b'\n_START_ARTICLE_\nI\xc5\xa1imi j\xc3\xb5gi\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc5\xa1im (kasahhi keeles \xd0\x95\xd1\x81\xd1\x96\xd0\xbb (Jesil), vene keeles \xd0\x98\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xbc) on j\xc3\xb5gi Aasias Obi j\xc3\xb5gikonnas, Irt\xc3\xb5\xc5\xa1i vasakpoolne ja k\xc3\xb5ige pikem lisaj\xc3\xb5gi._NEWLINE_I\xc5\xa1im on 2450 km pikk ja tema valgla on 177 000 km\xc2\xb2._NEWLINE_I\xc5\xa1im algab Kasahstanist Karagand\xc3\xb5 oblastist Sar\xc3\xb5arka k\xc3\xb5rgustiku p\xc3\xb5hjaosast. \xc3\x9clemjooksul voolab I\xc5\xa1im Akmola oblastis valdavalt l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, l\xc3\xa4bides Ar\xc5\xa1al\xc3\xb5, Kasahstani pealinna Astana ja Astrahhanka. Seej\xc3\xa4rel suubuvad temasse paremalt Ar\xc5\xa1al\xc3\xb5 j\xc3\xb5gi ja vasakult Terisakkan. Siis j\xc3\xb5uab I\xc5\xa1im Der\xc5\xbeavinski ehk Barank\xc3\xb5li linna, kus p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub p\xc3\xb5hja ning voolab edasi Torgaj lavamaal, l\xc3\xa4bib Jesili ja \xc3\xbcletab P\xc3\xb5hja-Kasahstani oblasti piiri. Novoi\xc5\xa1imskis p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub j\xc3\xb5gi kirdesse ning l\xc3\xa4bib Sergejevka, Javlenka ja oblasti keskuse Petropavli, p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub p\xc3\xb5hja, \xc3\xbcletab Venemaa piiri ning satub Tjumeni oblastisse. I\xc5\xa1im laskub L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Siberi madalikule. I\xc5\xa1imis p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub j\xc3\xb5gi itta, aga Abatskojes taas p\xc3\xb5hja, l\xc3\xa4bib Vikulovo ja \xc3\xbcletab Omski oblasti piiri._NEWLINE_I\xc5\xa1im suubub Ust-I\xc5\xa1imis vasakult Irt\xc3\xb5\xc5\xa1i. Tema veed j\xc3\xb5uavad l\xc3\xb5puks Obi kaudu P\xc3\xb5hja-J\xc3\xa4\xc3\xa4merre._NEWLINE_Raudtee kulgeb I\xc5\xa1imi kaldal ajuti: Ar\xc5\xa1al\xc3\xb5st Astanani ja sealt edasi Atbasarini ning Der\xc5\xbeavinskist Jesilini. Kuid ka p\xc3\xb5hja pool (Novoi\xc5\xa1imskis, Petrpavlis ja I\xc5\xa1imis) \xc3\xbcletab j\xc3\xb5ge mitu ida-l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunalist raudteed. Seevastu maantee kulgeb I\xc5\xa1imi kaldal enam-v\xc3\xa4hem pidevalt: Ar\xc5\xa1al\xc3\xb5st Astrahhankani ja Der\xc5\xbeavinskist Abatskojeni._NEWLINE_J\xc3\xb5gi toitub peamiselt lumesulamisveest. Ta j\xc3\xa4\xc3\xa4tub novembris ja vabaneb j\xc3\xa4\xc3\xa4kattest aprillis-mais. Sellele j\xc3\xa4rgneb suurvesi mais-juunis. Keskmine vooluhulk on sadakonna kilomeetri kaugusel suudmest Vikulovos 56,3 m\xc2\xb3/s, aga maksimaalne 686 m\xc2\xb3/s. Suurvee ajal on j\xc3\xb5gi alamjooksul kuni 15 km lai.'