b'\n_START_ARTICLE_\nVjekoslav Karas\n_START_SECTION_\nElu ja looming\n_START_PARAGRAPH_\nVjekoslav Karas s\xc3\xbcndis Karlovacis lihtsas ja tagasihoidlikus k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lise, r\xc3\xa4tsepa peres ning temast pidi saama puusepp. Juba k\xc3\xbcmneaastase poisina ta siiski tundis s\xc3\xbcgavat huvi maalikunsti vastu ja sooritas kunsti\xc3\xb5pingud Karlovaci v\xc3\xa4rvimeistri ja maalikunstniku Frederick Hamerli\xc4\x87a t\xc3\xb6\xc3\xb6kojas aastatel 1836\xe2\x80\x931838.\xc2\xa0Maalrina t\xc3\xb6\xc3\xb6tava noormehe erakordne kunstnikutalent ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nud m\xc3\xa4rkamatuks ning t\xc3\xa4nu patrooni, koloneli Francis Hair von Kossi ja kohalike rikkamate kunstientusiastide kogutud rahalisele toetusele Karas p\xc3\xa4\xc3\xa4ses \xc3\xb5pinguid j\xc3\xa4tkama Itaalias. Seal vaese provintsi \xc3\xb5pilasena veedetud k\xc3\xbcmnest takulisest aastast esimesed kolm (1838\xe2\x80\x931841) ta \xc3\xb5ppis Firenzes, seej\xc3\xa4rel l\xc3\xbchemat aega Sienas ja l\xc3\xb5puks kuni aastani 1847\xc2\xa0Roomas. Esialgu Roomas loodud teosed nagu piibliteemalised \xe2\x80\x9dEma koos Mooses-pojaga j\xc3\xb5e kaldal\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dKristuse saabumine Jeruusalemma\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dMarta kaebleb Kristusele\xe2\x80\x9d peegeldavad kristlaste ning nende vaimse liidri ja 19.\xc2\xa0sajandi nasareenide avangardisliku kunstniku Friedrich Overbecki m\xc3\xb5jusid. Hiljem Karasile kujunes oma nn esimese Ill\xc3\xbc\xc3\xbcria maalikunstniku stiil folkloorsetel ja kaasaja s\xc3\xbcndmustel p\xc3\xb5hinevatel motiividel, mil usulised ilmingud vahetusid isamaalis-romantilise sisu ja traditsiooniliste kost\xc3\xbc\xc3\xbcmidega ning mida v\xc3\xb5ib m\xc3\xa4rgata tema kuulsaimas \xc3\xb5limaalis \xe2\x80\x9dMustlasnaine lautoga", 1845\xe2\x80\x931847.\xc2\xa0_NEWLINE_Roomas Karas oli huvitatud muusikast, ta \xc3\xb5ppis muusikateooriat ja laulmist, m\xc3\xa4ngis fl\xc3\xb6\xc3\xb6ti ja kitarri. Suurt armastust viiulim\xc3\xa4ngu vastu ta v\xc3\xa4ljendas teoses \xe2\x80\x9dVanaisa ja lapselaps\xe2\x80\x9d. Naastes 1848. aastal tagasi koju, asutas Karas Karlovicis v\xc3\xa4ikese koori ning kirjutas rohkem kui kolmk\xc3\xbcmmend, m\xc3\xb5nede andmete kohaselt 38 kompositsiooni, peamiselt isamaalisi soolo- ja koorilaule. Siin ta maalis portreid, mil \xc5\xbeanrina olid stseenid rahva elust nagu n\xc3\xa4iteks \xe2\x80\x9dPortree Stjepka Ljuboja Lopa\xc5\xa1i\xc4\x87ast\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dSlunjanka\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dKaupmees Sinjast\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dH\xc3\xbcvasti Serezan\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Karas oli l\xc3\xbchikest aega (1849\xe2\x80\x931851) \xc3\xb5petaja Zagrebi kunstikoolis, kus ta l\xc3\xb5i portree luuletajast ja poeedist Stanko Vrazist. Kogedes materiaalseid ja ps\xc3\xbchholoogilisi vastuk\xc3\xa4imisi, naasis ta peagi tagasi Karlovaci. Seej\xc3\xa4rel l\xc3\xa4ks 1851. aastal mitmek\xc3\xbclgsemat inspiratsiooni otsiv Karas Bosniasse, kus ta maalis portreed Ottomani armeesse vabatahtlikult liitunud ning Istanbulist Sarajevosse kohalikke \xc3\xbclikuid rahustama saadetud Omer Pasha Latasest ja tema t\xc3\xbctrest. Siiski \xc3\xbclitundlikkus oli Karasile p\xc3\xb5hjustanud motivatsiooni puudumise edasiseks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks. P\xc3\xa4rast eba\xc3\xb5nnestunud enesetappu elas kunstnik innuka kunstikoguja ja piiskopi Josip Juraj Strossmayeri kaitse ja eestkoste all \xc4\x90akovos. Depressiooni p\xc3\xb5dev kunstnik olevat kogenud lootusetu armastuse melanhooliat maalides portreed Irene T\xc3\xbcrgist. Ilma rahata, vaesuses ja meeleheites elav Karas uputas enda 5. juulil 1858 oma kodulinnas Karlovacis Korana j\xc3\xb5kke._NEWLINE_Vjekoslav Karasi mitmed t\xc3\xb6\xc3\xb6d ja portreed vaestest inimestest olid praktiliselt modernistlikud ning omast ajast ees. Tehnilise t\xc3\xa4iuslikkuse, v\xc3\xa4rviharmooniaga ja tahke, peaaegu monumentaalse modelleerimise tulemusena l\xc3\xb5i Karas suurejoonelistest portreedest kogu. Kahjuks paljud tema maalid on kadunud._NEWLINE_Horvaatia ajaloos \xc3\xbcks kuulsamaid on uusrenessanssmaale \xe2\x80\x9dMustlasnaine lautoga\xe2\x80\x9d, \xc3\xb5li l\xc3\xb5uendil, m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega 98,5\xc2\xa0x 74\xc2\xa0cm, j\xc3\xa4\xc3\xa4nud signeerimata ja on veelgi paljuski ikonograafiliseks m\xc3\xb5istatuseks, m\xc3\xb5ned juba on isegi kahelnud autorsuses. Kunstnik siiski ise andis maali Horvaatia Ajaloomuuseumile aasta p\xc3\xa4rast selle asutamist Zagrebis 1846. aastal. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kuulub maal koos mitme muu Karasi kunstiteosega, sh portreedega A. Kre\xc5\xa1i\xc4\x87ist ja M. Kre\xc5\xa1i\xc4\x87ist ning poisist (1852\xe2\x80\x931856) 1905. aastal, muuhulgas piiskopi Strossmayeri heategevuslikul kaasaaitamisel asutatud Zagrebi Kaasaegse kunstigalerii kollektsiooni._NEWLINE_Kirjanik Ivo Andri\xc4\x87 on oma viimases romaanis \xe2\x80\x9dOmer-pasha Latas\xe2\x80\x9d loonud tegelaskuju maalikunstnikust, kelle l\xc3\xbchike, \xc3\xb5nnetu, vaesuse ja enesetapuga l\xc3\xb5ppenud elu on otseselt Karasi eeskujul, ning kirjeldab siin Karasi pettununa L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa \xc3\xbchiskonnas ja otsivana uusi ideid Bosnias._NEWLINE_1975. aastal asutati Vjekoslav Karasi Galerii Karlovici uues linnarajoonis.'