b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoo\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoo on soo L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa ja Harjumaa piiril._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoo v\xc3\xb5eti kaitse alla esmalt sookaitsealana 1981. aastal. Hiljem moodustati L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoo maastikukaitseala._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoo koosneb arvukatest soolaamadest, mida eraldavad Vihterpalu j\xc3\xb5gi ja tema lisaj\xc3\xb5ed: Metsl\xc3\xb5ugu oja, Pennu oja, Kaldam\xc3\xa4e oja, Piirsalu j\xc3\xb5gi ja K\xc3\xb5rtsioja. K\xc3\xb5ik need vooluveed on 20. sajandi algusest kuni keskpaigani v\xc3\xa4hemalt sood l\xc3\xa4bivas osas muudetud magistraalkraavideks. Soode kuivendamise m\xc3\xb5ju on soostiku p\xc3\xb5hialal siiski v\xc3\xa4hene, p\xc3\xb5hjustades endiste madalsooalade rabastumist. Nii on suurel osal soostiku idaosast kujunemas siirdesoo kooslused. Vaid osade magistraalkraavide \xc3\xa4\xc3\xa4res on tugeva kuivenduse tulemusel kasvanud k\xc3\xb5dusoometsad. Tugeva kuivendusega on v\xc3\xa4iksemad soostiku servaalad. Peamised p\xc3\xb5llumajanduse jaoks kuivendatud alad on Hindaste ja Kuij\xc3\xb5e k\xc3\xbcla l\xc3\xa4histel, metsanduslikku sookuivendust on p\xc3\xb5hjaservas Hatu k\xc3\xbcla l\xc3\xa4histel ja T\xc3\xa4navj\xc3\xa4rvest p\xc3\xb5hjas._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa Suursoos on arvukalt rabamassiive. Suurim neist on Linnuraba soostiku edelaosas. Soostiku p\xc3\xb5hjaservas on Soo-otsa raba samanimelise endise k\xc3\xbcla all ning madala luitemaastiku ja soosiilude mosaiigiga seotuna K\xc3\xb5rgeraba Hindaste k\xc3\xbcla all, T\xc3\xa4navj\xc3\xa4rve raba ja Veskij\xc3\xa4rve raba T\xc3\xa4navj\xc3\xa4rvest p\xc3\xb5hja pool. Viimaste rabamassiivide p\xc3\xb5hjapoolsed servaalad on Eesti k\xc3\xb5ige esinduslikumate n\xc3\xb5mmrabade seas. Need n\xc3\xb5mmrabaalad on p\xc3\xb5hja poolt seotud veel \xc3\x84nglema rabaga. V\xc3\xa4iksemaid rabalaike on mujalgi Suursoo p\xc3\xb5hjaosas teiste sookoosluste ja madalate luidete vahel._NEWLINE_H\xc3\xa4sti s\xc3\xa4ilinud madalsooalad paiknevad Linnuraba \xc3\xbcmbruses. Seal kasvab suurtel aladel mitmeid haruldasi kaitsealuseid taimi: tumedat nokkheina, rabaluga, sook\xc3\xa4ppa. Piirkonnas kasvab Euroopa punase raamatu seeneliik vesi-k\xc3\xbclmaseen. V\xc3\xa4iksemaid looduslikus seisus madalsooalasid on ka mitmel pool soostiku servaaladel._NEWLINE_Enamus soostiku idaosa madalsooalasid on kuivendusest v\xc3\xa4hemal v\xc3\xb5i rohkemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral m\xc3\xb5jutatud. Seal kasvab v\xc3\xa4ga laialdastel aladel harilik porss. Tugevama kuivenduse m\xc3\xb5juga aladel on porsasoo muutunud juba siirdesooks._NEWLINE_Suursoo p\xc3\xb5hjaosas asuvad T\xc3\xa4navj\xc3\xa4rv ja selle l\xc3\xa4hedal v\xc3\xa4iksem Mustj\xc3\xa4rv.'