b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Kundera\n_START_PARAGRAPH_\nMilan Kundera (s\xc3\xbcndinud 1. aprillil 1929 Brnos T\xc5\xa1ehhoslovakkias) on t\xc5\xa1ehhi-prantsuse kirjanik.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nKundera s\xc3\xbcndis k\xc3\xb5rgelt haritud perekonnas. Tema isa oli kuulus muusikateadlane ja pianist, mist\xc3\xb5ttu muusikal on olnud m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne m\xc3\xb5ju Kundera loomingule._NEWLINE_1948 astus Kundera \xc3\xbclikooli. Esmalt asus ta \xc3\xb5ppima kirjandust ja esteetikat, kuid vahetas peagi eriala ning hakkas \xc3\xb5ppima filmikunsti. Filmiakadeemia l\xc3\xb5petas Kundera 1952. aastal. _NEWLINE_Kommunistlikku parteisse oli ta astunud juba 1948. P\xc3\xa4rast vahepealset v\xc3\xa4ljaviskamist v\xc3\xb5eti ta 1956. aastal taas parteisse vastu, ent 1970 visati Kundera juba l\xc3\xb5plikult v\xc3\xa4lja. Kundera oli sarnaselt paljude teiste kirjanikega seotud 1968. aasta Praha kevade s\xc3\xbcndmustega._NEWLINE_Aastal 1975 lahkus Kundera koos naisega T\xc5\xa1ehhoslovakkiast ja asus elama Prantsusmaale. 1981. aastast on ta ka Prantsusmaa kodanik.\n_START_SECTION_\nTeoseid\n_START_PARAGRAPH_\nKundera tuntuim romaan on 1984. aastal ilmunud "Olemise talumatu kergus" ("Nesnesiteln\xc3\xa1 lehkost byt\xc3\xad", eesti keeles 1992; 2000, t\xc3\xb5lkinud Leo Metsar). Eesti keelde on veel t\xc3\xb5lgitud tema "Surematus", "Nali", "Teadmatus", "H\xc3\xbcvastij\xc3\xa4tuvalss" jt.'