b'\n_START_ARTICLE_\nBlessig\n_START_PARAGRAPH_\nBlessig (vene keeles \xd0\x91\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb3) oli Elsassist Wasselnheimist p\xc3\xa4rit k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lise- ja literaadisuguv\xc3\xb5sa.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nTeateid suguv\xc3\xb5sa kohta on XVII sajandist, mil Wasselnheimis s\xc3\xbcndinud Mathias Blessig (1623\xe2\x88\x921688) oli Elsassis v\xc3\xa4ikeses Steinmetzi linnas m\xc3\xbc\xc3\xbcrsepp ja hiljem raeh\xc3\xa4rra. Temaga algab ka perekonnaliin. Pojapoeg Johann Blessig (1688\xe2\x88\x921746) asus elama Strassburgi, kus pidas v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemaja. Viimase pojapoeg Philipp Jakob Blessig (1762\xe2\x88\x921832) r\xc3\xa4ndas noore kaupmehena Tallinnasse, sai siin 1793. aastal kodanikuks ja oli veel 1807. aastal I Gildi kaupmees. Hiljem asus elama aga Peterburi ja sai osanikuks Friedrich K\xc3\xbcmmeli ettev\xc3\xb5ttes, mis alates 1813. aastast kandis nime Blessig & Co. Tema j\xc3\xa4reltulijad j\xc3\xa4idki Venemaaga seotuks kuni XX sajandi alguseni, samuti pidasid nad Inglismaal Liverpoolis kaubamaja. Philipp Jakobi pojapoeg Georg Blessig (1830\xe2\x88\x921884) omandas 1863. aastal R\xc4\x81mu\xc4\xbci pandim\xc3\xb5isa, mille ta sai hiljem p\xc3\xa4riseks ja mis j\xc3\xa4i tema j\xc3\xa4reltulijate majandada kuni v\xc3\xb5\xc3\xb5randamiseni 1920. aastal. Suguv\xc3\xb5sa kustus meesliinis 2007. aastal.'