b'\n_START_ARTICLE_\nMarta (kalakajakas)\n_START_PARAGRAPH_\nMarta (s\xc3\xbcndinud 3. juunil 1981 Kakrarahul; surnud 2015 v\xc3\xb5i 2016) oli emane kalakajakas, 2015. aasta seisuga teadaolevalt maailma k\xc3\xb5ige pikaealisem oma liigi esindaja. Ta elas 34-aastaseks.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nMarta isa s\xc3\xbcndis 1973. aastal Kakrarahul ja elas 16-aastaseks. Marta isapoolne vanaisa ja vanaema pesitsesid Kakrarahul 15 aasta v\xc3\xa4ltel, aastatel 1966\xe2\x80\x931980. Marta ema p\xc3\xa4ritolu pole teada, sest tavaliselt suunduvad kalakajakate emaslinnud pesitsema s\xc3\xbcnnikohast kaugemale, et v\xc3\xa4hendada l\xc3\xa4hisugulasega paaritumise ohtu.\n_START_SECTION_\nPaarisuhted ja pesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nMarta pesitses Kakrarahul kokku 33 kevadel. Tema esimene paarisuhe kestis seitse aastat, kuni kaaslase surmani. Marta teine kooselu kestis vaid aasta, tema tollane partner suri viis aastat peale lahkuminemist 24-aastasena. Marta kolmas ja viimane kooselu kalakajakas Oskariga kestis 21 aastat, kuni Marta surmani.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rglased\n_START_PARAGRAPH_\n2015. aasta kevadel oli Martal loendatud k\xc3\xbcmme last (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul viis: kolm isaslindu ja kaks emaslindu), \xc3\xbcheksa lapselast (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul kaheksa lindu) ja kaks lapselapselast (kellest 2014. aastal pesitses Kakrarahul \xc3\xbcks lind), kes on kunagi Kakrarahul pesitsenud.\n_START_SECTION_\nTalvitumine\n_START_PARAGRAPH_\nMarta veetis talved L\xc3\xb5una-Inglismaal, kus kohalikud linnuvaatlejad teda mitmel aastal m\xc3\xa4rkasid. 2012. aastal, kui Marta ja Oskari munad tormi t\xc3\xb5ttu kahjustada said ja pesitsemine eba\xc3\xb5nnestus, n\xc3\xa4hti Martat Inglismaal juba 19. juunil.\n_START_SECTION_\nViimane pesitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nViimast korda n\xc3\xa4hti Martat Kakrarahul pesitsemas 2015. aasta kevadel. Marta munes siis kolm muna, kuid neist ei koorunud \xc3\xbchtegi poega._NEWLINE_2016. aasta kevadel Marta oma pesitsuspaika Kakrarahule enam ei tulnud. Marta saabumata j\xc3\xa4\xc3\xa4mise j\xc3\xa4rel leidis Oskar endale uue, nelja aasta vanuse pesitsuskaaslase.\n_START_SECTION_\nOrnitoloogilised vaatlused\n_START_PARAGRAPH_\nMarta eluk\xc3\xa4iku j\xc3\xa4lgis teadur Kalev Rattiste, kes Marta 1981. aastal Kakrarahul koorumise j\xc3\xa4rel r\xc3\xb5ngastas._NEWLINE_Pikaajalisi uuringuid, milles individuaalsete kalakajakate vanus selguda v\xc3\xb5iks, on v\xc3\xa4ljaspool Eestit v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he tehtud. Seep\xc3\xa4rast on Eesti teadlaste kindlaks tehtud Eesti vanimad kalakajakad sageli ka "maailma vanimad kalakajakad". Enne Martat oli teadaolevalt maailma pikima elueaga kalakajakas Taanis elanud lind, kelle vanuseks loetakse 33 aastat ja 8 kuud.\n_START_SECTION_\nMeediakajastus\n_START_PARAGRAPH_\nMartast on eetrisse l\xc3\xa4inud saatel\xc3\xb5ik Eesti Televisiooni saates "Ringvaade", temast on kirjutanud v\xc3\xa4ljaanded L\xc3\xa4\xc3\xa4ne Elu, L\xc3\xa4\xc3\xa4nlane, Delfi Lemmikloom, Maaleht, \xc3\x95htuleht, ERR Novaator, Postimehe Maaelu jt.'