b'\n_START_ARTICLE_\nErutus\n_START_SECTION_\nNeurof\xc3\xbcsioloogia\n_START_PARAGRAPH_\nNoradrenergiline s\xc3\xbcsteem on aksonite kimp, mis saab alguse sinituumast ning liigub limbilise s\xc3\xbcsteemi ja basaalse eesaju kaudu neokorteksisse. Enamik neuronite projektsioone viib korteksi tagaossa, mis on t\xc3\xa4htis sensoorse informatsiooni ja ergastuse juures. Sinituuma aktiivsus ja noradrenaliini vabastamine loob \xc3\xa4rksuse ja suurendab valvsust. Neuronid, mis projekteeruvad basaalsesse eesajju m\xc3\xb5jutavad kolinergilisi neuroneid, mis toob kaasa atset\xc3\xbc\xc3\xbclkoliini vabanemise ajukoorde._NEWLINE_Atset\xc3\xbc\xc3\xbclkolinergilise s\xc3\xbcsteemi neuronid asuvad ajusillas ja basaalses eesajus. Nende neuronite stimulatsioon p\xc3\xb5hjustab kortikaalset aktiivsust ja erksust. K\xc3\xb5ik teised neli virgatsainet m\xc3\xa4ngivad rolli atset\xc3\xbc\xc3\xbclkolinergilise neuronite aktivatsioonis._NEWLINE_Dopaminergiline s\xc3\xbcsteem vabastab mustollusest dopamiini, millega seotud neuronid t\xc3\xb5usevad ventraalsest dorsaalsest-tegmentumist keskajus ja projekteeruvad nucleus accumbens\'isse, juttkehasse, limbilisse s\xc3\xbcsteemi ja prefrontaalkorteksisse. Limbilisel s\xc3\xbcsteemil on oluline osa tuju kontrollis ning mustollus signaliseerib p\xc3\xb5nevust ja \xc3\xa4rgastust. Dopamiiniteed l\xc3\xb5pevad prefrontaalkorteksis ja reguleerivad motoorseid liigutusi, eriti neid, mis on seotud tasuga._NEWLINE_Peaaegu k\xc3\xb5ik serotonergilise s\xc3\xbcsteemi\xc2\xa0neuronid p\xc3\xa4rinevad raphe tuumast, mille projektsioonid ulatuvad limbilisse s\xc3\xbcsteemi ja ajukoorde. Nende aksonite stimuleerimisel ja serotoniini vabanemisel tekib kortikaalne \xc3\xa4rgastus, millel on m\xc3\xb5ju tujule ja liikumisele._NEWLINE_Histaminergeenilise s\xc3\xbcsteemi neuronid asuvad h\xc3\xbcpotalamuse hallk\xc3\xb6rbukeses paiknevas tuberomammillary tuumas, kust nad saadavad juhteteid ajukoorde, taalamusse ja basaalsesse eesajju, kus histamiin stimuleerib atset\xc3\xbc\xc3\xbclkoliini vabanemist ajukoorde._NEWLINE_K\xc3\xb5ik need s\xc3\xbcsteemid on omavahel seotud virgatainete \xc3\xbclenevad s\xc3\xbcsteemid, kuid on ka neid, mis alanevad. \xc3\x9cks n\xc3\xa4ide on ventrolateraalne preoptiline piirkond, vabastades GAVH (gammaaminov\xc3\xb5ihape) tagasihaarde inhibiitoreid, mis sekkuvad \xc3\xa4rksuse ja \xc3\xa4rgastatuse seisundisse. \xc3\x84rgastuss\xc3\xbcsteemi virgatsained nagu atset\xc3\xbc\xc3\xbclkoliin ja noradrenaliin t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad ventrolateraalset preoptilist piirkonda inhibeerides.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84rgastus ja emotsioon\n_START_PARAGRAPH_\nCannoni-Bardi teooria baseerub eristamata \xc3\xa4rgastatusel, kus s\xc3\xbcndmusele vastab samaaegselt f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline ja emotsionaalne tasand. N\xc3\xa4iteks kui inimese pereliige sureb, on potentsiaalne f\xc3\xbcsioloogiline vastus sellele pisarate voolamine ja kurgu kuivus, ta on "kurb". Cannoni-Bardi teooria \xc3\xbctleb, et nii pisarad kui ka kurbus ilmutavad end samaaegselt. Protsess toimub j\xc3\xa4rgnevalt: s\xc3\xbcndmus (pereliikme surm) \xe2\x86\x92 f\xc3\xbcsioloogiline \xc3\xa4rgastatus (pisarad) ja emotsioon (kurbus). Fakt, et inimesed on v\xc3\xb5imelised kogema erinevaid emotsioone, kui neil esineb sarnane f\xc3\xbcsioloogiline muster on Cannoni-Bardi teooria kasuks. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib inimesel esineda s\xc3\xbcdamekloppimine ja kiire hingamine kui nad on vihased v\xc3\xb5i hirmunud. Isegi kui m\xc3\xb5nes olukorras v\xc3\xb5ib emotsioon esile kerkida enne f\xc3\xbcsioloogilist vastust, v\xc3\xb5etakse nende koosesinemist ikkagi t\xc3\xb5endina teooria kasuks. N\xc3\xa4iteks metsas olles v\xc3\xb5ib \xc3\xa4kitselt kuuldaolev heli tekitada kohese hirmutunde, kuigi f\xc3\xbc\xc3\xbcsilised hirmu s\xc3\xbcmptomid j\xc3\xa4rgnevad tundele ja ei eelne sellele._NEWLINE_Jamesi-Lange teooria kirjeldab, kuidas emotsiooni p\xc3\xb5hjustavad kehalised muutused, mis tulenevad emotsionaalse \xc3\xa4rgastatuse tajumisest kogemusena v\xc3\xb5i keskkonnas. Teooria v\xc3\xa4idab, et s\xc3\xbcndmused p\xc3\xb5hjustavad autonoomse n\xc3\xa4rvis\xc3\xbcsteemi \xc3\xa4rgastatuse lihaspinge, s\xc3\xbcdamel\xc3\xb6\xc3\xb6gi sageduse t\xc3\xb5usu, hingeldamise, suukuivuse, pisarate n\xc3\xa4ol. Kehaline tunne kui olukorraspetsiifiline reaktsioon ongi emotsiooni k\xc3\xa4ivitaja. N\xc3\xa4iteks kui keegi solvab inimest v\xc3\xb5i tema peret, v\xc3\xb5ivad inimese k\xc3\xa4ed rusikasse t\xc3\xb5mbuda, hingeldama hakata ja pingesse minna. Inimene tunneb oma rusikate j\xc3\xa4ikust ning m\xc3\xb5istab seej\xc3\xa4rel, et on vihane. Siin on protsess j\xc3\xa4rgmine: s\xc3\xbcndmus (solvang) \xe2\x86\x92 f\xc3\xbcsioloogiline \xc3\xa4rgastatus (rusikas k\xc3\xa4ed, higi, pinge) \xe2\x86\x92 t\xc3\xb5lgendus ("Mul on k\xc3\xa4ed rusikas ja olen pinges") \xe2\x86\x92 emotsioon (viha). Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi teooria keskendub f\xc3\xbcsioloogilisele \xc3\xa4rgastatusele kui v\xc3\xb5tmele, kuna teooria kohaselt ei piisaks ainult kognitiivsetest protsessidest \xc3\xbcksinda emotsiooni tekkeks._NEWLINE_Schachteri-Singeri kahefaktoriline teooria tunnetuslikust sildistamisest arvestab nii f\xc3\xbcsioloogilist \xc3\xa4rgastatust kui ka kognitiivseid protsesse, mis tekivad vastusena emotsiooni esilekutsuvas situatsioonis. Schachteri-Singeri teooria v\xc3\xa4idab, et emotsionaalne seisund on f\xc3\xbcsioloogilise \xc3\xa4rgastatuse ja \xc3\xa4rgastatust tasandi tunnetus. Seega m\xc3\xa4\xc3\xa4rab tunnetus, kuidas f\xc3\xbc\xc3\xbcsilist vastust nimetada. N\xc3\xa4iteks kas viha, r\xc3\xb5\xc3\xb5m v\xc3\xb5i hirm. Teooria n\xc3\xa4eb emotsiooni kui \xc3\xa4rgastatuse tasandi ja t\xc3\xb5lgenduse vahelist interaktsiooni. Mitte f\xc3\xbcsioloogiline \xc3\xa4rgastatus, vaid tunnetus annab emotsioonile nime. N\xc3\xa4iteks kui inimene p\xc3\xb5geneb sarim\xc3\xb5rvari eest, higistab ta ilmselt elu eest ja s\xc3\xbcda puperdab, mis on f\xc3\xbcsioloogiise seisundi n\xc3\xa4itajad. Inimese tunnetuslik silt oma kogemusele tuleb olukorra hindamisest "hirmuks". Siis ta alles kogeb hirmu, aga ainult p\xc3\xa4rast seda, kui on tunnetuse kaudu sellele nime andnud. Protsess siin: s\xc3\xbcndmus (sarim\xc3\xb5rvar inimest taga ajamas) \xe2\x86\x92 f\xc3\xbcsioloogiline \xc3\xa4rgastatus (higi, s\xc3\xbcdame puperdamine) \xe2\x86\x92 tunnetuslik silt (t\xc3\xb5lgendus; "see on hirm") \xe2\x86\x92 emotsioon (hirm).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84rgastatus on seotud info \xc3\xa4ratundmise, meelespidamise ja ammutamisega erinevate m\xc3\xa4luprotsesside juures. Emotsionaalselt \xc3\xa4rgastav informatsioon v\xc3\xb5ib viia parema info kodeerimiseni ja seekaudu soodustada info s\xc3\xa4ilitamist ja meeldetuletamist. \xc3\x84rgastatus on seotud valikulise t\xc3\xa4helepanuga \xe2\x80\x93 inimesed kodeerivad paremini \xc3\xa4rgastusega seonduvat kui neutraalset infot. Kodeerimise selektiivsus \xc3\xa4rgastatusega seonduvate stiimulite kasuks loob paremad pikaajalise m\xc3\xa4lu j\xc3\xa4ljed. \xc3\x84rgastusega seotud eredatele m\xc3\xa4lestustele on inimestel kergem ligi saada ning neid m\xc3\xa4letatakse detailsemalt ja t\xc3\xa4psemalt._NEWLINE_Hoolimata sellest, et \xc3\xa4rgastatus enamikul juhtudel m\xc3\xa4lu parandab, esineb erandeid. \xc3\x95ppimisega seotud \xc3\xa4rgastatus seostub rohkem pikaajalisest m\xc3\xa4lust meeldetuletamise ja ammutamisega kui l\xc3\xbchiajalisest info meeldetuletamisega. N\xc3\xa4iteks leidis \xc3\xbcks uurimus, et inimesed suutsid m\xc3\xa4letada \xc3\xa4rgastust tekitavaid s\xc3\xb5nu paremini \xc3\xbche n\xc3\xa4dala kui kahe minuti j\xc3\xa4rel p\xc3\xa4rast \xc3\xb5ppimist. Teine uurimus leidis, et \xc3\xa4rgastatus m\xc3\xb5jutab m\xc3\xa4lu erinevatel inimestel eri moodi. Eysenck leidis, et k\xc3\xb5rgema \xc3\xa4rgastatuse tase aitas ekstravertidel s\xc3\xb5nu ammutada, samas kui introvertidel seda v\xc3\xa4hendas.'