b'\n_START_ARTICLE_\nRapola linnus\n_START_PARAGRAPH_\nRapola linnus (ka Rabola) on Soomes Pirkanmaal Valkeakoski S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4el Rapola k\xc3\xbclas asetsev muinaslinnus. Ajalooliselt j\xc3\xa4\xc3\xa4b Rapolaharju oosil ja Vanajavede j\xc3\xa4rvestiku p\xc3\xb5hjakaldal paiknev linnus muistse H\xc3\xa4me maakonna p\xc3\xb5hjaossa. Tegu on \xc3\xbche Soome vanima, suurima ja t\xc3\xa4htsaima muinaslinnusega.\n_START_SECTION_\nAsukoht ja paiknemine\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaslinnuseid ehitati Soome aladel enamjaolt rauaaja l\xc3\xb5pus Ahvenamaale, H\xc3\xa4messe, P\xc3\xa4ris-Soomesse, L\xc3\xb5una-Savosse ja Karjalasse. Linnuste paiknemine kattub tollal enam-v\xc3\xa4hem soomlaste asuala levikuga. Kesk-Soome p\xc3\xb5hjaosas elasid tollal veel saamid._NEWLINE_2\xc2\xa0km pikkune Rapolanharju oos (voor) paikneb H\xc3\xa4meenlinnast Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ni kulgevas oosistikus, linnus asub oosi l\xc3\xb5unaotsal. Vanajavesi on osa suuremast j\xc3\xa4rvistust, mis algab l\xc3\xb5unas Janakkala Kernaalanj\xc3\xa4rvest ja ulatub \xc3\xbcle 300\xc2\xa0km pikkuse katkematu j\xc3\xa4rvedeketina p\xc3\xb5hja suunas Kesk-Soomesse Soini piirkonna Ruokoneni ja \xc3\x84ht\xc3\xa4rinj\xc3\xa4rveni, moodustades niimoodi osa L\xc3\xb5una- ja Kesk-Soomet \xc3\xbchendavast muistsest veeteest. Rapolanharju ulatub 150\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele merepinnast.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nUmbkaudu 600. aasta paiku saabusid L\xc3\xb5una-Soome kas siis hilisemate H\xc3\xa4me v\xc3\xb5i L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Karjala piirkonda praeguse L\xc3\xb5una-Eesti ja P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4ti aladelt soomeugri (l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome) h\xc3\xb5imud, kellest said soomlaste esivanemad. Nende asustus laienes j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult p\xc3\xb5hja poole ja varasem saami asustus t\xc3\xb5mbus omakorda kaugemale. V\xc3\xb5imalik, et linnuse v\xc3\xb5i linnam\xc3\xa4e asutasid t\xc3\xa4htsale p\xc3\xb5hja poole suunduvale veeteele tollaste soomeugri h\xc3\xb5imude vanemad. Samuti on v\xc3\xb5imalik, et seda tegid veidi hiljem kindlasti piirkonnaga juba tuttavad rootsi viikingipealikud. Kindlama vastuse saavad anda edasised linnusem\xc3\xa4e uuringud._NEWLINE_Linnusem\xc3\xa4e l\xc3\xa4hedal oosi l\xc3\xa4\xc3\xa4neserval paiknevat kalmistut dateeritakse VII sajandisse. Linnus arvatakse olevat ehitatud viikingiajal VIII\xe2\x80\x93XI sajandini. Linnuse l\xc3\xb5unaservas olevad Matom\xc3\xa4e ja Hirvikallio kalmistu on arvatud samuti viikingiaega. Linnus oli kasutusel kuni XIII sajandini._NEWLINE_Noorema rauaaja l\xc3\xb5pupoole on mitmeid teateid Novgorodi ja nendega liidus olevate karjalaste r\xc3\xbc\xc3\xbcsteretkedest H\xc3\xa4messe. Nende vastu kaitseks oli piirkonda muinaslinnuseid tarvis. Ka Rootsi viikingid ja hilisemad kristlastest r\xc3\xbc\xc3\xbctlite ja kuningate (Birger jarl) ristiretked suundusid esmajoones H\xc3\xa4messe._NEWLINE_1340. aasta 16. juunil on Avignonis v\xc3\xa4lja antud paavst Benedictus XII poolt kiri, milles mainitakse isikut Cuningas de Rapalum. Tegemist on ilmselt olnud "kuningliku staatusega" kohaliku pealikuga, kes omas Rapolas ka maavaldust. Kirja koopiat hoitakse Turu toomkiriku "Mustas raamatus"._NEWLINE_XIV ja XV sajandil kasutati linnust Rootsi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e tugipunkti ja baaslaagrina, nii nagu k\xc3\xb5rval Valkeakosel asuvat Apianvirra Linnusaartki._NEWLINE_1495\xe2\x80\x931505 ehitati linnusem\xc3\xa4est 500\xc2\xa0m kagusse kihelkonnakeskuseks kivist S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4e kirik._NEWLINE_1641 on Rapolat esmakordselt mainitud, kui kohalikul maakaardil on seda nimetatud h\xc3\xa4vitatud varemetes linnuseks._NEWLINE_1861 s\xc3\xbcndis S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4kis Repola m\xc3\xb5isas hilisem Soome Vabariigi president Pehr Evind Svinhufvud._NEWLINE_1886. aastast alates on linnuseala uurinud Hjalmar Appelgren-Kivalo, arheoloog Julius Ailio ja Anna-Liisa Hirviluoto, kes on hinnanud seda Soome t\xc3\xa4htsaimaks muinasaegseks muinsuskaitseobjektiks. 1891 avaldas H. Appelgren oma raamatus "Soome muinaslinnused" Rapola linnuse plaani._NEWLINE_1920. aastatel tegi kaitsevallil v\xc3\xa4ljakaevamisi riigiarheoloog Julius Ailio, kelle kaevamistulemuste andmetel rekonstrueeriti hiljem v\xc3\xa4ike l\xc3\xb5iguke kaitsevalli puitpalissaadist Voipala m\xc3\xb5isa pool k\xc3\xbcljes._NEWLINE_1980 sattus linnusem\xc3\xa4gi kahjustusohtu, kui Maanteede ja Veeteedeamet plaanis selle l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljelt m\xc3\xb6\xc3\xb6da viia uue H\xc3\xa4mmenlinna\xe2\x80\x93Tampere kiirteel\xc3\xb5igu. See oleks t\xc3\xa4hendanud seal suuri kaevet\xc3\xb6id. Muinsuskaitseameti selgitust\xc3\xb6\xc3\xb6 kandis vilja ja 1991. aastal viidi kiirtee uuele trassile l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool Vanajavett._NEWLINE_1988\xe2\x80\x931989 korraldati linnusem\xc3\xa4el arheoloogilisi uuringuid._NEWLINE_1993 siirdus suur osa oosi maa-alast riigi k\xc3\xa4tte._NEWLINE_1994. aastast kuulub ligi 140\xc2\xa0ha Rapolanharjust ja selle m\xc3\xb5isa \xc3\xbcmbrusest muinsus- ja looduskaitseseaduse j\xc3\xa4rgi riikliku kaitse alla.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaslinnuseid on Soomes teadaolevalt sadakond. Need jagunevad otstarbe j\xc3\xa4rgi 2 liiki: pagulinnused (pagolinnoja), kuhu varjuti enamjaolt ainult otsese kallaletungiohu korral, ja asustuslinnused (asuinlinnoja), kus elati pidevalt. Rapola kuulub esimeste hulka. H\xc3\xa4mes oli 9 muinaslinnust ja Rapola oli piirkonna pealinnus._NEWLINE_Linnusem\xc3\xa4e lagi j\xc3\xa4\xc3\xa4b 500\xc2\xa0m kaugusel l\xc3\xa4\xc3\xa4nes olevast Vanajavede veetasemest 65\xe2\x80\x9370\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusele. Linnusem\xc3\xa4ge \xc3\xbcmbritseb seniajani u 1\xc2\xa0km pikkune maakividest vall, milles asus 2 v\xc3\xa4ravat \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks loodenurgas ja teine kaguk\xc3\xbcljel. Linnuseala on ligikaudu 200\xc2\xa0m laiune ja 400\xc2\xa0m pikkune ning p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5unasuunaline. Kaitsevalli taha j\xc3\xa4\xc3\xa4va linnuse\xc3\xb5ue suurus on 52 000 m\xc2\xb2. Katkematu suletud vall koosnes ilmselt palkidest, liivast ja kividest. Valli \xc3\xbclaosas olev u 2\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgune palkidest kaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcr oli seotud linnuse sisehoovi poole suunduvate palkseintega, mille vahe oli t\xc3\xa4idetud v\xc3\xa4hemalt 0,5\xc2\xa0m k\xc3\xb5rguselt kivide ja liivaga. Nii toetas ja hoidis see paigal ka v\xc3\xa4limist palkseina, ning kaitserinnatise taha kujunes ka kaitsjate jaoks seismiseks sile platvorm. V\xc3\xa4ravate juures oli vall niiv\xc3\xb5rd paks, et sissek\xc3\xa4ik linnusesse moodustas omamoodi koridori. V\xc3\xa4rav oli varjatud kaitseehitisega ka v\xc3\xa4ljastpoolt. Linnuse sees valli sisek\xc3\xbcljel on leitud ka hulk s\xc3\xbcvendeid, mida t\xc3\xb5lgendatakse kui hoonete asukohti. Neid on 80 \xc3\xbcmber, lisaks ka 13 k\xc3\xbcttekolde aset. Hooned on olnud ristk\xc3\xbclikukujulised ja \xc3\xbcmmargused. Linnusem\xc3\xa4e l\xc3\xb5unapoolsetel n\xc3\xb5lvadel on asunud muinasaegsed p\xc3\xb5llulapid. Linnuse vallij\xc3\xa4\xc3\xa4nustelt on leitud ka kaitsjate k\xc3\xa4sutuses olnud viskekive, mida viimased said r\xc3\xbcndajatele kaela heita._NEWLINE_Suuruse ja k\xc3\xb5rguse t\xc3\xb5ttu on linnust peetud ka \xc3\xbcheks P\xc3\xb5hja-H\xc3\xa4me pealinnuseks ja Vanajavede j\xc3\xa4rvistupiirkonna keskuseks. M\xc3\xa4elt on n\xc3\xa4ha 17\xc2\xa0km kaugusel olev Tenhola linnus (linnam\xc3\xa4gi) ja isegi 30\xc2\xa0km kaugusel olev Aulango linnus (linnam\xc3\xa4gi). Linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcride sees \xc3\xb5uealal on kaks vagumust (hauda): esimene on 200\xc2\xa0m pikkune, 150\xc2\xa0m laiune ja 15\xc2\xa0m s\xc3\xbcgavune, teine 50\xc2\xa0m pikkune, 40\xc2\xa0m laiune ja 7\xc2\xa0m s\xc3\xbcgavune. Arvatakse, et seal hoiti hobuseid ja n\xc3\xa4iteks lisaviljatagavara. Suurema haua keskel paiknes ka suur lohk, mis oli ilmselt linnusekaev. Linnus oli arvatavasti kasutuses hooajati ja m\xc3\xb5eldud kasutatama terve suurema piirkonna elanike tarbeks. Linnus oli lisaks kaitseehitisele t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ka kaubavahetuspunkt ning n\xc3\xb5upidamis- ja kohtupidamispaik.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nAlles on suurem osa vallist ja m\xc3\xbc\xc3\xbcrivundamendi kivid._NEWLINE_Muinsuskaitse m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse j\xc3\xa4rgi on Rapola \xc3\xbcks Soome arvestatavamaid kultuurikeskkondi. Rapolaharju oos kuulub koos Rapola ja Voipala m\xc3\xb5isa ning S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4ki kirikuga Vanajavesi oru rahvusmaastiku ja S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4e-Tarttila kultuurmaastiku kaitseala juurde. Rapola linnusealast on uuritud umbkaudu 1% ja seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib uue informatsiooni valguses selle edasine ajalugu veel kindlasti t\xc3\xa4psustuda._NEWLINE_Rapola m\xc3\xb5isa hoovis lebab ka 12 lohuga ohvrikivi.'