b'\n_START_ARTICLE_\nDollarim\xc3\xa4rk\n_START_PARAGRAPH_\nDollarim\xc3\xa4rk ($) on dollari s\xc3\xbcmbolina kasutatav m\xc3\xa4rk.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nDollarim\xc3\xa4rgi p\xc3\xa4ritolu kohta on k\xc3\xa4ibel mitu versiooni. K\xc3\xb5ige tunnustatum on ehk j\xc3\xa4rgmine seletus, mille annab Bureau of Engraving and Printing. Nimelt on dollarim\xc3\xa4rk p\xc3\xa4rit Mehhiko v\xc3\xb5i Hispaania "P"-dest peesode kohta. Peesod ehk Hispaania dollarid v\xc3\xb5rdusid 8 reaaliga. Hispaania dollar oli h\xc3\xb5bem\xc3\xbcnt pealdisega "P7". S\xc3\xb5nas \'peesod\' (pesos; l\xc3\xbchend P\'s) hakati S-t\xc3\xa4hte kirjutama P-t\xc3\xa4he peale. Niisugune pealekirjutamine on s\xc3\xa4ilinud vanades k\xc3\xa4sikirjades. L\xc3\xb5puks j\xc3\xa4i P-t\xc3\xa4hest ainult p\xc3\xbcstkriips._NEWLINE_Teise versiooni j\xc3\xa4rgi p\xc3\xa4rineb dollarim\xc3\xa4rk Saksa taalritelt, mida hakati vermima 1519. aastal B\xc3\xb6\xc3\xb6mimaal. S\xc3\xb5na "dollar" p\xc3\xa4rinebki saksakeelsest s\xc3\xb5nast "thaler" (\'taaler\'). Nende m\xc3\xbcntide aversil kujutati ristil\xc3\xb6\xc3\xb6dud Kristust, reversil ristil\xc3\xb6\xc3\xb6dud madu. Mao peast \xc3\xbchel pool olid t\xc3\xa4hed NU, teisel pool number 21. See vihjab Piibli 4. Moosese raamatu (ladina keeles Numericus) 21. peat\xc3\xbckile._NEWLINE_Selles peat\xc3\xbckis r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse, kuidas juudid hakkasid m\xc3\xa4ssama neid juhtinud Moosese ja Jahve vastu, sest nad kartsid j\xc3\xa4\xc3\xa4dagi k\xc3\xb5rbe surema. Karistuseks saatis Jahve m\xc3\xbcrkmadusid, kelle hammustuse tagaj\xc3\xa4rjel paljud surid. Juudid tunnistasid pattu ja palusid andeks. Jahve k\xc3\xa4skis Moosesel naelutada \xc3\xbcks madu pika lati otsa. Iga\xc3\xbcks, kes seda madu vaatas, paranes. Seda imettegevat madu kujutatigi taalril, ainult latt asendati ristiga, et r\xc3\xb5hutada sarnasust imev\xc3\xa4elise Kristusega, kes risti l\xc3\xb6\xc3\xb6di._NEWLINE_Et risti r\xc3\xb5htkriips S-kujulisest maost halvasti eristus, on see ajapikku kadunud._NEWLINE_Kolmanda versiooni j\xc3\xa4rgi on peeso ja dollari t\xc3\xa4his p\xc3\xa4rit keskaegsest l\xc3\xbchendist lb (libra \'nael\') \xc3\xbche v\xc3\xb5i kahe p\xc3\xb5ikkriipsuga \xc3\xbclal. See, mis praegu tundub S-t\xc3\xa4hena, koosneb b-t\xc3\xa4he \xc3\xbcmarusest all ning p\xc3\xb5ikkriipsu(de)st \xc3\xbclal. Kolmanda versiooni j\xc3\xa4rgi on S-t\xc3\xa4ht j\xc3\xa4\xc3\xa4nus numbrist 8 (Hispaania dollari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus oli 8 reaali)._NEWLINE_Seda s\xc3\xbcmbolit olevat laialdaselt kasutama hakatud juba enne seda, kui Ameerika \xc3\x9chendriigid hakkasid 1785 USA dollarit raha\xc3\xbchikuna kasutama._NEWLINE_Valuutakotid, mida USA rahapaja v\xc3\xa4ljastas, kandsid sarnast \xc3\xbcksteise peale asetatud t\xc3\xa4htedest U- ja S-m\xc3\xa4rki, mis sarnanes varasema m\xc3\xa4rgiga. USA dollarit hakati t\xc3\xa4histama kahe p\xc3\xbcstkriipsuga dollarim\xc3\xa4rgiga. Kaht p\xc3\xbcstkriipsu on t\xc3\xb5lgendatud ka Heraklese sammastena. Kui mindi \xc3\xbcle kullakatteta rahale, hakati kasutama \xc3\xbche p\xc3\xbcstkriipsuga dollarim\xc3\xa4rki._NEWLINE_7-bitises ASCII-m\xc3\xa4rgistikus on dollarim\xc3\xa4rk ainuke raha\xc3\xbchiku s\xc3\xbcmbol (koodiga 36). 8-bitises ASCIIs on ka teisi raha\xc3\xbchikute s\xc3\xbcmboleid.\n_START_SECTION_\nKasutamine programmeerimises\n_START_PARAGRAPH_\nDollarim\xc3\xa4rki kasutatakse ka muutuja tunnusena m\xc3\xb5ningates programmeerimiskeeltes, nagu n\xc3\xa4iteks BASICul p\xc3\xb5hinevad keeled VBA, Qbasic ja Visual Basic), Perl, PHP ja Bash. See kirjutatakse muutujanime ette v\xc3\xb5i taha.'