b'\n_START_ARTICLE_\nOtto I (Saksi)\n_START_SECTION_\nPerekond\n_START_PARAGRAPH_\nOtto oli d\xc3\xbcnastia esiisa Saksi krahvi Liudolfi (suri 866) ja tema naise Oda (suri 913) noorem poeg. Tema vendade-\xc3\xb5dede hulgas olid tema vanem vend Brun, nende isa valduste p\xc3\xa4rija, ja Liutgard, kes 876. aastal abiellus Karolingide kuninga Ludwig Nooremaga. Abielu v\xc3\xa4ljendas Liudolfi domineerivat positsiooni Saksi maadel._NEWLINE_873. aasta paiku abiellus Otto ise Hedwigaga (suri 903), arvatavasti Babenbergide (Poppoonide) aadlisuguv\xc3\xb5sast ja Frangi princeps militiae Heinrichi t\xc3\xbctrega. Nad said kaks poega, Thankmari ja Liudolfi, kes surid enne neid, kuid nende kolmas poeg Heinrich Linnup\xc3\xbc\xc3\xbcdja j\xc3\xa4rgnes talle Saksi hertsogina ja valiti hiljem kuningaks. Otto t\xc3\xbctar Oda abiellus Karolingide Lotharingia kuninga Zwentiboldiga, keiser Arnulfi pojaga. Perekonda kutsuti isa j\xc3\xa4rgi Liudolfingideks, peale tema pojapoja keiser Otto Suure troonile asumist hakati seda kutsuma Ottoonide d\xc3\xbcnastiaks.\n_START_SECTION_\nValitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Ludwig Noorema hartaga Gandersheimi kloostrile 26. jaanuarist 877 kirjeldatakse pago Suththuringat (L\xc3\xb5una-T\xc3\xbc\xc3\xbcringi piirkond) kui in comitatu Ottonis (Otto krahvkonnas). Ta j\xc3\xa4rgnes oma vennale Brunile p\xc3\xa4rast viimase surma L\xc3\xbcneburgi n\xc3\xb5mme lahingus (Ebsdorfis) 2. veebruaril 880, v\xc3\xb5ideldes viikingitest sissetungijate vastu._NEWLINE_Valitsedes tohutute Saksi ja T\xc3\xbc\xc3\xbcringi valduste \xc3\xbcle on Ottot hilisemates allikates mainitud kui dux, samas kui 28. jaanuaril 897 ilmunud kaasaegses hartas kirjeldatakse Ottot, kui marchio, ja pago Eichesfelden (Eichsfeld) leidub n\xc3\xbc\xc3\xbcd tema krahvkonnas (mark). Ta oli 908. aastal ka Hersfeldi kloostri ilmikabt ja 50 aastat hiljem kirjeldati teda kroonik Widukindi Corveyst poolt kui magni ducis Oddonis (suurhertsog Otto), kui kirjeldati tema \xc3\xb5e Liutgardi abiellumist kuningas Ludwigiga._NEWLINE_Vaatamata oma d\xc3\xbcnastilistele suhetele olid Ottol Karolingide \xc3\xb5ukonnaga ainult l\xc3\xb5dvad sidemed ja ta lahkus harva Saksimaalt. Ta j\xc3\xa4i piirkondlikuks Ida-Frangi v\xc3\xbcrstiks ning tema isandad Ludwig Noorem ja keiser Arnulf, kelle m\xc3\xb5lemaga olid tal head suhted, sekkusid harva Saksi autonoomiasse. Oma maadel oli Otto tegelik v\xc3\xbcrst ja ta kehtestas end ka maksukogujana naabritelt slaavi h\xc3\xb5imudelt idas, nagu dalemintsid._NEWLINE_Widukindi Corveyst s\xc3\xb5nul pakkusid "saksi ja frangi inimesed" p\xc3\xa4rast viimase Karolingist monarhi Ludwig III Lapse surma 911. aastal Ottole Ida-Frangi kuningriiki. Ta ei n\xc3\xb5ustunud sellega siiski oma vanuse t\xc3\xb5ttu, vaid viitas selle asemel Frangimaa hertsog Konradile. Selle aruande \xc3\xb5igsust peetakse kaheldavaks._NEWLINE_Otto suri j\xc3\xa4rgmisel aastal Wallhauseni K\xc3\xb6nigspfalzis. Ta maeti Gandersheimi kloostri kirikusse.'