b'\n_START_ARTICLE_\nHarkader\n_START_PARAGRAPH_\nHarkader on k\xc3\xbcnnit\xc3\xb6\xc3\xb6riist, millel on suur kaheharuline k\xc3\xbcnnipuu koos mulda p\xc3\xb6\xc3\xb6rava lusikaga._NEWLINE_Harkader j\xc3\xb5udis Baltimaile II aastatuhande algul pKr. Ta v\xc3\xb5imaldas teha senisest t\xc3\xb5husamat p\xc3\xb6\xc3\xb6rk\xc3\xbcndi ning seep\xc3\xa4rast t\xc3\xb5rjus ta ajapikku konksadra ja vannasadra L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestisse ja saartele, kus olid \xc3\xb5hemad mullad. Harkatra kasutati s\xc3\xbcgavamate muldade korral, esmalt peamiselt alemaadel, hiljem ka p\xc3\xb5lisp\xc3\xb5ldudel. Harkadra k\xc3\xbcnnipuu harude otsa pandi sahkrauad, mulda p\xc3\xb6\xc3\xb6ravat lusikat sai \xc3\xbchelt sahkraualt teisele \xc3\xbcmber t\xc3\xb5sta. Sellel adral on suhteliselt l\xc3\xbchikesed aisad, hobune rakendati ette pikkade n\xc3\xb6\xc3\xb6rist rahketega. S\xc3\xa4\xc3\xa4rast atra oli h\xc3\xb5lpus t\xc3\xb5sta \xc3\xbcle alemaal rohkesti leiduvate puujuurte, k\xc3\xa4ndude v\xc3\xb5i kivide. Kuna P\xc3\xb5hja- ja Kesk-Eestis olid raskemad mullad, \xc3\xbchendati neis paigus konksadra ja harkadra eri osad uueks, oludele sobivamaks adrat\xc3\xbc\xc3\xbcbiks._NEWLINE_Harkadra t\xc3\xb5rjus 19. sajandil k\xc3\xb5rvale h\xc3\xb5lmader, 20. sajandil kasutati harkatra kartuliharimisriistana.'