b'\n_START_ARTICLE_\nAleksei Koss\xc3\xb5gin\n_START_PARAGRAPH_\nAleksei Koss\xc3\xb5gin (vene \xd0\x90\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\x9d\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x9a\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x8b\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbd; 21. veebruar (vkj 8. veebruar) 1904 Peterburi \xe2\x80\x93 18. detsember 1980 Moskva) oli N\xc3\xb5ukogude Liidu riigitegelane._NEWLINE_Aleksei Koss\xc3\xb5gin oli p\xc3\xa4rit t\xc3\xb6\xc3\xb6lisperekonnast. 15-aastaselt astus ta vabatahtlikult Punaarmeesse ja osales Vene kodus\xc3\xb5jas. 1921\xe2\x80\x931924 \xc3\xb5ppis ta Peterburi Kooperatsioonitehnikumis. 1924\xe2\x80\x931930 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta kooperatsioonis\xc3\xbcsteemis Siberis. 1930\xe2\x80\x931935 \xc3\xb5ppis Koss\xc3\xb5gin Kirovi-nimelises Leningradi Tekstiiliinstituudis. P\xc3\xa4rast instituudi l\xc3\xb5petamist t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Leningradis tekstiilivabrikus meistri ja tsehhijuhatajana. 1937. aastal sai ta ketrus- ja kudumisvabriku Oktjabrskaja direktoriks. 1938. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta \xc3\x9cK(b)P Leningradi Oblastikomitee t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse ja transpordi osakonna juhatajana ja Leningradi Linna T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Saadikute N\xc3\xb5ukogu T\xc3\xa4itevkomitee esimehena. 1939. aasta jaanuaris m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta NSV Liidu tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse rahvakomissariks. 1940. aasta aprillist kuni 1946. aasta m\xc3\xa4rtsini oli Koss\xc3\xb5gin NSV Liidu Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogu aseesimees (samaaegselt 1943\xe2\x80\x931946 Vene SFNV Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogu esimees)._NEWLINE_19. m\xc3\xa4rtsil 1946 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Aleksei Koss\xc3\xb5gin NSV Liidu Ministrite N\xc3\xb5ukogu esimeheks, sellele ametikohale j\xc3\xa4i ta kuni 1960. aastani. Lisaks oli ta 1948. aasta veebruarist kuni juulini N\xc3\xb5ukogude Liidu rahandusminister ja 1948\xe2\x80\x931953 N\xc3\xb5ukogude Liidu kerget\xc3\xb6\xc3\xb6stuse minister. 1953\xe2\x80\x931955 oli ta N\xc3\xb5ukogude Liidu laiatarbekaupade t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse minister. 1957. aastal m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta N\xc3\xb5ukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee esimehe esimeseks aset\xc3\xa4itjaks. 1959\xe2\x80\x931960 oli ta N\xc3\xb5ukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee esimees._NEWLINE_Alates 4. maist 1960 oli Aleksei Koss\xc3\xb5gin N\xc3\xb5ukogude Liidu Ministrite N\xc3\xb5ukogu esimehe esimene aset\xc3\xa4itja ja 15. oktoobrist 1964 kuni 23. oktoobrini 1980 N\xc3\xb5ukogude Liidu Ministrite N\xc3\xb5ukogu esimees. Koss\xc3\xb5gin algatas 1965. aasta majandusreformi, mis on tuntud ka kui "Koss\xc3\xb5gini reform". Esialgu edenes n\xc3\xb5ukogude majandus suhteliselt h\xc3\xa4sti. Kaheksas viisaastak (1966\xe2\x80\x931970) osutus k\xc3\xb5ige edukamaks n\xc3\xb5ukogude ajaloos ja m\xc3\xb5ned isikud kutsusid seda "kuldseks". Kuid pika Bre\xc5\xbenevi aja jooksul k\xc3\xb5ik need reformid \xe2\x80\x93 kuigi neid keegi ametlikult ei t\xc3\xbchistanud \xe2\x80\x93 kaotasid t\xc3\xa4htsuse ja l\xc3\xb5puks lakkasid avaldamast n\xc3\xb5ukogude elule \xc3\xbcldse mingisugust m\xc3\xb5ju._NEWLINE_Ta oli alates 1939. aastast N\xc3\xb5ukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. N\xc3\xb5ukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitb\xc3\xbcroo (1952\xe2\x80\x931966 kandis presiidiumi nimetust) liikmekandidaat oli ta 1946\xe2\x80\x931948, 1952\xe2\x80\x931953 ja 1957\xe2\x80\x931960, liige 1948\xe2\x80\x931952 ja 1960\xe2\x80\x931980. _NEWLINE_K\xc3\xbclastas suvel 1978 mitteametliku visiidiga toonast Eesti NSV-d.'