b'\n_START_ARTICLE_\nPaulus III\n_START_SECTION_\nEraelu\n_START_PARAGRAPH_\nAlessandro Farnesel olid kooselust Silvia Ruffiniga pojad Pier Luigi Farnese (1503\xe2\x80\x931547), Paolo Farnese (1504\xe2\x80\x931513) ja Ranuccio Farnese (1509\xe2\x80\x931529) ning t\xc3\xbctar Costanza Farnese. Julius II tunnistas 8. juulil 1505 vanimad lapsed Farnese seaduslikeks lasteks ja Leo X tunnistas 22. m\xc3\xa4rtsil 1518 Ranuccio tema seaduslikuks lapseks.\n_START_SECTION_\n1534. aasta konklaav\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III valiti paavstiks 66-aastaselt 13. oktoobril 1534 Vatikanis ja krooniti 3. novembril kardinal Innocenzo Cibo poolt. Ta oli oma valimise ajal vanim kardinal ja viimane Aleksander VI m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kardinal. Paulus III v\xc3\xb5ttis nime arvatavasti Paulus II j\xc3\xa4rgi, kelle ajal ta s\xc3\xbcndis v\xc3\xb5i apostel Pauluse j\xc3\xa4rgi. 11.\xe2\x80\x9313. oktoobril 1534 toimunud konklaavil osales 33 kardinali.\n_START_SECTION_\nSuhted Portugaliga\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III saatis Luigi Lippomano nuntsiuseks Portugali.\n_START_SECTION_\nSisepoliitika\n_START_PARAGRAPH_\n1540 suurendas Paulus III Perugiale m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud soolamaksu, mille tagaj\xc3\xa4rjel puhkes linnas \xc3\xbclest\xc3\xb5us ja Pier Luigi Farnese vallutas linna.\n_START_SECTION_\nKuuria\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III reformis oma valitsemisajal kuuria ametkondi. 21. juulil 1542 avaldatud konstitutsiooniga "Licet ab initio" asutas ta Rooma inkvisitsiooni._NEWLINE_1537 tegi Paulus III oma isikliku v\xc3\xa4liskorrespondentsi eest vastutavaks asekantsleri, oma pojapoja Alessandro Farnese.\n_START_SECTION_\nJesuiitide tunnustamine\n_START_PARAGRAPH_\nTa tunnustas 27. septembril 1540 avaldatud bullas "Regimini militantis ecclesiae" Jeesuse Seltsi. 14. m\xc3\xa4rtsil 1543 avaldatud bullas "Injunctum nobis" t\xc3\xbchistas ta varem jesuiitidele seatud piirangu liikmete arvu suhtes ja 1548 avaldatud kirjas "Pastoralis officii" lubas Ignatius Loyola teose "Vaimulikud harjutused" avaldamise. Tema ajal alustasid jesuiidid aktiivset misjonit\xc3\xb6\xc3\xb6d. 1546 nimetas Paulus III oma teoloogilisteks n\xc3\xb5ustajateks oikumeenilisel kirikukogul jesuiidid Diego Laynezi, Alfonso Salmeroni, Charles Lefebvre\'i, Peter Faberi, Peter Canisiuse, Claude Le Jay ja Nicolaus Bobadilla. Bobadilla oli paavsti k\xc3\xa4sul osalenud 1543 N\xc3\xbcrnbergi ja Speyeri riigip\xc3\xa4evadel.\n_START_SECTION_\nMuud otsused\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III kinnitas 28. juulil 1535 avaldatud bullas "Dudum felicis recordationis" barnabiitide ordu konstitutsiooni, mida Clemens VII oli varem tunnustanud, ja 29. novembril 1543 avaldatud bullas "Pastoralis officii cura" laiendas nende jurisdiktsiooni piiskopkondades._NEWLINE_Ta kinnitas bartolomiitide privileegid._NEWLINE_Ta rajas 30. novembril 1539 Rooma Santa Maria sopra Minerva kiriku dominikaani vennaskonna ja rajas P\xc3\xbcha Rochuse vennaskonna._NEWLINE_Paulus III tunnustas 1540 Somaschi ordut, 1542 alkantraiidide ordut ja 1544 lubas tegutseda ursuliinidel. Oma ametiajal soosis ta teatiine ja teisi reformiliikumisi.\n_START_SECTION_\nLiturgilised otsused\n_START_PARAGRAPH_\n1535 lubas Paulus III kardinal Francisco de los \xc3\x81ngeles Qui\xc3\xb1onesil avaldada breviaariumi._NEWLINE_1536 avaldatud bullas "In Coena Domini" t\xc3\xb5i ta v\xc3\xa4lja 17 juhtumit, mis on karistatavad ekskommunikatsiooniga._NEWLINE_Kuna frantsisklased olid Mehhikos ristinud inimesi ilma kriisamita v\xc3\xb5idmiseta, avaldas Paulus III 1. juunil 1537 bulla "Altitudo divini consilii", milles ta manitses frantsisklasi ja kuulutas, et tulevikus v\xc3\xb5ib sel viisil ristida ainult olukordades, mil tavap\xc3\xa4rane ristimine on m\xc3\xb5eldamatu. Samas bullas asus ta indiaanlaste seas levinud mitmenaisepidamise vastu, r\xc3\xb5hutades, et indiaanlased peaksid oma esimest naist kohtlema, nagu nad oleksid temaga kiriklikult laulatatud. Ta lubas frantsisklastel pidada Neitsi Maarja ja P\xc3\xbcha Joosepi abiellumise p\xc3\xbcha._NEWLINE_1537 saatis ta Mantova hertsogile kuldroosi._NEWLINE_Ta pehmendas 1540 Calatrava r\xc3\xbc\xc3\xbctliordu liikmete ts\xc3\xb6libaadivannet._NEWLINE_Paulus III avaldas 21. m\xc3\xa4rtsil 1542 bulla "Cupientes Iudaeos", milles lubas neof\xc3\xbc\xc3\xbctidele privileege. 19. veebruaril 1543 avaldatud bullas "Illius, qui pro dominici" lubas ta katehhumeenidele ja neof\xc3\xbc\xc3\xbctidele rajada kloostri.\n_START_SECTION_\nSuhted juutidega\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III avaldas 12. mail 1540 bulla "Licet iudaei" juutide kohta.\n_START_SECTION_\nSmolenski Aabrahami kanoniseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III kanoniseeris 1549 Smolenski Aabrahami. 1544 kuulutas ta \xc3\xb5ndsaks Corrado Confalonieri.\n_START_SECTION_\nOnupojapoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III soovis t\xc3\xbc\xc3\xbcpilise renessansiaja Itaalia valitsejana muuta oma suguv\xc3\xb5sa teiste suguv\xc3\xb5sade seas m\xc3\xb5jukamaks._NEWLINE_Tema ema suguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rines paavst Bonifatius VIII ja 4 kardinali. Paulus III p\xc3\xbchitses kardinaliks ema venna Camillo Caetani poja Niccol\xc3\xb2 Caetani._NEWLINE_Paulus III \xc3\xb5de Giulia Farnese abiellus Orsino Orsiniga._NEWLINE_Paulus III poeg Pier Luigi Farnese abiellus Geronima Orsiniga, kelle pojad Alessandro ja Ranuccio p\xc3\xbchitses Paulus III kardinalideks. Pier Luigi poeg Ottavio Farnese abiellus Karl V abieluv\xc3\xa4lisest suhtest s\xc3\xbcndinud t\xc3\xbctrega. Geronima Orsini \xc3\xb5de abiellus Gian Giacomo de\' Mediciga, kelle venna p\xc3\xbchitses Paulus III 1549 kardinaliks ja kellest sai hiljem paavst Pius IV._NEWLINE_Paulus III t\xc3\xbctar Constanza abiellus Bosio Sforza di Santa Fioraga. Nende poeg Guido Ascanio Sforza di Santa Fiora sai 1534 kardinaliks._NEWLINE_1545 l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas Paulus III Kirikuriigi koosseisus olevad Parma ja Piacenza hertsogiriigid oma pojale Pier Luigile, kes oli Karl V-ga vaenulikes suhetes ja tapeti 1547. Tema poeg Ottavio oli Karl V v\xc3\xa4imees ja n\xc3\xb5udis isa surma j\xc3\xa4rel oma p\xc3\xa4randit. Kui paavst ei soostunud hertsogkondi Ottaviole l\xc3\xa4\xc3\xa4nistama, vaid j\xc3\xa4ttis need Kirikuriigi koosseisu, siis okupeeriti need alad keisri v\xc3\xa4gede poolt.\n_START_SECTION_\nKardinalide p\xc3\xbchitsemised\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III p\xc3\xbchitses oma ametiajal 71 kardinali 12 konsistooriumil, sealhulgas hilisemad paavstid Julius III, Marcellus II, Paulus IV ja Pius IV. Varem polnud \xc3\xbchegi paavsti poolt p\xc3\xbchitsetud kardinalidest nii mitmed hiljem paavstiks saanud. Paulus III oli esimene paavst, kes hakkas kardinale p\xc3\xbchitsema in pectore. Lisaks itaallastele said kardinalideks 10 prantslast, 9 hispaanlast, 2 sakslast, 2 inglast ja 1 \xc5\xa0veitsi vaimulik._NEWLINE_1542 kinnitas ta taas, et paavst valitakse kardinalide poolt konklaavil, mitte oikumeenilisel kirikukogul. 1544 rajas ta Santa Maria in Ara Coeli titulaarkiriku.\n_START_SECTION_\nPaulus III kultuuriloos\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III oli tollal Roomas elavate kirjanike ja kunstnike patroon. Tema ajal ehitati Palazzo Farnese. Vatikanis rajati tema ajal Cappella Paolina ja alustati Sala Regia ehitust._NEWLINE_Tizian on temast teinud mitu portreed. Kunstnik Sebastiano Ricci on paavsti elust maalinud mitu maali._NEWLINE_Paulus III m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Alfonso Ferri \xc3\xb5petama Sapienzas anatoomiat._NEWLINE_Kuigi paavst oli eelk\xc3\xb5ige vaimulik, ei takistanud ta s\xc3\xbcndsuse piiridesse j\xc3\xa4\xc3\xa4vate avalike l\xc3\xb5bustuste pidamist Roomas ning isegi Vatikanis peeti m\xc3\xb5nel korral maskiballe ja suurejoonelisi pidusid. 1536 t\xc3\xbchistas ta karnevalide pidamise keelu._NEWLINE_27. oktoobril 1538 m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Paulus III Vatikani raamatukogu juhatajaks Kisamose piiskopi Agostino Steuco._NEWLINE_Miko\xc5\x82aj Kopernik kirjutas paavstile kalendrireformi asjus. Ta p\xc3\xbchendas oma suurt\xc3\xb6\xc3\xb6 "De revolutionibus orbium coelestium" paavstile._NEWLINE_Teleseriaalis "The Tudors" oli Paulus III osas n\xc3\xa4itleja Peter O\xe2\x80\x99Toole.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clikoolide asutamine\n_START_PARAGRAPH_\n28. oktoobril 1538 avaldatud bullaga "In apostolatus culmine" rajas Paulus III Santo Domingo \xc3\xbclikooli ja 5. jaanuaril 1548 avaldatud bullaga rajas ta Reimsi \xc3\xbclikooli. 1538 asutas ta Glasgow\xe2\x80\x99s St. Mary kolleegiumi._NEWLINE_Ta taastas Sacco di Roma t\xc3\xb5ttu peatatud Rooma \xc3\xbclikooli tegevuse.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nPaulus III suri 81-aastaselt 10. novembril 1549 Roomas Quirinali k\xc3\xbcnkal asuvas villas ja maeti Vatikani basiilikasse. 15. jaanuaril 1629 maeti tema s\xc3\xa4ilmed \xc3\xbcmber.'