b'\n_START_ARTICLE_\nKulturkampf\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5istega Kulturkampf (\'kultuuriv\xc3\xb5itlus\') t\xc3\xa4histatakse Saksamaal Otto von Bismarcki valitsetud Preisi Kuningriigi (hilisema Saksa Keisririigi) ja paavst Pius IX aegse katoliku kiriku vastuseisu. Konflikt kestis ametlikult 1871\xe2\x80\x931887.\n_START_SECTION_\nBismarcki meetmed\n_START_PARAGRAPH_\nVastasseisu alguseks peetakse 1871. aasta juulit, mil riigikantsler Otto von Bismarck likvideeris liberaalide toetusega Preisi kultuuriministeeriumist roomakatoliku ametkonna. Novembris keelas ta preestritel poliitiliste s\xc3\xb5nav\xc3\xb5ttude pidamise. J\xc3\xa4rgnevalt kehtestati Bismarcki juhtimisel veel mitmeid korraldusi, mida v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha katoliku kiriku vastu suunatuna.\n_START_SECTION_\nKonflikti l\xc3\xb5petamine\n_START_PARAGRAPH_\nKulturkampf\xe2\x80\x8a\'\xe2\x80\x8bi l\xc3\xb5petamine algas 1878. aastast p\xc3\xa4rast paavst Pius IX surma._NEWLINE_Selleks ajaks ei olnud Bismarck saavutanud k\xc3\xb5iki soovitud eesm\xc3\xa4rke. \xc3\x9cheks p\xc3\xb5hjuseks oli protestantide vastuseis tsiviilabielule ja riiklikule koolikorraldusele. Ka liberaalid n\xc3\xa4gid Bismarcki meetmetes p\xc3\xb5hi\xc3\xb5iguste ohustamist. Kuna Bismarck soovis 1878. aastal Riigip\xc3\xa4evas l\xc3\xa4bi suruda sotsiaaldemokraatide vastast seaduseeln\xc3\xb5ud ning vajas selleks liberaalide toetust, oli ta valmis kirikuvastaseid meetmeid l\xc3\xb5devandama._NEWLINE_Uue paavsti Leo XIII tulekuga hakkasid ka Preisimaa suhted Vatikaniga soojenema. Diplomaatilised sidemed taastati suvel 1882. 1886 ja 1887 vastu v\xc3\xb5etud "Rahuseadused" (saksa keeles Friedensgesetze) viisid konflikti l\xc3\xb5petamiseni. 23. mail 1887 kuulutas Leo XIII ametlikult l\xc3\xb5ppenuks.'