b'\n_START_ARTICLE_\nPeeter Olt\n_START_PARAGRAPH_\nPeeter Olt (9. oktoober 1896 Tartu \xe2\x80\x93 16. november 1970 Aldershot) oli Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane (leitnant) ja lendur.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nEsimese maailmas\xc3\xb5ja puhkedes astus 3. jaanuaril 1915 vabatahtlikuna Vene s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusse ja kanti Petrogradis asunud 1. lennuroodu nimekirja. M\xc3\xa4\xc3\xa4rati samast p\xc3\xa4evast Petrogradi Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi juures toimunud lennunduse kursustele. Nende l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel saadeti aviomotoristina 23. juuli 1915 teenistusse ohvitseride merelennu kooli. Sealt komandeeriti 3. novembril Bakuu ohvitseride merelennukooli. 2. juunil 1916 saadeti teenima Peipsi h\xc3\xbcdrolennusalka, ilmus sinna 17. juunil, kuid juba 24. juunil komandeeriti sealt edasi Petrogradi ohvitseride merelennukooli. Seal sai ta teenida vaid kuni 11. juulini 1916 kui saadeti edasi Moskva eralennukoolide juhataja k\xc3\xa4sutusse. 17. veebruaril 1917 saadeti Olt lennuv\xc3\xa4e tagavarapataljoni \xe2\x80\x93 edasisaatmiseks v\xc3\xa4lismaale lennukooli._NEWLINE_Olevat \xc3\xb5ppinud motoristi ameti k\xc3\xb5rvalt lendama juba Bakuu merelennukoolis, kus 1916. aasta suvel vaid 2 tundi instruktoriga lendamise j\xc3\xa4rel sooritas esimese iseseisva lennu. L\xc3\xa4bis ka Moskva eralennukoolis lenduri kursuse ning heade tagaj\xc3\xa4rgede t\xc3\xb5ttu valiti v\xc3\xa4lja v\xc3\xa4lismaale saatmiseks. Saadeti Prantsusmaale Chartres\xe2\x80\x99i lennukooli (kokku 37 vene lendurist koosnenud salgas, kellest viis olevat olnud eestlased), kus 31. mail 1917 sooritas lendurieksami ning kinnitati s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elenduri kutses._NEWLINE_Prantsusmaalt j\xc3\xb5udis tagasi 12. augustil 1917 ning m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 22. augustil Jevpatooria lennukooli instruktoriks. 6. oktoobril 1917 \xc3\xbclendati lipnikuks. 18. jaanuaril 1918 lahkus poliitilistel p\xc3\xb5hjustel lennukoolist._NEWLINE_Astus 4. detsembril 1918 Denikini v\xc3\xa4kke ning m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 3. jaanuaril 1919 selle 1. lennuparki. 26. veebruaril 1919 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta 2. Lennusalka lenduriks. Salka j\xc3\xb5udis ta kohale alles 25. m\xc3\xa4rtsil 1919. 7. veebruaril 1920 viidi 2. lennusalga laialisaatmise puhul \xc3\xbcle 4. lennusalka. Lendas neis salkades kokku 170 tundi. 3. novembril 1920 vabastati teenistusest Denikini v\xc3\xa4es._NEWLINE_19. novembril 1921 j\xc3\xb5udis Konstantinoopoli kaudu tagasi Eestisse ja registreeris ennast s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ekohuslasena. Arvati reservi. 1922. aastal siirdus Eesti \xc3\x95hus\xc3\xb5idu Aktsiaseltsi Aeronaut teenistusse. 16. septembril 1923 p\xc3\xbcstitas Peeter Olt Aeronaudi lennukil viie reisijaga Eesti rekordi k\xc3\xb5rguslennus \xe2\x80\x93 t\xc3\xb5usis 4200 meetri k\xc3\xb5rgusele. 1926. aasta m\xc3\xa4rtsis sai esimese Eestis tegutsenud eestlasest lendurina t\xc3\xa4is 100 000 kilomeetrit \xc3\xb5hus._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Aeronaudi pankrotti astus Olt 25. juulil 1928 teenistusse lennuv\xc3\xa4er\xc3\xbcgementi, m\xc3\xa4\xc3\xa4rati eskadrilli nr 5 ning komandeeriti eskadrilli nr 9 juurde. Eskadrill nr 9 oli Avro 504 \xc3\xb5ppelennukeid kasutanud \xc3\xbcksus, mis teenindas \xc3\xb5ppejaoskonda lendurite v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppel. Peeter Olt l\xc3\xa4bis 1928. aasta s\xc3\xbcgisel eskadrillis korraldatud lendurinstruktorite kursuse, kuid ei m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud seej\xc3\xa4rel instruktoriks. Selle asemel m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta 23. novembril 1928 Lennubaasi kontroll-lenduri kohuset\xc3\xa4itjaks. 2. jaanuaril 1929 vabastati ta kontroll-lenduri kohustest ning suunati Lennubaasi \xc3\xbclema k\xc3\xa4sutusse. Seal m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta 26. m\xc3\xa4rtsil 1929 Lennubaasi k\xc3\xa4skudet\xc3\xa4itjaks vanemaks tehnikuks. 2. mail 1929 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta uuesti kontroll-lenduri kohuset\xc3\xa4itjaks._NEWLINE_1. juulil 1930 likvideeriti lennuv\xc3\xa4er\xc3\xbcgement ning senised \xc3\xbcksused iseseisvusid ning ka korraldati ringi. Nooremleitnant Olt m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Lennubaasi lennusalga \xc3\xbclema abi kohuset\xc3\xa4itjaks. 21. jaanuaril 1931 kinnitati ta sellele kohale. 1. jaanuaril 1932 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Peeter Olt Lennubaasi lennusalga \xc3\xbclema ning \xc3\xbchtlasi ka kontroll-lenduri kohuset\xc3\xa4itjaks. 1. juunil 1934 Lennubaasi lennusalk likvideeriti ning Olt m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Lennubaasi kontrolljaoskonna kontroll-lenduri kohuset\xc3\xa4itjaks. _NEWLINE_1934. aastal p\xc3\xbcstitas ta Eesti rekordi k\xc3\xb5rguslennus \xe2\x80\x93 7500 meetrit._NEWLINE_Lennuseltsi AGO loomisel lahkus ta 12. juulil 1939 Eesti lennuv\xc3\xa4est ning asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le lennuseltsi lendurina. K\xc3\xa4is Saksamaal Junkers Ju 52 lendurikoolitusel ning t\xc3\xb5i hiljem 5. oktoobril 1939 Junkersi tehastest Dessaus kohale esimese AGO Ju 52 reisilennuki ES-AGO. Lendas AGO lennukeil kuni N\xc3\xb5ukogude Liidu kooraldatud v\xc3\xb5imuvahetuseni Eestis ehk Eesti iseseisvuse likvideerimiseni. AGO natsionaliseerimise j\xc3\xa4rel 26. septembril 1940 vabastati P. Olt teenistusest._NEWLINE_1941. aasta suvel mobiliseeriti reservohvitserina Punaarmeesse ning saadeti t\xc3\xb6\xc3\xb6pataljoni nr 109 Sverdlovski oblastis. Seal \xc3\xb5nnestus tal koos Mihail Kristiani, Endel Susi ja Ants Liblikmaaga, teeseldes poolakaid, astuda kindral W. Andersi mobiliseeritavasse Poola v\xc3\xa4kke, koos deporteeritud Poola lenduritega ning p\xc3\xa4\xc3\xa4seda 1942. aastal Inglismaale. Kuna P. Olt oli tegevteenistuseks \xc3\x9chendkuningriigis liiga vana, siis lendas ta \xc3\xbcksuses, mis toimetas lennukeid tehastest s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e lennuv\xc3\xa4ljadele._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da elas P. Olt Inglismaal ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas seal kaubalaevadel radistina, hiljem Londonis tr\xc3\xbckikojas spetsialistina.'