b'\n_START_ARTICLE_\nMihhail Bahtin\n_START_PARAGRAPH_\nMihhail Bahtin (29. november (vana kalendri j\xc3\xa4rgi 17. november) 1895 Orjol \xe2\x80\x93 7. m\xc3\xa4rts 1975 Moskva)  oli vene filosoof, kirjandusteadlane ja semiootik. Ta on tuntud t\xc3\xa4nu uudsetele Dostojevski t\xc3\xb5lgendustele, tuues kirjandusteadusesse selliseid m\xc3\xb5isted nagu kronotoop, pol\xc3\xbcfoonia, heterofoonia ja karneval. Bahtini k\xc3\xa4sitlust karnevalikultuurist ("Rabelais ja tema maailm" 1941), on selle paindlikkuse t\xc3\xb5ttu on edukalt rakendatud ka mitmesuguste keskaja ja renessansikultuurist m\xc3\xa4rksa hilisemate n\xc3\xa4htuste anal\xc3\xbc\xc3\xbcsil._NEWLINE_Bahtin r\xc3\xb5hutas, et kunsti eesm\xc3\xa4rk on kommunikatsioon. "Kunsti vorm on erakordselt t\xc3\xa4htis v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste s\xc3\xbcsteemi kandja, mille funktsioon tuleneb kommunikatsiooni olemusest endast - see on t\xc3\xa4henduslike teadete vahendamine."_NEWLINE_T\xc3\xa4htsad on Bahtini ideed semioosi rollist kunstiv\xc3\xa4lises sf\xc3\xa4\xc3\xa4ris. Vastandudes teooriatele, mis pidasid elu inertseks kaoseks, v\xc3\xa4idab ta, et inimk\xc3\xa4itumine on v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustega laetud ning kommunikatsioonile orienteeritud s\xc3\xbcsteem. Kunst transformeerib elu organisatsiooni uueks s\xc3\xbcsteemiks ja markeerib seega ka uusi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi.'