b'\n_START_ARTICLE_\nRakumembraan\n_START_PARAGRAPH_\nRakumembraan ehk ts\xc3\xbctoplasma membraan ehk plasmamembraan ehk v\xc3\xa4lismembraan (membrana cellularis, pellicula, peanalis) on bioloogiline membraan, mis eraldab rakku teda \xc3\xbcmbritsevast keskkonnast ning reguleerib molekulide liikumist rakku ja sellest v\xc3\xa4lja. Taimeraku v\xc3\xa4lismembraani nimetatakse sageli plasmalemmiks v\xc3\xb5i plasmalemmaks. Rakumembraan koosneb lipiidsest kaksikkihist (peamiselt fosfo- ja gl\xc3\xbckolipiidid ning steroolid) ja valkudest ning selle peamine \xc3\xbclesanne on raku sisekeskkonna kaitsmine v\xc3\xa4liste m\xc3\xb5jude eest. Sarnased membraanid (sisemembraanid) \xc3\xbcmbritsevad ka raku sees olevaid organelle._NEWLINE_Rakumembraani l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 6\xe2\x80\x9310\xc2\xa0nm ning seet\xc3\xb5ttu pole see valgusmikroskoobis n\xc3\xa4htav._NEWLINE_Rakumembraan on aineid selektiivselt l\xc3\xa4bi laskev. See t\xc3\xa4hendab, et teatud t\xc3\xbc\xc3\xbcpi molekulid (eelk\xc3\xb5ige v\xc3\xa4ikesed molekulid nagu hapnik ja s\xc3\xbcsihappegaas) l\xc3\xa4bivad rakumembraani vabalt difundeerides (st iseenesest), kuid teised (nt aminohapped, gl\xc3\xbckoos) vajavad selleks rakumembraani l\xc3\xa4bivate valgukanalite v\xc3\xb5i transportvalkude olemasolu. Makromolekulide transport rakku toimub aga rakumembraani sissesopistumise (endots\xc3\xbctoos) teel._NEWLINE_Rakumembraani valgud v\xc3\xb5ivad paikneda membraani v\xc3\xa4lisk\xc3\xbcljel, sisek\xc3\xbcljel v\xc3\xb5i integraalselt (st l\xc3\xa4bivad membraani). Rakumembraani v\xc3\xa4lispinnal olevatele valkudele ja lipiididele kinnituvad sageli l\xc3\xbchikese ahelaga ja (enamasti) hargneva struktuuriga s\xc3\xbcsivesikud. S\xc3\xbcsivesikutega seondunud valke ja lipiide nimetatakse gl\xc3\xbckoproteiinideks ja gl\xc3\xbckolipiidideks ning need moodustavad raku gl\xc3\xbckokal\xc3\xbcksi, mis toestab ilma rakuseinata rakke. Rakumembraani v\xc3\xa4lispinnal olevatel molekulidel on sageli retseptori funktsioon._NEWLINE_Enamikul rakkudel on membraanipotentsiaal, see t\xc3\xa4hendab, et raku v\xc3\xa4lis- ja sisekeskkonna elektripotentsiaalid on erinevad. Ainete ja elektrilaengute erineva jaotuse t\xc3\xb5ttu tekib elektrokeemiline gradient._NEWLINE_Loomarakkude v\xc3\xa4lismembraanidel esinevad mikrohatud ehk mikronarmakesed \xe2\x80\x93 kulenditaolised v\xc3\xa4ljasopistused, mis suurendavad membraani pinda.\n_START_SECTION_\nFunktsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nRakumembraanil on palju funktsioone. Raku v\xc3\xa4lismembraan kaitseb raku sisekeskkonda v\xc3\xa4liste m\xc3\xb5jude eest, reguleerib ainete transporti ja kommunikatsiooni teiste rakkudega. Lisaks osaleb rakumembraan raku toestamises, kuna sellele kinnitub raku ts\xc3\xbctoskelett.\n_START_SECTION_\nIsolatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks rakumembraani t\xc3\xa4htsamaid funktsioone on isolatsioon ehk raku sisekeskkonna eraldamine v\xc3\xa4liskeskkonnast._NEWLINE_Taimedel, seentel ja bakteritel on peale rakumembraani ka rakusein, mille peamine funktsioon on raku toestamine, aga ka ainete valikuline l\xc3\xa4bilaskmine.\n_START_SECTION_\nRaku kuju ja rakkude kinnitumine\n_START_PARAGRAPH_\nRakumembraan on elastne ning ise rakku ei toesta. Samas kinnitub membraanile rakku toestav ts\xc3\xbctoskelett, mis annab rakule vajaliku kuju ja kaitseb seda deformeerumise eest. Raku toestamine on oluline kudede moodustumiseks ja nende koosk\xc3\xb5laliseks funktsioneerimiseks. Paljudel rakut\xc3\xbc\xc3\xbcpidel on eriline kuju, t\xc3\xa4itmaks spetsiifilisi funktsioone. N\xc3\xa4iteks neuronitel on v\xc3\xa4ljaulatuvad j\xc3\xa4tked signaalide edastamiseks pika vahemaa taha.'