b'\n_START_ARTICLE_\nKuramaa\n_START_SECTION_\nRahvastik ja asustus\n_START_PARAGRAPH_\nKuramaa p\xc3\xb5hjaossa, Kura poolsaare tippu, j\xc3\xa4\xc3\xa4vad liivlaste viimased asualad. Varem Kuramaad asustanud kuralased on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks sulandunud l\xc3\xa4tlaste hulka. Kuramaa linnades elab ka palju venelasi._NEWLINE_Kuramaa t\xc3\xa4htsaimad linnad on Liep\xc4\x81ja, Ventspils, Jelgava, Kuld\xc4\xabga, Tukums, Talsi ja Saldus.\n_START_SECTION_\nKeskaeg\n_START_PARAGRAPH_\nKuralased allutati saksa ristis\xc3\xb5dijatele ales p\xc3\xa4rast Liivi ristis\xc3\xb5da, ajavahemikul 1230\xe2\x80\x931267. Esmalt vallutasid ristis\xc3\xb5dijad Kuramaa p\xc3\xb5hjaosa, seej\xc3\xa4rel l\xc3\xb5unaosa. Keskajal oli Kuramaa jagatud Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna vahel, ordule kuulus 2/3 ja piiskopile 1/3 Kuramaast. Kuramaa piiskopkonda kuulus muuhulgas Ruhnu saar. Vaimulik v\xc3\xb5im kogu Kuramaa \xc3\xbcle oli ametlikult piiskopi k\xc3\xa4es, kuid ordu oli paavstilt saanud privileegid, t\xc3\xa4nu millele ta sai oma aladel kirikuelu ise korraldada._NEWLINE_Kuramaal tekkinud linnad, said Riia linnalt Riia linna\xc3\xb5igused: Piltene (1295), Kuld\xc4\xabga (1347\xe2\x80\x931360), Ventspils ja Aizpute (1378).\n_START_SECTION_\nKuramaa L\xc3\xa4ti Vabariigis ning L\xc3\xa4ti NSV-s\n_START_PARAGRAPH_\nAlates L\xc3\xa4ti Vabariigi v\xc3\xa4ljakuulutamisest 1918 kuulub Kuramaa L\xc3\xa4ti koosseisu. L\xc3\xa4ti Vabaduss\xc3\xb5ja ajal paiknesid Kuramaal suured Saksa v\xc3\xa4e\xc3\xbcksused (Landeswehr ja Rauddiviis), mis l\xc3\xb5id k\xc3\xbcll tagasi Punaarmee r\xc3\xbcnnaku, kuid p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid hiljem kogu L\xc3\xa4tit enda kontrolli alla saada. 1919. aasta s\xc3\xbcgisel p\xc3\xbc\xc3\xbcdis L\xc3\xa4tis v\xc3\xb5imu haarata Pavel Bermondt-Avalov, kes kontrollis samuti enamikku Kuramaast. P\xc3\xa4rast tema Riia vallutamise katse nurjumist kehtestus Kuramaa \xc3\xbcle L\xc3\xa4ti valitsuse kontroll._NEWLINE_1940. aastal l\xc3\xa4ks Kuramaa koos \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud L\xc3\xa4tiga NSV Liidu koosseisu, L\xc3\xa4ti asemele kuulutati v\xc3\xa4lja L\xc3\xa4ti NSV. 1941. aasta suvel vallutasid selle Saksamaa v\xc3\xa4ed._NEWLINE_Enamik Kuramaast p\xc3\xbcsis kuni s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni 8. mail 1945 Saksa v\xc3\xa4gede kontrolli all, kes suutsid Punaarmee r\xc3\xbcnnakud tagasi l\xc3\xbc\xc3\xbca (nn Kuramaa kott ehk katel). Kuramaal olnud Saksa v\xc3\xa4e\xc3\xbcksusi nimetati v\xc3\xa4egrupp Kurlandiks. Tol perioodil anti Kuramaal v\xc3\xa4lja ka oma postmarke. Plaan taastada L\xc3\xa4ti iseseisvus nurjus Saksa v\xc3\xa4gede vastuseisu ja s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppemise t\xc3\xb5ttu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast L\xc3\xa4ti iseseisvuse taastamist 1991 j\xc3\xa4i Kuramaa L\xc3\xa4ti osaks.'