b'\n_START_ARTICLE_\nRuiklased\n_START_SECTION_\n\xc3\x96koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisemad sugukonna liikmed on levinud tiheda vegetatsiooniga niisketes kasvukeskkondades, n\xc3\xa4iteks lahtede, soode v\xc3\xb5i j\xc3\xb5gede l\xc3\xa4hedal. Tegemist on omnivooridega, enamik linde pesitsevad k\xc3\xb5rges ja lopsakas taimestikus. \xc3\x9cldiselt on tegu pelglike ja salatsevate lindudega, keda on raske uurida. _NEWLINE_Paljud liigid on kiired jooksjad ja k\xc3\xb5ndijad, sest neil on tugevad jalad ning pikad varbad, mis on h\xc3\xa4sti kohastunud pehmete ja ebatasaste pindade jaoks. Neile on omap\xc3\xa4rased l\xc3\xbchikesed, \xc3\xbcmardunud tiivad ja on seet\xc3\xb5ttu suhteliselt n\xc3\xb5rgad lendajad, ent hoolimata sellest v\xc3\xb5imelised lendama pikki vahemaid._NEWLINE_Saarte liigid muutuvad tihti lennuv\xc3\xb5imetuks ja paljud on v\xc3\xa4ljasurnud maismaalt sisse introdutseeritud kasside, rottide ja sigade p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Mitmed j\xc3\xb5gede lammialadel elutsevad liigid on varjatud ja \xc3\xb6ise eluviisiga ning neil on lateraalselt lamendunud kehad. Vana Maailm kutsub pikemate nokkadega liike ruikudeks ja l\xc3\xbchemate nokkadega liike r\xc3\xa4\xc3\xa4kudeks._NEWLINE_Ruikude populatsioon on v\xc3\xa4henenud eelk\xc3\xb5ige inimtegevuse m\xc3\xb5ju t\xc3\xb5ttu keskkonnale ning on hinnatud, et mitusada saartel elavat ruiguliiki on v\xc3\xa4lja surnud just inimtegevuse p\xc3\xa4rast. Mitmed saartel elutsevatest ruiguliikidest on ohustatud ja kaitseorganisatsioonid ning valitsused j\xc3\xa4tkavad t\xc3\xb6\xc3\xb6d, et v\xc3\xa4ltida nende v\xc3\xa4ljasuremist.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nRuigud on v\xc3\xa4ikesed kuni keskmise suurusega maaspesitsejad linnud, tegemist on k\xc3\xbcllaltki homogeense sugukonnaga. Nende pikkus varieerub 12 ja 63\xc2\xa0cm ning kaal 20 ja 3000 grammi vahel. M\xc3\xb5nedel liikidel on pikk kael ja keha lateraalselt (k\xc3\xbclgmiselt) kokku surutud. Sugukonnas on k\xc3\xb5ige varieeruvam erinevate liikide noka pikkus: on liike, kelle nokk on pikem kui pea (Ameerikas Rallus longirostri), teistel esineb j\xc3\xa4llegi l\xc3\xbchike ja lai (laukudel) v\xc3\xb5i massiivne (Porphyrio porphyrio) nokk. V\xc3\xa4hestel laukudel ja taitudel on noka k\xc3\xbcljes moodustis \xe2\x80\x93 "esikilp", mis kujutab \xc3\xbclemise noka juurest tahasuunatud v\xc3\xa4ljakasvu. K\xc3\xb5ige keerulisem esikilp on avastatud Fulica cornuta`lt._NEWLINE_Ruiklastel on v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral v\xc3\xa4lja kujunenud suguline dimorfism, mis v\xc3\xa4ljendub nende sulestiku v\xc3\xa4rvuses v\xc3\xb5i suuruses.\n_START_SECTION_\nLennuv\xc3\xb5imekus ja -v\xc3\xb5imetus\n_START_PARAGRAPH_\nRuiklaste tiivad on l\xc3\xbchikesed ja \xc3\xbcmardunud. Enamik ruiklastest on v\xc3\xb5imelised lendama, ehkki mitte v\xc3\xa4ga tugevalt, kuid siiski suudavad nad piisavalt kaua lennata, et s\xc3\xb5ltuvalt aastaaegade vaheldumisest migreeruda. Kuna ruiklaste lennulihased on n\xc3\xb5rgalt arenenud, siis r\xc3\xa4nde ajal toimuvate h\xc3\xa4iringute (tugev tuul) ilmnemisel on nad sagedased eksik\xc3\xbclalised ja koloniseerivad mitmeid isoleeritud ookeanisaari. Peale selle eelistavad need linnud rohkem joosta kui lennata, eriti lopsaka rohuga elupaikades. Paljud on sulgimise perioodil lennuv\xc3\xb5imetud._NEWLINE_Mitmed saartel elavad ruiklaste liigid on lennuv\xc3\xb5imetud, sest v\xc3\xa4ikesed kasvukohad ilma ohustavate kiskjateta on elimineerinud vajaduse lendamiseks v\xc3\xb5i pikkade vahemaade l\xc3\xa4bimiseks. Lennuv\xc3\xb5ime n\xc3\xb5uab ruiklastelt suuri energiavarusid, sest neil on suur rinnakukiil ja lennulihased, mis v\xc3\xb5tavad kolmandiku kehakaalust enda alla. Lennulihaste redutseerumine v\xc3\xa4hendab omakorda ainevahetuse aktiivsust ja nii suudavad linnud liigset energiakulutamist v\xc3\xa4ltida. Seet\xc3\xb5ttu tagab lennuv\xc3\xb5imetus eelise, mis muudab lindudel elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mise ja saarte asustamise lihtsamaks tingimustes, kus ressursid on limiteeritud. Saarte ruiklastel v\xc3\xb5ib lennuv\xc3\xb5imetus areneda v\xc3\xa4ga aeglaselt; liigil Porzana palmeri kulus 125 000 aastat, et kaotada lennuv\xc3\xb5ime, mille tulemusena tiivad taandarenesid ja ainuke saadav kasu nendest on tasakaalu hoidmine kiirel jooksmisel.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumis\xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cldiselt on sugukonna ruiklased esindajad omnivooridest generalistid. Paljud liigid toituvad selgrootutest, kuid ka puuviljadest ja seemnetest. Ainult v\xc3\xa4hesed liigid toituvad peamiselt taimedest._NEWLINE_Ruiklaste h\xc3\xa4\xc3\xa4litsused varieeruvad liigisiseselt ja on sageli k\xc3\xbcllaltki k\xc3\xb5vad. Enamik meenutavad k\xc3\xb5lalt vilistusi v\xc3\xb5i kriiksumist-kr\xc3\xa4\xc3\xa4ksumist, aga teisalt on m\xc3\xb5ned h\xc3\xa4\xc3\xa4litsused "ebalinnulikud". Valjud h\xc3\xa4\xc3\xa4litsused on eelk\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsad territooriumi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks, tihedas taimestikus orienteerumiseks v\xc3\xb5i \xc3\xb6\xc3\xb6sel, kui on raske \xc3\xbcles leida sama liigi isendeid.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nRuiklaste sigimisk\xc3\xa4itumist on v\xc3\xa4he ja ebat\xc3\xa4pselt uuritud. Arvatakse, et enamik liike on monogaamsed, kuid esineb ka pol\xc3\xbcg\xc3\xbc\xc3\xbcniat ja pol\xc3\xbcandriat._NEWLINE_K\xc3\xb5ige sagedasem on viis kuni k\xc3\xbcmme muna pesas, kuid on teada ka \xc3\xbche- kuni viieteistmunalisi kurnasid._NEWLINE_K\xc3\xb5ik kurnas olevad munad ei pruugi kooruda \xc3\xbchel ajal. Tibud muutuvad aktiivseks paari p\xc3\xa4eva m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes, j\xc3\xa4\xc3\xa4des sageli veel vanematest s\xc3\xb5ltuvaks kuni lennuv\xc3\xb5imestumiseni. Tibud muutuvad lennuv\xc3\xb5imelisteks \xc3\xbchekuuselt.\n_START_SECTION_\nRuiklased ja inimesed\n_START_PARAGRAPH_\nSuurematele ruiklastele peetakse jahti ja nende munasid korjatakse s\xc3\xb6\xc3\xb6miseks. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal suri v\xc3\xa4lja Gallirallus wakensis, sest jaapanlaste v\xc3\xa4eosa oli isoleeritud varustuslaagrist ja toituti selle liigi munadest._NEWLINE_Gallirallus owstoni on \xc3\xbcks saarte liikidest, kelle arvukus on tugevasti langenud sinna sisse  viidud  v\xc3\xb5\xc3\xb5rliikide p\xc3\xa4rast._NEWLINE_Gallinula chloropus ja Porphyrio martinica on hinnatud kahjurliikideks.\n_START_SECTION_\nOhud ja kaitse\n_START_PARAGRAPH_\nKuna ruiklastel on kalduvus lennuv\xc3\xb5imetuse suunas, siis on paljud saarte liigid ohustatud introdutseeritud v\xc3\xb5\xc3\xb5rliikide t\xc3\xb5ttu. \xc3\x9cks k\xc3\xb5ige drastilisemaid inimese poolt p\xc3\xb5hjustatud v\xc3\xa4ljasuremisi leidis aset Vaikse ookeani saartel, kui inimesed koloniseerisid Melaneesia, Pol\xc3\xbcneesia ja Mikroneesia. Selle protsessi k\xc3\xa4igus suri v\xc3\xa4lja 750\xe2\x80\x931800 liiki, millest pooled olid ruiklased. T\xc3\xa4nu kaitseorganisatsioonidele \xc3\xb5nnestus p\xc3\xa4\xc3\xa4sta Gallirallus sylvestris ja Porphyrio hochstetteri, kelle arvukus on aeglaselt t\xc3\xb5usma hakanud. Gallirallus owstoni j\xc3\xb5udis v\xc3\xa4ljasuremise \xc3\xa4\xc3\xa4rele, kui Guami saarele introdutseeriti Boiga irregularis, p\xc3\xa4rast seda p\xc3\xbc\xc3\xbcti m\xc3\xb5ned lindude isendid kinni, kuid taasasustamine pole edu saavutanud.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika ja evolutsioon\n_START_PARAGRAPH_\nSugukond ruiklased on traditsiooniliselt k\xc3\xb5rvuti r\xc3\xbchmitatud kahe suurema sugukonnaga \xe2\x80\x93 kurglaste ja traplastega. Siia kuuluvad veel m\xc3\xb5ned primitiivsemad keskmise suurusega amfiibsed linnud. Kurglased, traplased, ruiklased ja "primitiivid" kuuluvad seltsi kurelised Gruiformes. Charles Gald Sibley ja Jon Edward Ahlquist on tuntud kui Sibley-Ahlquist taksonoomia loojatena, mis on laialdaselt Ameerikas tunnustatud ning t\xc3\xb5stab sugukonna seltsi Ralliformes. Kuna nende taksonite monof\xc3\xbcleetilisus pole p\xc3\xa4ris selge, siis on tegemist k\xc3\xbcllaltki \xc3\xb5igustatud Sibley-Ahlquist`i ettepanekuga. Teisest k\xc3\xbcljest peaks taoline grupp h\xc3\xb5lmama p\xc3\xa4ikeselindlased Heliornithidae \xe2\x80\x93 \xc3\xbcksnes troopikas elav r\xc3\xbchm, kes on m\xc3\xb5ningal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral konvergentsed p\xc3\xbctlastega.'