b'\n_START_ARTICLE_\nLuitsnokk-part\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nLuitsnokk-part on v\xc3\xa4heldane part, kes kaalub 470\xe2\x80\x931100 g . Ta on l\xc3\xbchikese kaela ja v\xc3\xa4ikese peaga . Lind on nime saanud ise\xc3\xa4raliku noka j\xc3\xa4rgi, mis eestotsast on laienenud._NEWLINE_Hundsulestikus isaslind on \xc3\xbcsnagi kontrastse sulestikuga. Tema pea ja kaela \xc3\xbclaosa on metallrohelise helgiga must. Alakael, puguala ja eesrind on valged. Selg ja saba pealmine pool on mustad. Tiivak\xc3\xbc\xc3\xbcdus on ereroheline. Tiiva kattesuled on sinakashallid. Tagarind ja k\xc3\xb5hualune on pruunid. Emaslind on tagasihoidlikku v\xc3\xa4rvi. _NEWLINE_Isaspardid meenutavad m\xc3\xb5neti isast sinikaela, eriti roheka pea t\xc3\xb5ttu. Ka emapardid meenutavad pruuni sulestiku t\xc3\xb5ttu emast sinikaela, kuid laia noka t\xc3\xb5ttu on neid h\xc3\xb5lpus eristada._NEWLINE_Lindude \xc3\xbcldpikkus on 49\xe2\x80\x9352 cm, tiibade siruulatus 70\xe2\x80\x9384 cm.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nLuitsnokk-part asustab nii avaveelisi kui kalda- ja veetaimestikku t\xc3\xa4is kasvanud j\xc3\xa4rvi ja j\xc3\xb5ekoolmeid. Ta v\xc3\xa4ldib selliseid j\xc3\xa4rvi ja j\xc3\xb5gesid, kus mets ulatub kaldani. _NEWLINE_Luitsnokk lendab aeglasemalt kui teised pardid. Ta sukeldub harva, \xc3\xbcksnes sulgimise ajal v\xc3\xb5i haavatuna. _NEWLINE_Luitsnokk s\xc3\xb6\xc3\xb6b peamiselt loomset toitu: pisi limuseid, planktonit, v\xc3\xa4hilaadseid, veeputukaid ja nende vastseid. Ta s\xc3\xb6\xc3\xb6b ka taimetoitu: veetaimede rohelisi osi ja seemneid. Luitsnokk v\xc3\xb5tab tavaliselt toidu koos hulga veega nokka ja ludistab sellest vee v\xc3\xa4lja, nii et s\xc3\xb6\xc3\xb6gipoolis j\xc3\xa4\xc3\xa4b j\xc3\xa4rele. _NEWLINE_Luitsnokk on arvukas ja suhteliselt usaldav lind. Sellep\xc3\xa4rast k\xc3\xbctitakse teda nii asjaarmastajalikul kui t\xc3\xb6\xc3\xb6nduslikul jahil.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nLuitsnokk-pardid saavad suguk\xc3\xbcpseks aastavanustena, kuigi enamus linde hakkab sigima alles kahe aasta vanustena. Pesitsemine toimub reeglina aprillist juunini. Paarid moodustuvad juba enne seda ja sageli saabuvad linnud talvitumast juba paariti. Sellegipoolest v\xc3\xb5ib pesitsushooaja algul leida \xc3\xbcksikuid isaseid, kes j\xc3\xa4litavad v\xc3\xb5raid emaseid. Sel ajal v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4lgida linde, kes ujuvad teineteise \xc3\xbcmber ringiratast, nokk vette pistetud. M\xc3\xb5nikord isane ja emane pr\xc3\xa4\xc3\xa4ksuvad tasakesi, noogutades peaga \xc3\xbcles-alla._NEWLINE_Pesaks on s\xc3\xbcvend maapinnas, mis on vooderdatud eelmise aasta taimedega ja hallikasvalgete udusulgedega, harilikult vee l\xc3\xa4heduses. Pesa v\xc3\xb5ib olla puudeta saarekesel, luhaheinamaal, k\xc3\xb5rgel tarnam\xc3\xa4ttal v\xc3\xb5i pilliroos. Pesa l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 20\xe2\x80\x9327 cm, pesalohu l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t 15\xe2\x80\x9320 cm ja s\xc3\xbcgavus 9\xe2\x80\x9310 cm. Luitsnokad pesitsevad sageli teiste \xc3\xbchiskondlike lindude, n\xc3\xa4iteks tirkude, kurvitsate v\xc3\xb5i kalakajakate l\xc3\xa4heduses. Nende h\xc3\xa4ireh\xc3\xbc\xc3\xbcd aitab luitsnokkadel end l\xc3\xa4henevate vaenlaste eest paremini kaitsta._NEWLINE_T\xc3\xa4iskurn koosneb 7\xe2\x80\x9313, k\xc3\xb5ige sagedamini 10\xe2\x80\x9312 munast. Need on heledad, kollaka v\xc3\xb5i oliivja varjundiga. Haudumine algab p\xc3\xa4rast viimase muna munemist ja kestab 23\xe2\x80\x9325 p\xc3\xa4eva. Haub \xc3\xbcksnes emaslind. Haudeperioodi algul k\xc3\xa4ib ta aeg-ajalt pesalt \xc3\xa4ra, kattes selleks ajaks munad sulgedega, aga l\xc3\xb5pupoole ei lahku pesalt peaaegu \xc3\xbcldse. Seevastu isased kaotavad varsti p\xc3\xa4rast haudumise algust huvi j\xc3\xa4rglaste vastu ja kogunevad \xc3\xbchesoolistesse parvedesse._NEWLINE_Nagu teistel partidel, on ka luitsnokatibud pesah\xc3\xbclgajad. Varsti p\xc3\xa4rast koorumist l\xc3\xa4hevad nad ema j\xc3\xa4rel vette. Nad lennuv\xc3\xb5imestuvad 40\xe2\x80\x9345 p\xc3\xa4eva vanuselt, misj\xc3\xa4rel nad alustavad iseseisvat elu._NEWLINE_S\xc3\xbcgisr\xc3\xa4nne algab septembris.'