b"\n_START_ARTICLE_\nFooton\n_START_PARAGRAPH_\nFooton on elektromagnetkiirguse v\xc3\xa4ikseim osake ehk kvant (valguskvant). Footon on vaheosake (boson spinniga 1), mis vahendab elektromagnetilist vastastikm\xc3\xb5ju. Footon (erinevalt n\xc3\xa4iteks gluuonist) ise oma vahendatava vastastikm\xc3\xb5ju laengut ei kanna ja on elektriliselt neutraalne. Tema seisumass on 0 ning seet\xc3\xb5ttu liigub ta vaakumis alati valguse kiirusega . Valguse kiirus kui universaalne f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaline konstant ongi defineeritud footoni liikumise kiiruse kaudu vaakumis.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldine kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nFooton on elementaarosake, mis vahendab elektromagnetilist vastastikm\xc3\xb5ju. Enamasti t\xc3\xa4hendab see, et elektriliselt laetud kehad vahetavad omavahel virtuaalseid footoneid. N\xc3\xa4iteks positiivselt laetud aatomituum ja negatiivselt laetud aatomi elektronkate m\xc3\xb5jutavad teineteist virtuaalsete footonitega.\n_START_SECTION_\nFootonit iseloomustavad kvantarvud\n_START_PARAGRAPH_\nNagu k\xc3\xb5ik teised fundamentaalsed vaheosakesed, on ka footon boson (spinniga 1). Kui fermion neelab footoni, siis fermioni ja footoni spinnid liituvad. N\xc3\xa4iteks kui elektron neelab footoni, siis muutub tema spinn vastupidiseks (s\xc3\xbcsteemi summaarne spinn peab olema k\xc3\xb5ikides vastastikm\xc3\xb5judes j\xc3\xa4\xc3\xa4v)._NEWLINE_Lisaks spinnile (mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra footoni polarisatsiooni) iseloomustab footonit veel  lainevektor, mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra footoni lainepikkuse ja liikumise suuna. K\xc3\xb5ik teised footoni kvantarvud (n\xc3\xa4iteks tema leptonlaeng ja bar\xc3\xbconlaeng) on 0. Footon on iseenda antiosake, kuid kaks footonit omavahel enamasti ei annihileeru, kuna nendevaheline vastastikm\xc3\xb5ju on v\xc3\xa4ga n\xc3\xb5rk. Kuna footonitel elektrilaeng puudub, siis saavad nad vastastikm\xc3\xb5jus olla ainult virtuaalsete laetud osakeste (n\xc3\xa4iteks elektronide) silmuste kaudu.\n_START_SECTION_\nFootoni mass\n_START_PARAGRAPH_\nKuna footoni seisumass on 0, siis liigub footon alati valguse kiirusega. Footonil on mass, mis on v\xc3\xb5rdne footoni poolt edasi kantava energiaga. Kui mingi keha neelab footoni, siis saab ta endale selle footoni energia ning selle v\xc3\xb5rra suureneb ka keha mass\n_START_SECTION_\nFootoni lagunemine\n_START_PARAGRAPH_\nFooton ei saa laguneda, kuna puudub temast kergema seisumassiga osake. Teiseks ei saa footon laguneda ka p\xc3\xb5hjusel, et liikudes valguse kiirusega tema jaoks (vastavalt erirelatiivsusteooriale) aeg seisab. Footoni jaoks toimub kiirgumine ja neeldumine samaaegselt j\xc3\xa4tmata vahepeal v\xc3\xb5imalust lagunemiseks.\n_START_SECTION_\nFootoni nimetus\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Einstein nimetas 1909. aastal oma teoorias footoneid valguskvantideks (das Lichtquant). Footoni nimetuse (tulenevalt kreekakeelsest s\xc3\xb5nast \xcf\x86\xe1\xbf\xb6\xcf\x82 ph\xc3\xb4s \xe2\x80\x94 valgus) pakkus esmakordselt v\xc3\xa4lja f\xc3\xbc\xc3\xbcsikakeemik Gilbert N. Lewis aastal 1926. Kuigi Lewis'e arendatav teooria heideti tema sisemiste mittevastavuste t\xc3\xb5ttu kiiresti k\xc3\xb5rvale, siis nimetus footon sai kiiresti populaarseks."