b'\n_START_ARTICLE_\nSoontagana\n_START_PARAGRAPH_\nSoontagana on 13. sajandi allikates (kujul Sontagana, Sontackele) mainitud muinaskihelkond L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa l\xc3\xb5unaosas. Tegemist oli Ridala muinaskihelkonna k\xc3\xb5rval L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa peamise s\xc3\xb5jalis-poliitilise j\xc3\xb5uga. Liivimaa ristis\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel l\xc3\xa4ks Soontagana algselt Riia piiskopi, hiljem Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopi alluvusse.\n_START_SECTION_\nUlatus\n_START_PARAGRAPH_\nSoontagana ulatus t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e suudmest kuni Vigala j\xc3\xb5e alamjooksuni ning T\xc3\xb5stamaa kandist Lavassaare soostiku l\xc3\xa4\xc3\xa4neservani. Soontagana keskne piirkond oli arvatavasti hilisema Mihkli kirikukihelkonna alal, suurel soodevahelisel paek\xc3\xb5rgendikul t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Mihkli\xe2\x80\x93Koonga piirkonnas. Lisaks h\xc3\xb5lmas ta suurema osa Audru kirikukihelkonnast ja P\xc3\xa4rnu kirikukihelkonna p\xc3\xb5hjaosa. V\xc3\xb5imalikuks on peetud ka l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolse mere\xc3\xa4\xc3\xa4rse ala (T\xc3\xb5stamaa ja Varbla kirikukihelkondade territooriumi) kuulumist Soontaganasse. 1259. aasta soontaganalaste ja Metsepole liivlaste leping mainib liivlaste asuala p\xc3\xb5hjapiirina Laigaste nina ja Lemmej\xc3\xb5ge praegusest Eesti-L\xc3\xa4ti piirist veidi p\xc3\xb5hja pool. Sellest on j\xc3\xa4reldatud, et Soontaganasse v\xc3\xb5is v\xc3\xa4hemalt alates sellest aastast (aga v\xc3\xb5ib-olla juba varem) kuuluda ka praeguse L\xc3\xb5una-P\xc3\xa4rnumaa v\xc3\xa4heasustatud rannaala._NEWLINE_Soontagana keskne linnus oli Avaste soos Maalinna soosaarel olev Soontagana maalinn. L\xc3\xa4hikonnas Keblaste Taaram\xc3\xa4el asus veel \xc3\xbcks v\xc3\xa4iksem linnus. P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e suudmes asus arvatavasti sadamakoht, mis v\xc3\xb5is olla Soontagana ja sellega tihedalt seotud naaberkihelkonna K\xc3\xb5rve \xc3\xbchiskasutuses. Kihelkonnas asus t\xc3\xa4htis Kurese k\xc3\xbcla, kust l\xc3\xa4htus tee Soontagana maalinna. Kurese olulisust kinnitab ka I aastatuhande ja II aastatuhande alguse muististe rohkus._NEWLINE_Vanimad teated Soontagana (Sontagana) kohta p\xc3\xa4rinevad Henriku Liivimaa kroonikast. Seal mainitakse ka kihelkonda nimega Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rne (ladina keeles Maritima), Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rset maad (terra Maritima) ja mere\xc3\xa4\xc3\xa4rseid inimesi (Maritimi). Kuna Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsele maale ja mere\xc3\xa4\xc3\xa4rsete juurde minek on kroonikas seotud Soontaganasse minekuga, siis on Maritima kihelkonna all silmas peetud ilmselt just Soontaganat. Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rne maa on aga t\xc3\xa4histanud laiemalt L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa l\xc3\xb5unaosa, kus Soontagana oli s\xc3\xb5jalis-poliitilises m\xc3\xb5ttes juhtival positsioonil, v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nel juhul v\xc3\xb5ib-olla isegi kogu maakonda. Kristjan Oad on oletanud, et Mere\xc3\xa4\xc3\xa4rne maa oli poliitiline m\xc3\xb5iste Soontagana v\xc3\xb5imuala t\xc3\xa4histamiseks, kuhu kuulus enamus L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaast.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nHenriku kroonika kohaselt tungis Liivimaa ristis\xc3\xb5ja ajal toimunud Eestimaa vallutamise k\xc3\xa4igus 1210./1211. aasta vahetusel Soontaganasse riialaste (Riia piiskopi ja M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu), liivlaste, latgalite ja pihkvalaste v\xc3\xa4gi. Kihelkond r\xc3\xbc\xc3\xbcstati, p\xc3\xb5letati maha kolm linnust (asusid v\xc3\xb5ib-olla Keblaste Taaram\xc3\xa4el, Virussaare pelgupaigas ja Vatla maalinna kohal) ja p\xc3\xb5genevaid inimesi taga ajades j\xc3\xb5uti ka naaberkihelkondadesse. Neljandal p\xc3\xa4eval p\xc3\xb6\xc3\xb6rduti koos r\xc3\xb6\xc3\xb6vitud saagiga tagasi._NEWLINE_1212. aastal s\xc3\xb5lmisid soontaganalased riialaste, liivlaste ja latgalitega kolmeaastase vaherahu. 1215./1216. aasta vahetuse paiku liikus riialaste, liivlaste ja latgalite v\xc3\xa4gi m\xc3\xb6\xc3\xb6da merej\xc3\xa4\xc3\xa4d Soontaganasse, kus p\xc3\xa4rast k\xc3\xbclade r\xc3\xbc\xc3\xbcstamist asuti piirama Soontagana linnust. Lahingu \xc3\xbcheksandal p\xc3\xa4eval alustati rahul\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi. Suuri kaotusi kandnud ning vee- ja toidupuuduses soontaganalased n\xc3\xb5ustusid piirajate esitatud tingimustega ristiusk vastu v\xc3\xb5tta ja \xc3\xbclikute pojad pantvangideks anda ning s\xc3\xb5lmiti rahu. \xc3\x9cheteistk\xc3\xbcmnendal p\xc3\xa4eval lubati linnusesse siseneda preestril, kes seal olnud inimesed ristis. P\xc3\xa4rast seda piirajad lahkusid. 1224. aastal l\xc3\xa4ks Soontagana koos \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaaga riialaste omavahelisel kokkuleppel Riia piiskopi v\xc3\xb5imu alla. Kihelkonna t\xc3\xa4ielik ristimine viidi l\xc3\xa4bi 1226. aastal. P\xc3\xa4rast seda minetas Soontagana maalinn s\xc3\xb5jalise t\xc3\xa4htsuse._NEWLINE_Aastal 1234 loodi Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkond, mille territooriumile j\xc3\xa4i ka Soontagana. Piiskopkonna pealinnaks kujunes esialgu Vana-P\xc3\xa4rnu (linna\xc3\xb5igused 1251), mis rajati endise Soontagana sadama juurde. Soontagana tuumikusse rajati Mihkli kihelkond, mille keskus oli kindluskirik (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane Mihkli kirik)._NEWLINE_Soontagana kihelkonna j\xc3\xa4rgi on saanud oma nime Kaitseliidu P\xc3\xa4rnumaa maleva Soontagana malevkond.'