b'\n_START_ARTICLE_\nWarren Weaver\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlgul plaanis Weaver \xc3\xb5ppida inseneriks, aga tema \xc3\xb5petajad, eelk\xc3\xb5ige Max Mason, aga ka Charles Slichter, matemaatikaprofessor Wisconsini \xc3\x9clikoolis, m\xc3\xb5jutasid Weaverit valima hoopis matemaatikat ja matemaatilist f\xc3\xbc\xc3\xbcsikat. Weaver sai oma elu jooksul 3 akadeemilist kraadi: bakalaureusekraadi matemaatikas aastal 1916, tsiviilehituses 1917 ja doktorikraadi 1921. K\xc3\xb5ik kolm kraadi sai ta Wisconsini \xc3\x9clikoolist.\n_START_SECTION_\nMasint\xc3\xb5lkimine\n_START_PARAGRAPH_\nEsimest korda mainis Weaver masint\xc3\xb5lkimist inimkeelte vahel juba aastal 1947. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel innustasid tema Rockefelleri Sihtasutuse kaaskolleegid teda seda ideed edasi arendama. Selle innustuse m\xc3\xb5jul kirjutas ta aastal 1949 m\xc3\xa4rgukirja "Translation" ("T\xc3\xb5lkimine"), mida peetakse antud valdkonna k\xc3\xb5ige m\xc3\xb5jukamaks dokumendiks. Nimelt kirjeldas see dokument masint\xc3\xb5lkimise eesm\xc3\xa4rke ning meetodeid juba enne, kui inimesed hakkasid m\xc3\xb5istma, milleks k\xc3\xb5igeks arvutid v\xc3\xb5imelised on, mis pani alguse masint\xc3\xb5lkimise uurimisele alguse k\xc3\xb5igepealt Ameerika \xc3\x9chendriikides ning hiljem ka \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud maailmas. Weaveri ettepanekud olid keerulisemad kui lihtlabane s\xc3\xb5na-s\xc3\xb5nalt t\xc3\xb5lkimine, mis ei vii eriti kaugele. Tema ideede seas oli muuhulgas ka kontekstitundlikkus, mida kasutatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva masint\xc3\xb5lkimise juures v\xc3\xa4ga tihti._NEWLINE_Weaver uskus, et masint\xc3\xb5lkimise probleemi saab edukalt lahendada kui kr\xc3\xbcptograafia probleemi. Ta \xc3\xbctles selle kohta, et kui ma vaatan venekeelset artiklit, siis ma \xc3\xbctlen: "See on tegelikult kirjutatud inglise keeles, aga see on lihtsalt kodeeritud imelike s\xc3\xbcmbolitega ning see vajab dekodeerimist."\n_START_SECTION_\nTeaduse edendamine\n_START_PARAGRAPH_\nWarren Weaver alustas k\xc3\xbcll oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri matemaatika\xc3\xb5pejana, aga juba enne 38-aastaseks saamist oli ta Rockefelleri Sihtasutuse juht. Ta kasutas oma ametikohta eelk\xc3\xb5ige bioloogia edendamiseks, kuna Weaver m\xc3\xb5istis juba varajases eas, kui t\xc3\xa4htsat rolli geneetika ja molekulaarbioloogia omavad. Paljud sihtasutuse kaudu toetust saanud isikud said hiljem selles vallas Nobeli v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne muu k\xc3\xb5rgelt hinnatud auhinna.'