b'\n_START_ARTICLE_\nRiia P\xc3\xbcha Jakobi kirik\n_START_SECTION_\nKirikuhoone\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xbcha Jakobi kiriku pikkus on 20 meetrit, laius aga 24 meetrit. Kiriku k\xc3\xb5rgus on 86 meetrit. Torni tipus on kukke kujutav tuulelipp, mis pandi sinna aastal 1736. Koori osa on ilma apsiidita._NEWLINE_Interj\xc3\xb6\xc3\xb6ris on kasutatud gooti stiilis kirikute juures haruldast taimornamenti, mis ehib sammaste kapiteele.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKirikut on esimest korda mainitud aastal 1225, mil hoone sisse p\xc3\xbchitseti. Toona oli tegemist tavalise kirikuga, katedraali funktsioone t\xc3\xa4itis aga Riia toomkirik. Ehitus ise algas ilmselt aastal 1212. XV sajandil asuti kirikule ehitama kivist torni, samuti ehitati selle juurde P\xc3\xbcha Risti kabel._NEWLINE_Aastal 1522 algas Riias jutlustega P\xc3\xbcha Jakobi kirikus ja Riia P\xc3\xbcha Peetri kirikuis reformatsioon Liivimaal, mis l\xc3\xb5petas Riia peapiiskopi v\xc3\xb5imu. P\xc3\xbcha Jakobi kirikust sai luterlik kirik, kus jutlusi peeti l\xc3\xa4ti keeles (t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ka liivi keeles)._NEWLINE_Rzeczpospolita ja katoliku kiriku \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu taastamise j\xc3\xa4rel tugevnes Rooma paavstile alluva poola katoliku kiriku m\xc3\xb5ju usupuhastusega luteri usku l\xc3\xa4inud L\xc3\xa4ti ja Liivimaa elanikkonnale. Riias t\xc3\xb5i see kaasa selle, et P\xc3\xbcha Jakobi kirik anti katoliiklastele \xc3\xbcle._NEWLINE_1582. aastal kehtestas Rooma paavst Gregorius XIII uue ehk Gregoriuse kalendri j\xc3\xa4rgse ajaarvamiss\xc3\xbcsteemi, mis Poola kuninga Stefan Batory korraldusega viidi sisse ka 1582. aastal Liivimaa hertsogkonnas ja Riia linnas. Korraldus uuele ajaarvamisele \xc3\xbcleminekust t\xc3\xa4ideti Riia rae poolt alles 1584. aastal, p\xc3\xa4rast suure rahatrahviga \xc3\xa4hvardamist. Riia rae allumine Poola keskv\xc3\xb5imu n\xc3\xb5udmistele, kutsus esile 1584. aasta j\xc3\xb5ulude ajal rahvarahutused Riias, nn 1584.\xe2\x80\x931589. aasta Kalendrirahutused. Uue kalendri j\xc3\xa4rgi peetava j\xc3\xb5ulumissa ajal tungisid Riia linnakodanikud P\xc3\xbcha Jakobi kirikusse ning r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid selle._NEWLINE_1621. aastal l\xc3\xa4ks Riia nagu kogu Liivimaa Rootsi kuningriigi koosseisu ja protestantism taaskehtestati usundina. Rootsi kuningas Gustav II Adolf muutis P\xc3\xbcha Jakobi kiriku Rootsi garnisoni luteri kirikuks, kus peeti jutlusi ka saksa ja eesti keeles, kuid p\xc3\xa4rast 1710. aastat sai Jakobi kirik Vene krooni kirikuks. 1736. aasta septembris alustas Riias jutlustusi Riia Jakobi kirikus vendade koguduse ehk hernhuutlaste liikumise rajaja krahv Nikolaus Ludwig von Zinzendorf._NEWLINE_Kiriku k\xc3\xb5rval kabelis hakkas aastal 1675 tegutsema kool, mis kasvas v\xc3\xa4lja endisest jesuiitide kolleegiumist. See kandis nime Schola Carolina._NEWLINE_Aastal 1765 restaureeriti tornikiiver, \xc3\xbchtlasi muudeti see barokseks. Aastal 1782 ehitati \xc3\xbcmber peasissek\xc3\xa4ik. Kirikutorni asetati neli kella, aga Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal viidi need Venemaale ning need l\xc3\xa4ksid kaotsi. Riia Jaani kiriku altarit ehib Johann K\xc3\xb6leri maal \xe2\x80\x9cHalastus\xe2\x80\x9d. Aastal 1901 asendati senine vana altar uuega._NEWLINE_1777. aastast pidas Riia Jakobi kirikus eestikeelseid jumalateenistusi Eesti kogudus. Riia Jakobi eesti koguduse kellamees ja koguduse eeslaulja oli Viljandimaalt p\xc3\xa4rit Kikka Jaak, kelle Riias s\xc3\xbcndinud poega Kristjan Jaak Petersoni (1801\xe2\x80\x931822) peetakse Eesti rahvuskirjanduse loojaks._NEWLINE_Aastal 1923 toimus referendum, kus rahvas otsustas, kellele kirik kuuluma peaks. Referendumi tulemusel sai kirik katoliiklastele, kes v\xc3\xb5tsid selle kasutusele Riia peapiiskopkonna katedraalina.'