b'\n_START_ARTICLE_\nMarin Barleti\n_START_PARAGRAPH_\nMarin Barleti (ladina p\xc3\xa4raselt Marinus Barletius; itaaliap\xc3\xa4raselt Marino Barlezio; umbes 1450 Shkod\xc3\xabr \xe2\x80\x93 1512 v\xc3\xb5i 1513 arvatavasti Rooma) oli albaania p\xc3\xa4ritoluga humanist, esimene albaania ajaloolane, katoliku preester._NEWLINE_Tema elust on v\xc3\xa4he teada. Tema albaania p\xc3\xa4ritolu on seatud kahtluse alla ja oletatud, et ta v\xc3\xb5is olla itaallane. On ka v\xc3\xa4idetud, et ta oli \xc3\xb5igeusu preester._NEWLINE_Ta viibis oma kodulinnas Shkod\xc3\xabris, kui t\xc3\xbcrklased seda 1478 teist korda piirasid. Ilmselt v\xc3\xb5ttis ta osa linna kaitsmisest._NEWLINE_1479 siirdus ta Itaaliasse, kus ta tegeles ajalooalase uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6ga. 1504 v\xc3\xb5i 1505 ilmus Veneetsias tema kirjeldus Shkod\xc3\xabri piiramisest (De obsidione Scodrensi)._NEWLINE_Tema k\xc3\xb5ige tuntum teos on albaania rahvuskangelase Skanderbegi elulugu "Historia de vita et gestis Scanderbegi Epirotarum principis" ("Epeiroslaste v\xc3\xbcrsti Skanderbegi elu ja tegude lugu"), mis tr\xc3\xbckiti Roomas ajavahemikul 1506\xe2\x80\x931510, t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 1508\xe2\x80\x931510. See raamat, mis kiiresti levis mitmes Euroopa keeles ning mis on t\xc3\xb5lgitud peaaegu k\xc3\xb5ikidesse Euroopa keeltesse, on t\xc3\xa4nini Skanderbegi uurimise alus. Sellel rajaneb ka Skanderbegi-kultus, millel on olnud suur osa albaanlaste rahvusliku eneseteadvuse kujunemisel._NEWLINE_Barleti viimane teos oli paavstide ja keisrite elulugude kogu "Compendium vitarum Summorum Pontificium usque ad Marcellum II Imperatorumque Romanorum" ("Paavstide ja Rooma keisrite elulugude kompendium kuni Marcellus II-ni")._NEWLINE_Marin Barleti nime kannab Shkod\xc3\xabri vana raamatukogu ja \xc3\xbcks kirjastus.'