b'\n_START_ARTICLE_\nFr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric-Auguste Bartholdi\n_START_SECTION_\nNoorus ja haridustee\n_START_PARAGRAPH_\nBartholdi s\xc3\xbcndis Colmaris Prantsusmaal 2. aprillil 1834. Ta s\xc3\xbcndis itaalia ja saksa p\xc3\xa4ritolu protestantide peres, ladinap\xc3\xa4rase Bartholdi perekonnanimega. Jean Charles Barthold (1791\xe2\x80\x931836) ja Augusta Charlotte Barthold (1801\xe2\x80\x931891), Frederic-Auguste Barthold oli noorim nende neljast lapsest ja tema oli \xc3\xbcks kahest, kes imikueast kauem elas koos oma vanema vennaga Jean-Charles, kes \xc3\xb5ppis advokaadiks. Bartholdi isa, omandiomanik ja prefektuuri n\xc3\xb5unik suri, kui Bartholdi oli kaheaastane. P\xc3\xa4rast seda kolis Bartholdi koos ema ja vanema vennaga Pariisi, kus elasid nende sugulased. Nad suutsid s\xc3\xa4ilitada oma perekonna omandi ja k\xc3\xbclastasid tihti oma maja Elsassis, mis hiljem sai Bartholdi muuseumiks._NEWLINE_Kui nad viibisid Colmaris, \xc3\xb5ppis Barthold maalima Martin Rossbachi juures. Pariisis \xc3\xb5ppis ta skulptuuri koos Antonie Etexiga. Ta \xc3\xb5ppis veel arhitektuuri veel koos Henri Labrouste ja Eugene-Emmanuel Viollet-Le-Duciga. Pariisis \xc3\xb5ppis Bartholdi mainekas Louis XIV l\xc3\xbctseumis ning sai 1852. aastal bakalaureusekraadi. P\xc3\xa4rast seda l\xc3\xa4ks ta \xc3\xb5ppima arhitektuuri ja maalimist Ary Schefferi k\xc3\xa4e all tema stuudios. Hiljem suunas Bartholdi oma t\xc3\xa4helepanu skulptuurile, mille alal hiljem ta ka t\xc3\xb6\xc3\xb6le hakkas.\n_START_SECTION_\nKarj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nBarthold liitus 1853. aastal hea samariitlase teemalise grupiga Pariisis. Kuju taasehitati hiljem pronksist. Barthold kutsuti ka kodulinna Colmari, Jean Rappi m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rgi skulptoriks. 1855. ja 1856. aastal reisis Barthold Jeemenis ja Egiptuses, et tutvuda sealsete kolossaalsete arhitektuuriteostega.\n_START_SECTION_\nVabadussammas\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige tuntum Bartholdi t\xc3\xb6\xc3\xb6 on Vabadussammas Ameerikas, mida nimetati alguses "Maailma valgustav vabadus". P\xc3\xa4rast kolmanda Prantsuse vabariigi asutamist tehti ettepanek ehitada m\xc3\xb5ni sobilik m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk, mille eestm\xc3\xa4rk oli n\xc3\xa4idata Ameerika ja Prantsuse vabariigi vahelist vennalikkust. Kuju ehitatigi Pariisis ja pandi hiljem uuesti kokku New Yorgis.  Kuju asub Vabaduse saarel, sisses\xc3\xb5iduteel New Yorgi sadamasse. Kuju paremas k\xc3\xa4es vabaduse t\xc3\xb5rvik, astudes v\xc3\xa4lja purustatud ahelatest, vasakus k\xc3\xa4es on tal tahvel kirjaga 4. juuli 1776, mis on Ameerika iseseisvusp\xc3\xa4ev. Bartholdi elukoht Elsass oli just sattunud Saksamaa kontrolli alla, p\xc3\xa4rast Prantsuse-Preisi s\xc3\xb5da. Need probleemid tema esivanemate kodus, m\xc3\xb5jutasid tema suurt huvi iseseisvuse, vabaduse ja enesekindluse vastu. Bartholdi seej\xc3\xa4rel liitus grupiga, kelle hulgas olid Laboulaye, Paul de Remusat, William Waddington, Henri Martin, Ferdinand Marie de Lessaps, Jean-Baptiste Donatien de Vimeur, Comte de Rochebeau, Oscar Gilbert Lafayette, Francois Charles Lorraine ja Louis Francois Lorraine. Bartholdi k\xc3\xa4is v\xc3\xa4lja idee massiivsest skulptuurist ja arvatakse, et Vabadussamba protot\xc3\xbc\xc3\xbcbiks oli farmerist araablanna. Kujundus kiideti heaks ning franko-ameerika liit kogus \xc3\xbcle miljoni frangi kuju ehituseks. 1879. aastal p\xc3\xa4rjati Bartholdi USA disainipatendiga Vabadussamba eest. 4. juulil 1880 viidi kuju Ameerika ministri juurde, mida t\xc3\xa4histati suure banketiga. 1886. aasta oktoobris esitleti ametlikult kuju kui Prantsuse ja Ameerika inimeste kingitust ning kuju paigaldati oma praegusele kohale. Kuulujuttude j\xc3\xa4rgi Prantsusmaal v\xc3\xa4ideti, et Vabadussamba n\xc3\xa4gu on tehtud Bartholdi ema j\xc3\xa4rgi. Samba k\xc3\xb5rgus on 45,05 meetrit ning maapinnast kuni t\xc3\xb5rvikuni 93 meetrit.'