc3\xbc\xc3\xbcsik Uuno, Helgi, Tiiu, ajaloolane Elina, Inna ja Maija. _NEWLINE_Tema lapselaps Lembit \xc3\x96pik (Uuno poeg) on liberaaldemokraadist Suurbritannia poliitik, endine parlamendiliige, kes esindas Montgomeryshire\'i.'