b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb5isak\xc3\xbcla\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1895. aastal asuti rajama P\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla\xe2\x80\x93Viljandi raudteed ja Valga\xe2\x80\x93Ruhja\xe2\x80\x93P\xc3\xa4rnu raudteed. T\xc3\xa4nu sellele tekkis Abja m\xc3\xb5isa soistele maadele ka M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla. Esimene rong P\xc3\xa4rnust Valka v\xc3\xa4ljus 5. oktoobril 1896 ja j\xc3\xa4rgmise aasta 1. augustil avati ka M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla\xe2\x80\x93Viljandi raudteeliin._NEWLINE_1905. aastal asutati Jaan Sihveri 2-klassilise erakoolina M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla Kool._NEWLINE_M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla sai alevi\xc3\xb5igused 1920. aastal._NEWLINE_1926. aasta asutati M\xc3\xb5isak\xc3\xbclas linaketramis- ja kudumisvabrik, mis sai p\xc3\xa4rast 1940. aastal toimunud \xc3\xbcmberkorraldusi nimeks "Bol\xc5\xa1evik"._NEWLINE_1929. aastal asuti ehitama M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla P\xc3\xbcha Vaimu kirikut, mis valmis l\xc3\xb5plikult 1942. Aastail 1933\xe2\x80\x931934 ehitati Alar Kotli projekti j\xc3\xa4rgi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla Maarja-Magdaleena kirik._NEWLINE_1937. aastal nimetas M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla alevivolikogu M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla tulevaseks Abja linnaks, milline nimemuutus oleks kehtima hakanud linnaks saamise j\xc3\xa4rel. Abja vallavalitsus avaldas selle otsuse vastu protesti. Linnaks saamise j\xc3\xa4rel n\xc3\xb5udis Siseministeerium linna nime muutmist, kuna linna nimi ei saavat olla k\xc3\xbcla. Linnakodanikud panid ette 101 uut nime, sealhulgas Piiri, Raja, Soodla, Sooniste, Rajasoo, Luhaste, Porilombi, Raudsoo, Linda, Pori, Paliste (linnavanema Paalitsa j\xc3\xa4rgi), Okasm\xc3\xa4e (endise linna maade omaniku Stackelbergi j\xc3\xa4rgi), Kureste (endise alevivanema Kure j\xc3\xa4rgi), Abjaraja (Abja+Rajangu), \xc3\x9cmera, S\xc3\xa4de, Haliste jne. Akadeemilise Emakeele Seltsi arvates oleks linna nimi tulnud j\xc3\xa4tta muutmata. 1940. aastaks ei j\xc3\xb5utud siiski linna \xc3\xbcmber nimetada._NEWLINE_4. augustil 1941, kohe p\xc3\xa4rast n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu v\xc3\xa4ljakihutamist, anti M\xc3\xb5isak\xc3\xbclas v\xc3\xa4lja haruldased nn M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla margid: 7 erinevat NSV Liidu postmarki templiga "Vaba Eesti"._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal Saksa v\xc3\xa4gede taganemisel 23. septembril 1944 h\xc3\xa4vitati t\xc3\xa4ielikult M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla Raudteetehased ja linnas p\xc3\xb5les maha ka 70 maja._NEWLINE_Esimene kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline reisirong s\xc3\xb5itis l\xc3\xa4bi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla 5. oktoobril 1896. Kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelise raudtee ajastu l\xc3\xb5ppes 15. mail 1975, kui M\xc3\xb5isak\xc3\xbclast lahkus viimane \xc3\xbcldkasutatav kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline reisirong. Uuesti j\xc3\xb5udis raudtee M\xc3\xb5isak\xc3\xbclla suvel 1981, kui algas otse\xc3\xbchendus laiar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelist raudteed pidi Riia ja Tallinnaga. \xc3\x9cheaegselt saabusid 17. juulil 1981 M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla raudteejaama ehitud reisirongid D1-616 Tallinnast ja DR1A-189 Riiast._NEWLINE_1983. aastal h\xc3\xa4vis tules M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla luteri kirik. Selle taastamist alustati 1995. aastal._NEWLINE_Viimane Tallinna\xe2\x80\x93Riia diiselrong l\xc3\xa4bi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla oli 20. veebruaril 1992, viimane P\xc3\xa4rnust edasi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla poole liikunud reisirong aga 31. jaanuaril 1996. Kaubarongid s\xc3\xb5itsid veel aastani 2000. 2008. aasta alguses alustati raudtee demonteerimist l\xc3\xb5igul P\xc3\xa4rnu\xe2\x80\x93M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla. Et raudtee unustuse h\xc3\xb5lma ei vajuks, kinkis Edelaraudtee M\xc3\xb5isak\xc3\xbclale reisivaguni, mis j\xc3\xa4i alles koos paarisajameetrise raudteejupiga endises jaamas._NEWLINE_2017. aasta haldusreformi k\xc3\xa4igus liitus linn Karksi, Abja ja Halliste vallaga uueks Mulgi vallaks. Seega kaotas M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla \xc3\xbchtlasi linna\xc3\xb5igused.\n_START_SECTION_\nLinnapead\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isak\xc3\xbcla linnapead on olnud Arno Torn (1993\xe2\x80\x931996), Arvids Tisler (1996\xe2\x80\x932002), Aule Kikas (2002\xe2\x80\x932005) ja Valdiku Pilt (2005). Alates 2005. aastast on linnapea Ervin Tamberg.'