b'\n_START_ARTICLE_\nTuul\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjus\n_START_PARAGRAPH_\nTuul on p\xc3\xb5hjustatud r\xc3\xb5hkude erinevusest atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris. R\xc3\xb5hkude erinevusest paikkonniti, hakkab \xc3\xb5hk liikuma k\xc3\xb5rgema r\xc3\xb5huga alalt madalama r\xc3\xb5huga alale. Kaks p\xc3\xb5hilist asjaolu, mis p\xc3\xb5hjustavad globaalseid \xc3\xb5humasside liikumisi, on ekvaatori ja pooluste erinev soojenemise kiirus ning planeedi p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemine, mis omakorda tekitab Coriolisi efekti. K\xc3\xb5rgemal puhuvate suuremate \xc3\xb5humasside tuuled l\xc3\xa4henevad alati geostroofilisele tasakaalule, kuid h\xc3\xb5\xc3\xb5re Maa pinna l\xc3\xa4hedal (u 1,5 km k\xc3\xb5rguseni) aeglustab tuule kiirust alumistes kihtides sedav\xc3\xb5rd, et tuule suund maapinna kohal erineb isobaari suunast ligi 60 kraadi. Seega maapinna l\xc3\xa4hedal ei saa olla geostroofilist tuult._NEWLINE_Geostroofiline tuul tekib siis kui baariline gradientj\xc3\xb5ud ja sellele vastassuunaliselt m\xc3\xb5juv Coriolisi j\xc3\xb5ud on tasakaalus. Maa p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemise kallutav j\xc3\xb5ud ehk Coriolisi j\xc3\xb5ud tekib sellest, et esialgse liikumissuuna saanud \xc3\xb5humass (ka veemass) p\xc3\xbc\xc3\xbcab inertsi m\xc3\xb5jul j\xc3\xa4tkata samasuunalist liikumist ruumis, kuid Maa p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemisest tingitult on maapinna koordinaadid ajas muutunud ning ongi tekkinud k\xc3\xb5rvalekalle \xc3\xb5hur\xc3\xb5hu gradientj\xc3\xb5u algsest suunast, mis paneb \xc3\xb5humassi liikuma k\xc3\xb5rgema r\xc3\xb5hu piirkonnast madalama r\xc3\xb5hu piirkonna suunas. Nende j\xc3\xb5udude koosm\xc3\xb5jul kujuneb v\xc3\xa4lja geostroofiline ehk baariline tuul, mis t\xc3\xa4hendab \xc3\xbchtlast ja sirgjoonelist liikumist piki isobaare, st tuul puhub piki samar\xc3\xb5hujooni (p\xc3\xb5hjapoolkeral gradientj\xc3\xb5u suunast paremale). Geostroofilise tuule juurdekasv suurtel k\xc3\xb5rgustel ehk termiline tuul on temperatuuri horisontaalse gradiendiga risti._NEWLINE_Kuna baariliste s\xc3\xbcsteemide keeristes, ts\xc3\xbcklonis ja antits\xc3\xbcklonis on isobaarid k\xc3\xb5verjoonelised, siis m\xc3\xb5jutab tuule suunda ka tsntrifugaalj\xc3\xb5ud. Ts\xc3\xbcklonis kattub see Goriolisi j\xc3\xb5u suunaga, antits\xc3\xbcklonis baarilise gradiendi suunaga. Seega samasuure gradiendi korral on tuule tugevus isobaarilisel suunal ts\xc3\xbcklonis v\xc3\xa4iksem ja antits\xc3\xbcklonis suurem. H\xc3\xb5\xc3\xb5rdumise puudumisel gradientj\xc3\xb5u, keskt\xc3\xb5ukej\xc3\xb5u ja Goriolisi j\xc3\xb5ust p\xc3\xb5hjustatud \xc3\xb5hu liikumist nimetatakse gradienttuuleks. .\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tmine\n_START_PARAGRAPH_\nMeteoroloogilise tuule suuna all m\xc3\xb5istetakse suunda, kust tuul puhub. Seda v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ljendada kaarte kraadides v\xc3\xb5i ilmakaartes. N\xc3\xa4iteks l\xc3\xb5unatuul puhub l\xc3\xb5unast p\xc3\xb5hja. Vabalt 360 kraadi p\xc3\xb6\xc3\xb6rlev tuulelipp on tuule suuna m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise vahendiks. Lennujaamades kasutatakse tuule suuna m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks p\xc3\xb5hiliselt tuulesokke, mille rippumise nurga j\xc3\xa4rgi saab m\xc3\xa4\xc3\xa4rata ka ligikaudse tuule kiiruse. Tuule kiiruse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks kasutatakse anemomeetreid, millel enamasti on selleks kas propeller v\xc3\xb5i \xc3\xb5\xc3\xb5nsate poolkera-kopakestega rootor._NEWLINE_P\xc3\xbcsivaid tuuli m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse \xc3\xbcldiselt k\xc3\xbcmne meetri k\xc3\xb5rgusel maapinnast ning iga k\xc3\xbcmne minuti kohta arvutatakse keskmine kiirus. Ameerika \xc3\x9chendriikides esitatakse iga kahe minuti kohta arvutatud tuulte keskmise kiiruse aruanne. Samas Indias tehakse seda kolmeminutilise perioodi kohta. L\xc3\xbchema aja kohta arvutatud tuule keskmine kiirus on suurema v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega, kuna v\xc3\xb5imaldab vaatlejal tuule kiiruse muutumist paremini j\xc3\xa4lgida.\n_START_SECTION_\nMere- ja maabriis\n_START_PARAGRAPH_\nRannikualadel on kohalike tuulte kujundamises suur osa mere- ja maabriisidel. Briis tekib maapinna ja vee erinevast soojusmahtuvusest tingitud erinevast soojenemise kiirusest. Kuna veel on suurem erisoojus kui maal, siis t\xc3\xb5useb hommikul \xc3\xb5hutemperatuur maapinna kohal kiiremini kui veepinna kohal. Maapinna kohal hakkab soojem kergem (v\xc3\xa4iksema erikaaluga) \xc3\xb5hk t\xc3\xb5usma, selle asemele voolab aga jahedam (suurema tihedusega) raskem \xc3\xb5hk veekogu kohalt, tekitades sellega jaheda briisi. \xc3\x96\xc3\xb6sel on vastupidi. Vee aeglase jahtumiskiiruse t\xc3\xb5ttu hakkab jahtunud maa pealt, kus on suurem \xc3\xb5hur\xc3\xb5hk, puhuma tuul veekogu poole._NEWLINE_Briis esineb enamasti vaid v\xc3\xa4ikese baarilise gradiendiga alal, kus tuul on piisavalt n\xc3\xb5rk. M\xc3\xb5\xc3\xb5duka v\xc3\xb5i tugeva tuule puhul briisi ei arene, v\xc3\xa4lja arvatud juhul kui maismaa ja veekogu kohal on eriti suur \xc3\xb5hutemperatuuri erinevus. M\xc3\xb5\xc3\xb5duka tuule puhul v\xc3\xb5ib ka tekkida briisi ja esialgse tuulesuuna segu. Lisaks on briisi tekkeks vaja selget ilma, kuna pilved takistavad \xc3\xb5hu temperatuurierinevuse tekkimist.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMitmetes kultuurides on tuult iseloomustatud kui midagi \xc3\xbcleloomulikku v\xc3\xb5i peetud seda \xc3\xbcheks v\xc3\xb5i mitmeks tuulejumalaks. N\xc3\xa4iteks Kreeka m\xc3\xbctoloogia tuulejumalateks on Boreas, Notos, Euros ja Zephyrios. Antiikkreeklased vaatlesid tuulte aastaajalist muutust Tuulte Tornis, mis asub Ateenas. Rooma tuulte jumalaks on Venti. Jaapani tuulte jumal F\xc5\xabjin on \xc3\xbcks vanimaid Shinto jumalaid. Legendi j\xc3\xa4rgi lasi ta maailma loomisel oma kotist v\xc3\xa4lja tuuled, et puhastada maailm udust. Jaapani s\xc3\xb5na kamikaze (\xe7\xa5\x9e\xe9\xa2\xa8) t\xc3\xa4histab jumalikku tuult ning usutakse, et see on jumalate tehtud kingitus. Teadaolevalt kasutati seda terminit esmakordselt kahe j\xc3\xa4rjestikuse taifuuni nimetamiseks, mis p\xc3\xa4\xc3\xa4stsid Jaapani aastatel 1274 ja 1281 toimunud Mongoli laevastiku r\xc3\xbcnnaku k\xc3\xa4est. Tuulemurru esinemissagedus suurenes Eestis 20. sajandi alguses m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nPurjelaevu on mitmesuguseid, kuid neil k\xc3\xb5igil on p\xc3\xb5hilised omadused, mille poolest nad sarnanevad. Kui v\xc3\xa4lja arvata purjemasti asemel, p\xc3\xbcstiste, tuule energial p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevate silindritega (Flettneri rootoriga) laevad, kus kasutatakse edasi liikumiseks \xc3\xa4ra Magnuse ilmingut, siis on igal purjelaeval kere, taglastus ning v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks mast, mis hoiab \xc3\xbcleval purjeid. Reis \xc3\xbcle ookeani v\xc3\xb5ib purjekal kesta kuid. Reisi ajalise pikenemise p\xc3\xb5hjuseks on tihti tuulevaikus, torm v\xc3\xb5i vastutuul, mis ei lase vajalikus suunas k\xc3\xb5ige otsemal kursil liikuda. Tugev torm v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada laeva huku._NEWLINE_Tuul m\xc3\xb5jutab oluliselt ka \xc3\xb5hus p\xc3\xbcsivate objektide lennukiirust ja -suunda (maapinna suhtes]. Tuule suund ja kiirus on p\xc3\xb5hilisteks m\xc3\xb5jutajateks, mis m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad lennuv\xc3\xa4ljal toimuvaid operatsioone. Lennunduses on navigatsioonilistel arvutustel kasutusel  m\xc3\xb5iste navigatsiooniline tuul ehk suund kuhu tuul puhub. Samuti on lennuv\xc3\xa4lja rajad ehitatud valitsevatele tugevamate tuulte suunas. Lennuki ohutuks \xc3\xb5hkut\xc3\xb5usuks on eelistatud vastutuul, kuna taganttuul pikendab \xc3\xb5hkut\xc3\xb5usuks vajaliku raja ja distantsi pikkust, mis omakorda v\xc3\xb5ib tekitada ohtlikke olukordi.\n_START_SECTION_\nEnergia allikas\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed praktilised vertikaalse teljega tuuleveskid ehitati 7. sajandil pKr ajaloolises Afganistani piirkonnas Sistanis. Veskitel oli siis 6\xe2\x80\x9312 riidest purje ja neid kasutati t\xc3\xb6\xc3\xb6stuses teravilja jahvatamiseks. Horisontaalse teljega tuuleveskid v\xc3\xb5eti kasutusele alles 1180. aastate alguses loode Euroopas. Paljud nendest on alles t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi. Esimese tuuleturbiiniga elektrit tootva generaatori ehitas 1887. aastal \xc5\xa0oti \xc3\xb5petlane James Blyth.\n_START_SECTION_\nErosioon\n_START_PARAGRAPH_\nAriidses kliimas on p\xc3\xb5hiliseks erosiooni tekitavaks elemendiks tuul. Tuul tekitab erosiooni kahel viisil. Tuulekanne ehk deflatsioon p\xc3\xb5hjustab v\xc3\xa4ikeste osakeste lendumise ja uude kohta transportimise. Teiseks, tuulest kantud osakeste lendumine vastu mingit takistust (n\xc3\xa4iteks kivi) tekitab h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumisega sellise takistuse kulumise. Tuuleerosioon esineb tavaliselt lagedatel, vaid v\xc3\xa4hese v\xc3\xb5i puuduliku taimkattega aladel, kus vihma sajab harva. N\xc3\xa4iteks liivaluidete moodustumisel rannas v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rbes.'