b'\n_START_ARTICLE_\nH. P. Lovecraft\n_START_PARAGRAPH_\nHoward Phillips Lovecraft (20. august 1890 \xe2\x80\x93 15. m\xc3\xa4rts 1937) oli Ameerika \xc3\x9chendriikide \xc3\xb5udusulmekirjanik. _NEWLINE_Ta ei saanud oma eluajal kuigi populaarseks, kuid tema kirjat\xc3\xb6\xc3\xb6d on hilisemat ulmet palju m\xc3\xb5jutanud.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa s\xc3\xbcndis Ameerika \xc3\x9chendriikides Rhode Islandi osariigis Providence\'i linnas, Angelli t\xc3\xa4nava majas nr 94 (praegu 454). Ta oli imelaps ja p\xc3\xb5des noorena palju. Elu jooksul elas ta mitmel pool, aga tuli Providence\'i tagasi. Lovecraft suri v\xc3\xa4hki.\n_START_SECTION_\nTeosed\n_START_PARAGRAPH_\nSuure edu puudumise t\xc3\xb5ttu ei kirjutanud ta \xc3\xbchtegi v\xc3\xa4ga pikka lugu. Ta oli sunnitud s\xc3\xbc\xc5\xbeee osas kirjastajatele j\xc3\xa4rele andma. Lovecrafti tuntuimad teosed on novell "Cthulhu kutse" (Call of Cthulhu), "Vari Innsmouthi kohal" (Shadow over Innsmouth) ja jutustus "Charles Dexter Wardi juhtum" (Case of Charles Dexter Ward). Ta kirjutas ka astronoomia- ja kirjandusalaseid teoseid, kuid need ei toonud talle laiemat tuntust._NEWLINE_"Cthulhu kutse" andis nime tema \xc3\xbche perioodi juttudele v\xc3\xb5i kogu tema loomingule \xc3\xbcldiselt, mida tuntakse Cthulhu ts\xc3\xbcklina (inglise keeles Cthulhu Mythos). Ts\xc3\xbcklit on j\xc3\xa4tkanud v\xc3\xb5i selle ainel uusi lugusid kirjutanud mitmed ulmekirjanikud, nende hulgas August Derleth ja Neil Gaiman.\n_START_SECTION_\nTemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nH. P. Lovecrafti teosed tegelevad peamiselt t\xc3\xa4htedelt tulnud deemonite Muistsete (inglise Old Ones) ning kaugemal kosmoses olevate V\xc3\xa4ljaspoolsete Jumalate (inglise Outer Gods) kultuse ja m\xc3\xb5nel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral surnute ellu\xc3\xa4ratamise k\xc3\xa4sitlemisega. Eelpoolnimetatud \xc3\xbcleinimlikud olendid pole heatahtlikud, aga ei taha ka tingimata kogu inimkonda h\xc3\xa4vitada. Need, kes neid v\xc3\xa4lja kutsuvad v\xc3\xb5i teenivad, langevad tavaliselt hullumeelsusesse v\xc3\xb5i surevad. _NEWLINE_\xc3\x9cksikud Lovecrafti m\xc3\xbctoloogias kirjeldatud jumalad ja rituaalid on inspireeritud semiidi ja muistse L\xc3\xa4his-Ida kultuuridest (n\xc3\xa4iteks semiidi jumal Dagon), kuid enamasti on need uusloomingulised. Oluline osa Lovecrafti m\xc3\xbctoloogiast keerleb \xc3\xbcmber m\xc3\xbcstifitseeritud tegelaste, allikate v\xc3\xb5i muististe (n\xc3\xa4iteks hullu araablase Abdul Alhazredi 8. sajandil kirjutatud raamat "Kitab al-Azif" ehk "Necronomicon"). Lovecrafti lugude milj\xc3\xb6\xc3\xb6d kujundavad v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5eldud Arkhami maakond ja selles asuv Miskatoni \xc3\xbclikool Uus-Inglismaal. Lovecrafti hilisem j\xc3\xa4rgijaskond l\xc3\xa4heb aeg-ajalt tema m\xc3\xbcstifikatsioonide \xc3\xb5nge, pidades v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5eldud inimesi, jumalaid v\xc3\xb5i raamatuid t\xc3\xb5elisteks. _NEWLINE_Verdtarretavaid stseene ja tapat\xc3\xb6\xc3\xb6d ei kirjelda Lovecraft otseselt (ehkki neid tihtipeale esineb), vaid edastab seesuguseid s\xc3\xbcndmusi kaudselt, m\xc3\xa4ngides lugeja ootustele. Kalduvus kirjeldada toimuvat v\xc3\xa4hem detailide ja rohkem selle m\xc3\xb5ju kaudu tegelaste ps\xc3\xbc\xc3\xbchikale iseloomustab Lovecrafti Edgar Allan Poe\' \xc3\xb5pilasena._NEWLINE_Enamik Lovecrafti lugusid ei l\xc3\xb5ppe peategelasele h\xc3\xa4sti. Ka l\xc3\xa4bivad Lovecrafti loomingut maailma m\xc3\xb5istetamatuse ja hukatuslike, inimestele keelatud teadmiste motiivid. \xc3\x9csna tihti uurib peategelane (tihti \xc3\xbchtlasi minajutustaja) m\xc3\xb5nda ajaloolist eset (raamatut, kuju, maja, p\xc3\xa4evikut) ning kui ta l\xc3\xb5puks avastab, et on seel\xc3\xa4bi langenud talle senik\xc3\xa4siteldamatute j\xc3\xb5udude meelevalda, on juba hilja ja ta ei saa midagi olulist teha. Peategelase tulevasest saatusest annavad tihti vihjet tema eelk\xc3\xa4ijate (esivanemate v\xc3\xb5i sama teemaga tegelnud uurijate) segasev\xc3\xb5itu surmad. Deemonlikud jumalad on k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imsad, inimene on jumalate ja nende teenijate n\xc3\xa4htamatute v\xc3\xb5rkude palge ees j\xc3\xb5uetu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast autori surma on Lovecrafti teosed saavutanud suure populaarsuse. Nende alusel on valminud \xc3\xbcle 60 filmi ("Dagon" 2001, "Beyond the Wall of Sleep" 2006) ja arvutim\xc3\xa4nge ("Call of Cthulhu: Dark Corners of the Earth", 2006). Igal aastal ilmub Lovecrafti juttudest inspireeritud tekste sadade kaupa (eesti keeles n\xc3\xa4iteks Robert Zelazny "\xc3\x9cksildane oktoobri\xc3\xb6\xc3\xb6"), m\xc3\xb5ned seesugused on kirjutatud ka Eestis.'