b"\n_START_ARTICLE_\nReligioosne ordu\n_START_PARAGRAPH_\nReligioosne ordu (ladina keelest ordo, kord) on religioosse p\xc3\xbchendumusega inimeste organisatsioon._NEWLINE_Vastavalt religioonile v\xc3\xb5ivad religioosse ordu liikmed olla \xc3\xbchel v\xc3\xb5i teisil viisil eraldunud muust \xc3\xbchiskonnast, elada oma reeglite kohaselt vmt. Religioossel ordul v\xc3\xb5ib olla oma kombestik ja hierarhia, mis tavaliselt erineb vastavas religioonis \xc3\xbcldiselt kasutusel olevatest kombestikust, p\xc3\xbchitsuste ja/v\xc3\xb5i kleerikute astmetest jmt. Religioosse ordu meessoost liikmeid nimetatakse sageli munkadeks v\xc3\xb5i vendadeks; naissoost liikmeid nunnadeks v\xc3\xb5i \xc3\xb5dedeks. Enamasti on nad p\xc3\xbchendunud kogu eluks, andnud mitmeid t\xc3\xb5otusi, saanud p\xc3\xbchitsusi jne. Sageli kuulub religioossesse ordusse ka inimesi (ajutiselt v\xc3\xb5i p\xc3\xbcsivalt), kes pole ei p\xc3\xbchitsetud ega kuulu ka hierarhiasse. M\xc3\xb5nede religioossete ordude liikmed v\xc3\xb5ivad olla eraldunud muust maailmast, elades kloostrites; teised v\xc3\xb5ivad olla s\xc3\xa4ilitanud suhted \xc3\xbchiskonnaga, sagedasti \xc3\xb5petades v\xc3\xb5i teenides tavap\xc3\xa4rasel viisil. Tavap\xc3\xa4rasemaid tegevusi on religioosse otstarbega k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6esemete valmistamine, tekstide \xc3\xbcmberkirjutamine vms._NEWLINE_Religioossete ordude p\xc3\xbchendumuslik tegevus h\xc3\xb5lmab \xc3\xbchiseid teenistusi, palveid v\xc3\xb5i meditatsioone jpm._NEWLINE_Enam tuntud on kristlikud ja budistlikud ordud. Religioosse p\xc3\xbchendumusega inimeste kogukondi leidub ka mitmete Aafrika ja L\xc3\xb5una-Ameerika h\xc3\xb5imude hulgas. Budistlikes \xc3\xbchiskondades (Sri Lankal, Tais, Koreas, Tiibetis) on \xc3\xbcsna suured mungaordud. Kirjanduse ja filmide kaudu on h\xc3\xa4sti tuntud Hiina Ch'an (Zen)-budistlik Shaolini ordu (koolkond)._NEWLINE_Kristlikud ordud on peamiselt katoliikluses, aga ka m\xc3\xb5nes protestantlikus harus.\n_START_SECTION_\nKatoliiklikud ordud\n_START_PARAGRAPH_\nKatoliiklikud ordud jagunevad mitmetesse t\xc3\xbc\xc3\xbcpidesse. Kaks suuremat jaotust on ordud (ordo proper) ja kongregatsioonid (congregatio). Algselt olid orduvendadele v\xc3\xb5i -\xc3\xb5dedele igas ordus omad spetsiifilised t\xc3\xb5otused (vaesuse, karskus, kuulekus jmt koos isiklike t\xc3\xb5otustega jne). Alates 13. sajandist hakati kasutama lihtsamaid t\xc3\xb5otusi ning neid \xc3\xbchendusi nimetatakse pigem kongregatsioonideks."