b'\n_START_ARTICLE_\nCelle loss\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nCelle loss p\xc3\xb5hineb tugevdatud kindlustornil (Wehrturm), iseloomult vesilinnusel, mis valvas koolet \xc3\xbcle Alleri. See esimene kindlustus, nimega Kellu, ehitati Brunooni krahvi poolt 980. aasta paiku. Teine lossi eelk\xc3\xa4ija, mis v\xc3\xb5is olla kindlustorni laiendus, asutati aastal 1292 Otto Range poolt. Kellatorni keldriv\xc3\xb5lv ja alumised korrused on s\xc3\xa4ilinud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Selle varemed on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud lossiteatri alla. Umbes aastast 1315 on esmakordselt teada tegelik Castrum Celle. L\xc3\xbcneburgi p\xc3\xa4riluss\xc3\xb5ja tagaj\xc3\xa4rjel kolisid Braunschweig-L\xc3\xbcneburgi hertsogid oma Residenz aastal 1378 L\xc3\xbcneburgist Cellesse ja alustasid linnuse (Burg), n\xc3\xbc\xc3\xbcd \xc3\xbcmbritsetud kraavide ja mulletega, muutmist lossiks (Schloss). Umbes sajand hiljem, aastatel 1471\xe2\x80\x931478, laiendas lossi edasi Friedrich Vaga, ja lossikabel p\xc3\xbchitseti aastal 1485. Ernst Usutunnistaja kaunistas lossi aastast 1530 renessanss-stiilis. Samal ajal, aastatel 1520\xe2\x80\x931560, nihutati kaitse vallide ja bastionite kujul kaugemale. Sel ajal oli loss oma ajastu t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline, nelinurkne hoone nelinurkse sisehooviga, massiivsete nurgatornidega, suure peatorniga ja Weseri renessansi iseloomulike tunnusjoontega._NEWLINE_ _NEWLINE_1670. aastast alates tegi lossis muudatusi hertsog Georg Wilhelm kavatsusega teha vanast renessanss-paigast kaasaegne Residenz. Georg Wilhelm oli huvitatud ehitamisest, mis oli selle aja v\xc3\xbcrstide puhul tavaline, ja tegi veel muudatusi, mis olid m\xc3\xb5eldud meenutama tema aega Itaalias. Fassaadid, mis kopeeriti Veneetsia ehitistelt, said oma t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase ilme. M\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed tunnused on katust \xc3\xbcmbritsev kroon ja ebatavalise kujuga tornikuplid. Lossiteatri ja barokkstiilis tubade lisamine p\xc3\xa4rinevad sellest perioodist._NEWLINE_Georg Wilhelmi surmaga aastal 1705 l\xc3\xb5ppes hertsogite absoluutne v\xc3\xb5im. L\xc3\xbcneburgi v\xc3\xbcrstkond l\xc3\xa4ks seej\xc3\xa4rel koos Calenbergi v\xc3\xbcrstkonnaga Hannoveri kuningriigile. Loss kaotas oma poliitilise t\xc3\xa4htsuse ja seisis pikka aega t\xc3\xbchjana. Aastast 1772 elas seal Briti p\xc3\xa4ritolu Taani kuninganna Caroline Mathilde, Friedrich Ludwig von Hannoveri t\xc3\xbctar, kes pagendati Cellesse af\xc3\xa4\xc3\xa4ri t\xc3\xb5ttu Johann Friedrich Struenseega Kopenhaagenis. \xc3\x95nnetu kuninganna elas Celles vaid aastani 1775, mil ta suri suhteliselt noores eas sarlakitesse. 19. sajandil kasutati lossi aeg-ajalt Hannoveri \xc3\xb5ukonna suveresidentsina. Seet\xc3\xb5ttu tegi Georg Ludwig Friedrich Laves aastatel 1839 ja 1840 mitu interj\xc3\xb6\xc3\xb6rimuudatust. Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal kasutati seda Saksa armee kinnipidamislaagrina ohvitseridele (Offizerslager v\xc3\xb5i Oflag).\n_START_SECTION_\nLoss t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nLossis on erinevaid tube ja saale, mis p\xc3\xa4rinevad eri ajastutest. Lossikabelis p\xc3\xb6\xc3\xb6rati usku p\xc3\xa4rast reformatsiooni ja selles on s\xc3\xa4ilinud peaaegu muutumatuna renessanssarhitektuur. Barokkstiilis riigiruumid loodi Georg Wilhelmi ajal ja on samuti s\xc3\xa4ilinud. Gooti saalis on sageli vahetatavad n\xc3\xa4itused. Idatiivas on Celle Bomanni muuseumi osakond, mis on p\xc3\xbchendatud Hannoveri kuningriigi ajaloole. Ajaloolisi lossiruume ja lossikabelit, mis taastati aastatel 1978\xe2\x80\x931981, saab k\xc3\xbclastada giidituuri osana.\n_START_SECTION_\nLossiteater\n_START_PARAGRAPH_\nLossi \xc3\xb5ukonnateater, Schlosstheater Celle, on \xc3\xbcks vanemaid s\xc3\xa4ilinud omataolisi teatreid ja \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid barokkteatreid P\xc3\xb5hja-Saksamaal. Seal tegutseb ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval oma trupp. _NEWLINE_N\xc3\xbc\xc3\xbcdne Schlosstheater ehitati hertsog Georg Wilhelmi \xc3\xb5hutusel, kes enne v\xc3\xb5imule saamist veetis veidi aega Veneetsias ja sai seal tuttavaks Itaalia ooperiga. Teatri ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d algasid aastal 1670 ja l\xc3\xb5ppesid p\xc3\xb5hiliselt aastal 1675. Hertsog v\xc3\xb5\xc3\xb5rustas ridamisi teatritruppe, keda ta v\xc3\xa4rbas n\xc3\xa4iteks Prantsusmaalt, Itaaliast ja ka Hannoverist. Hertsogi surmaga muutus teater orvuks kuni Caroline Mathilde l\xc3\xbchiajalise sealviibimiseni, kellele teater andis teise r\xc3\xb5du. Teater kavandati \xc3\xb5ukonnale ja ei olnud kunagi m\xc3\xb5eldud avalikkusele, kes sai esmakordselt m\xc3\xb5\xc3\xb5duka ligip\xc3\xa4\xc3\xa4su 18. sajandi l\xc3\xb5pus. Teatrit kasutati regulaarselt 19. sajandi l\xc3\xb5puni, kuid suleti aastal 1890 ja j\xc3\xa4i hooletusse. Aastal 1935 l\xc3\xa4bis see p\xc3\xb5hjaliku uuenduskuuri.\n_START_SECTION_\nLossipark\n_START_PARAGRAPH_\nKuna lossi ei kasutatud kunagi s\xc3\xb5jalistel eesm\xc3\xa4rkidel, tehti v\xc3\xa4lisbastionid aastatel 1785\xe2\x80\x931802 maatasa ning kasutati lossi s\xc3\xbcgavate ja laiade vallikraavide t\xc3\xa4iteks. Aastal 1826 rajati lossi l\xc3\xa4heduses kaitsevallide tasandamisega aiad. Istutati puid ja p\xc3\xb5\xc3\xb5said ning k\xc3\xbclvati muru. 19. sajandil loodi vahetult lossi \xc3\xbcmbritsevale alale Inglise park. Kui osa pargist anti 1900. aasta paiku elamispindade ehitamiseks, on s\xc3\xa4ilinud pargi suurus umbes 7 ha. Loss paikneb ikka veel saarel, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xc3\xbcmbritsevad seda vallikraavid._NEWLINE_V\xc3\xa4ljapoole endist kaitsev\xc3\xb6\xc3\xb6ndit, kuid mitte kaugele lossist, rajas Georg Wilhelm 17. sajandi l\xc3\xb5pus Prantsuse aia ("Franz\xc3\xb6sischer Garten"), Prantsuse stiilis barokkpargi. Hiljem muudeti see Inglise pargiks, kuid endist barokk-kujundust on teatud pargi osades siiski veel n\xc3\xa4ha.'