b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xb5levkivi poolkoks\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5levkivi poolkoks on p\xc3\xb5levkivi utmisel saadav tahke j\xc3\xa4\xc3\xa4kaine._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval toodavad p\xc3\xb5levkivi peamiselt Brasiilia, Hiina ja Eesti. Neist Eesti kaevandab umbes 70% maailma p\xc3\xb5levkivist ja selle p\xc3\xb5hiline tootmisj\xc3\xa4\xc3\xa4k on p\xc3\xb5levkivi poolkoks. Seet\xc3\xb5ttu k\xc3\xa4sitletakse artiklis poolkoksi \xc3\xbcldisi omadusi Eesti n\xc3\xa4itel._NEWLINE_P\xc3\xb5levkivist saadav poolkoks on musta v\xc3\xa4rvi teradest koosnev aluseline aine, mille pH j\xc3\xa4\xc3\xa4b 12\xe2\x80\x9313 vahele. Koguproovis on keskmiselt 39% niiskust ja 61% kuivainet (orgaaniline osa 13% ja mineraalosa 87%). Mineraalide hulgas on CaO, SiO\xe2\x82\x82, CO\xe2\x82\x82, Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, MgO, H\xe2\x82\x82O (h\xc3\xbcdroksiidides), K\xe2\x82\x82O, S, TiO\xe2\x82\x82, P\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85. Orgaaniline osa sisaldab s\xc3\xbcsinikku, termobituumeni, madalmolekulaarseid \xc3\xbchendeid ja kerogeeni._NEWLINE_Poolkoks on mehaaniliselt n\xc3\xb5rk, tahke poorne, suhteliselt suure lendainete saagisega ja v\xc3\xa4ga h\xc3\xb5lpsasti s\xc3\xbcttiv j\xc3\xa4\xc3\xa4k. Seda on proovitud kasutada k\xc3\xbctusena, kompostituna ja ehitusmaterjalide tootmisel. Eelk\xc3\xb5ige saab kasutada poolkoksi energeetiliseks tooraineks. Viru Keemia Grupi (VKG) labor on teinud uuringu, mille andmete j\xc3\xa4rgi selgus, et poolkoksi k\xc3\xbcttev\xc3\xa4\xc3\xa4rtus on 800\xe2\x80\x931000 kcal/kg. Poolkoksi saab kasutada, segades seda p\xc3\xb5levkivi ja kivis\xc3\xb6ega, selgus AS-is Kunda Nordic Tsement l\xc3\xa4biviidud katsetest. _NEWLINE_Ehitusmaterjalide tootmisel on katsetatud betooni ja ehitusplokkide valmistamist p\xc3\xb5levkivituhast ja poolkoksist. Poolkoksi ja teiste kivimite (nt p\xc3\xbcriidi ja kvartsi) segust on valmistatud kivivilla. Kuna kasutatavad kogused on v\xc3\xa4iksed, pole sel alal poolkoksi kasutamine kuigi tasuv._NEWLINE_Majanduslikult kasulik poolkoksi kasutamine oleks p\xc3\xb5letada seda spetsiaalsetes kateldes ning kasutada saadavat soojust t\xc3\xb6\xc3\xb6stuses v\xc3\xb5i elektri tootmiseks. P\xc3\xb5hiline protsess on poolkoksistamine, mille k\xc3\xa4igus \xc3\xb5hu juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4suta kuumutamisel poolkoksi orgaanilise osa ei lagune l\xc3\xb5puni, mist\xc3\xb5ttu ta sisaldab rohkem orgaanilist ainet kui koks.\n_START_SECTION_\nPoolkoksim\xc3\xa4ed Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5levkivi v\xc3\xb5ib toorainena kasutada nii keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuses kui ka p\xc3\xb5letada energia saamiseks. Poolkoks on m\xc3\xb5lema tootmise k\xc3\xa4igus saadav j\xc3\xa4\xc3\xa4de. P\xc3\xb5letamisega paralleelselt areneb ka p\xc3\xb5levkivi\xc3\xb5li tootmine. Iga t\xc3\xb6\xc3\xb6stusega tekivad j\xc3\xa4\xc3\xa4tmed, mida on vaja k\xc3\xb5rvaldada, t\xc3\xb6\xc3\xb6delda v\xc3\xb5i ladestada. Ida-Virumaa kandis on maastikul h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4ha suured musta v\xc3\xa4rvi m\xc3\xa4ed, mida rahvasuus kutsutakse k\xc3\xbcll tuham\xc3\xa4gedeks, kuid mis tegelikult on poolkoksim\xc3\xa4ed. _NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tmete ladustamine t\xc3\xb6\xc3\xb6stusj\xc3\xa4\xc3\xa4tmete pr\xc3\xbcgilatesse algas Kohtla-J\xc3\xa4rvel 1938. aastal ja Kivi\xc3\xb5lis 1970ndate keskel. Poolkoksi tekib aastas juurde 600 000 tonni. Juba 2003. aastaks olid Ida-Virumaal ladestatud v\xc3\xa4ga suured poolkoksim\xc3\xa4ed. Nende k\xc3\xb5rgus \xc3\xbcletas 100 meetrit ning oli pindalaga 200 hektarit, mis t\xc3\xa4hendab umbes 75 miljonit tonni j\xc3\xa4\xc3\xa4tmeid. _NEWLINE_Eesti p\xc3\xb5levkivil on suur hapnikusisaldus ning orgaanilise aine struktuuri poolest fenoolsete \xc3\xbchendite sisaldus suurem v\xc3\xb5rreldes teiste k\xc3\xbctustega. Seet\xc3\xb5ttu on poolkoks keskkonnale ohtlikum kui tavaline p\xc3\xb5levkivituhk. Samal p\xc3\xb5hjusel toimub p\xc3\xb5hja- ja pinnavee reostamine ning aeg-ajalt ka m\xc3\xa4gede ises\xc3\xbcttimine. Uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6d n\xc3\xa4itasid, et vastavalt m\xc3\xa4gedest leitud materjali koostisele v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ita, et temperatuurid on ulatunud kohati \xc3\xbcle tuhande kraadi.\n_START_SECTION_\nPoolkoks kui ohtlik j\xc3\xa4\xc3\xa4de\n_START_PARAGRAPH_\nHetkeseisuga puuduvad katsetustega kindlaks tehtud andmed poolkoksi m\xc3\xb5just inimeste tervise, kantserogeensuse, mutageensuse ja teratogeensuse kohta. Poolkoks kuulub ohtlike j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete hulka, kuid see l\xc3\xa4htub Euroopa Liidu direktiividest, kus p\xc3\xb5levkiviga seotud j\xc3\xa4\xc3\xa4tmed puuduvad loetelus. Eesti Keskkonnauuringute Keskuse 2009. aasta uuring k\xc3\xa4sitles poolkoksi toksilisust vee-elustikule. Selles leiti, et v\xc3\xa4rske poolkoks avaldab kahjulikku toimet, mis on piisav tingimus, et m\xc3\xa4\xc3\xa4rata poolkoksi ohtlike j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete hulka. Vaatamata sellele, et 10-aastane poolkoks sellist toimet ei avalda, ei piisa sellest poolkoksi arvamiseks tavaj\xc3\xa4\xc3\xa4tmete hulka. Edaspidi j\xc3\xa4tkavad uuringuid j\xc3\xa4\xc3\xa4tmetekitajad.\n_START_SECTION_\nPoolkoksi ladestamine ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine\n_START_PARAGRAPH_\nPraegusel ajal on v\xc3\xb5imalik poolkoksi ladustada kahel viisil: m\xc3\xa4rgladestustehnoloogia ja kuivladestustehnoloogia j\xc3\xa4rgi. P\xc3\xa4rast generaatorist v\xc3\xa4ljumist sisaldab poolkoks v\xc3\xa4ga palju ohtlikke orgaanilisi aineid (fenoolid, naftaleenid, pol\xc3\xbcaromaatsed \xc3\xbchendid jne). Uuringutest selgus, et poolkoks, mis on ladestatud kuivladestustehnoloogia j\xc3\xa4rgi, on keskkonnale oluliselt ohutum. Selle ladestustehnoloogia tulemusi v\xc3\xb5ib kohata Kohtla-J\xc3\xa4rvel ja Kivi\xc3\xb5lis. _NEWLINE_V\xc3\xa4ga suurt rolli m\xc3\xa4ngib gasifitseerimisre\xc5\xbeiim, mille parandamisega v\xc3\xb5iks v\xc3\xa4hendada orgaanilise aine sisaldust poolkoksis, kuid see ei lahenda probleemi. Poolkoksi p\xc3\xb5letatakse kolletes, mis v\xc3\xb5ivad olla erit\xc3\xbc\xc3\xbcpi. N\xc3\xa4iteks p\xc3\xb5letamist restk\xc3\xbcttekolletes ja tolmk\xc3\xbcttekolletes peetakse tehniliselt ja majanduslikult ebaefektiivseks. V\xc3\xb5rdluseks eelmistega v\xc3\xb5iks nimetada keevkihikolletes p\xc3\xb5letamise. Selle eelis on see, et tekkivas tuhas on v\xc3\xa4iksem saasteainete sisaldus. Poolkoksi p\xc3\xb5letamisel seostub v\xc3\xa4\xc3\xa4veldioksiid tahkesse faasi, mis v\xc3\xa4hendab \xc3\xb5husaastamist. _NEWLINE_Eespool nimetatud tehnoloogiad vaid v\xc3\xa4hendavad m\xc3\xb5ju keskkonnale, kuid ei lahenda poolkoksij\xc3\xa4\xc3\xa4tmete probleemi t\xc3\xa4ielikult.\n_START_SECTION_\nKeskkonnam\xc3\xb5jud\n_START_PARAGRAPH_\nPoolkoksim\xc3\xa4gede olemasolu ohustab meie \xc3\xbcmbritsevat keskkonda mitut moodi. K\xc3\xb5ige olulisemaks peetakse veereostust, millega seostub suurema hulga ohtlike ainete keskkonda j\xc3\xb5udmine. Probleeme valmistavad ka poolkoksi p\xc3\xb5letamisel tekkivad gaasid.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5ju pinnaveele\n_START_PARAGRAPH_\nVarasem poolkoksi m\xc3\xa4gedena ladestamine tekitas suurt ohtu pinnaveele. Nii tekkis otsene poolkoksi ja vee kontakt, mille t\xc3\xb5ttu tekkis suurtes kogustes orgaaniliste ainete j\xc3\xa4\xc3\xa4kidega reostunud pinnavett._NEWLINE_\xc3\x95lit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses reostunud vee puhastatakse biopuhastusseadmetes, p\xc3\xa4rast juhitakse heitvesi kollektori kaudu merre. _NEWLINE_Kui r\xc3\xa4\xc3\xa4kida Kohtla-J\xc3\xa4rvest, siis poolkoksim\xc3\xa4e n\xc3\xb5rgvesi satub alguses Kohtla j\xc3\xb5kke ja sealt edasi Purtse j\xc3\xb5e kaudu merre. N\xc3\xb5rgveega tegeleb VKG keskkonna- ja tehnoloogiaosakond. \xc3\x84ravoolu kontrollitakse L\xc3\xbcganuse vaatluspostil ja 1 km kaugusel j\xc3\xb5esuudmest, kus iga kuu tagant v\xc3\xb5etakse veeproove ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse keemiliste ainete sisaldus, sh raskmetallid, fenoolid ja naftasaadused. VKG keskkonna- ja tehnoloogiaosakonna andmetel on Purtse j\xc3\xb5el p\xc3\xbcsiv fenoolireostus, kuid selle tugevus s\xc3\xb5ltub aastaajast: k\xc3\xb5ige tugevam on see kevadel ja s\xc3\xbcgisel, kui vihmaveega uhutakse j\xc3\xa4\xc3\xa4tmem\xc3\xa4elt rohkem reoaineid. Peale poolkoksi ladestatakse poolkoksim\xc3\xa4ele ka puhastusseadmete muda, mis samuti reageerides sademetega v\xc3\xb5ib reostada pinnavett orgaaniliste \xc3\xbchendite ja l\xc3\xa4mmastikuga. Viimaste aastate jooksul on Purtse j\xc3\xb5e olukord siiski paranenud ja raskmetallide sisaldus on v\xc3\xa4henenud, kuid suurenenud on plii sisaldus (2,0 \xc2\xb5g/l). Fenoolide j\xc3\xb5udmine j\xc3\xb5kke on piiratud, mida kahjuks ei saa \xc3\xb6elda naftasaaduste kohta.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5ju p\xc3\xb5hjaveele\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4lgimaks p\xc3\xb5hjavee reostuse levikut poolkoksim\xc3\xa4gede \xc3\xbcmbruses, oli loodud vaatluspuuraukude v\xc3\xb5rk Kohtla-J\xc3\xa4rvel, mis v\xc3\xb5imaldas s\xc3\xbcveneda ka ordoviitsiumi-kambriumi p\xc3\xb5hjaveekihtidesse. Saastunud oli Lasnam\xc3\xa4e-Kunda veekiht t\xc3\xb6\xc3\xb6stusterritooriumil ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tmev\xc3\xa4lja \xc3\xbcmbritseval alal kuni 300\xe2\x80\x93500 meetri kaugusel. Vee pH j\xc3\xa4i vahemikku 6,9\xe2\x80\x9311,3, mis oli tingitud tuha ja poolkoksi karbonaatse osise m\xc3\xb5just. Peamiseks probleemiks oli poolkoksi kustutamine ja laialiuhtmine kasutatud t\xc3\xb6\xc3\xb6stusheitvee ja puhastusseadmete j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete abil. Iga tonni poolkoksi peale kasutati 0,8\xe2\x80\x930,9 m\xc2\xb3 fenoole, benseeni jm sisaldavat vett, mis t\xc3\xa4hendas ainult suurenenud ohtlike ainete sisaldust n\xc3\xb5rgvees. Toksiliste ainete hulgast olulisemateks peetakse naftasaadusi ja fenoole. P\xc3\xb5hjavee reostuse v\xc3\xa4hendamiseks on l\xc3\xb5petatud vee kasutamine poolkoksi jahutamiseks ja v\xc3\xa4ljauhtmiseks.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5ju \xc3\xb5hule\n_START_PARAGRAPH_\nPoolkoksi p\xc3\xb5letamisel eralduvad gaasid nagu CO\xe2\x82\x82 ja SO\xe2\x82\x82 ning lendub orgaanilisi \xc3\xbchendeid ja raskmetalle. K\xc3\xb5ik need on saasteained, mis reostavad \xc3\xb5hku. Eestis peetakse k\xc3\xb5ige problemaatilisemaks piirkonnaks Ida-Virumaad, kus on arenenud energiat\xc3\xb6\xc3\xb6stus, mis tekitab kuni 85% lendavatest saasteainetest Eestis. Fenool (h\xc3\xbcdroks\xc3\xbcbenseen \xe2\x80\x93 C\xe2\x82\x86H\xe2\x82\x85OH), vesiniksulfiid (H\xe2\x82\x82S) ja formaldeh\xc3\xbc\xc3\xbcd (CH\xe2\x82\x82O) on peamised saasteained, mis langetavad v\xc3\xa4lis\xc3\xb5hu kvaliteeti Kohtla-J\xc3\xa4rvel._NEWLINE_Kahjulikud orgaanilised saasteained v\xc3\xb5ivad \xc3\xb5hku sattuda poolkoksim\xc3\xa4gede n\xc3\xb5rgveest v\xc3\xb5i utmise vedelproduktide lahtistest mahutitest. Kuival ajal v\xc3\xb5ib tugeva tuule t\xc3\xb5ttu poolkoksim\xc3\xa4gedest t\xc3\xb5usev tolm samuti \xc3\xb5hku reostada. Selle piiramiseks v\xc3\xb5i \xc3\xb5hu reostuse v\xc3\xa4ltimiseks tuleb m\xc3\xa4ed haljastada. _NEWLINE_1970. aastal hakati poolkoksim\xc3\xa4gesid haljastama ja selgus, et j\xc3\xa4\xc3\xa4tmed ei puutunud otseselt v\xc3\xa4liskeskkonnaga kokku. Tugeva tuule m\xc3\xb5ju oli piiratud, mille t\xc3\xb5ttu ei olnud kergesti lenduvatel poolkoksiosakestel \xc3\xb5hule ligip\xc3\xa4\xc3\xa4su. Praeguseks on enamik tuham\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadest roheliseks muutunud. Haljastamine on olnud t\xc3\xa4htis nii \xc3\xb5husaaste v\xc3\xa4hendamiseks kui ka esteetilises m\xc3\xb5ttes.'