b'\n_START_ARTICLE_\nKloaak\n_START_SECTION_\nKaladel\n_START_PARAGRAPH_\nKloaak puudub luukaladel ja s\xc3\xb5\xc3\xb5rsuudel, neil on p\xc3\xa4rak ning kuse-suguurge._NEWLINE_K\xc3\xb5hrkalade kloaaki suubuvad seede-, kuse- ja suguteed.\n_START_SECTION_\nKahepaiksetel\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ikidel kahepaiksetel on kloaak. Emastesiugkonnaliste kloaak sarnaneb paljuski isaste siugkonnaliste omadega kuid on ka palju erinevusi.\n_START_SECTION_\nRoomajatel\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ikidel roomajatel, nii sisalikel, krokodillidel, madudel ja kilpkonnadel on kloaak. K\xc3\xbcll aga on elundil suured erinevused.\n_START_SECTION_\nKilpkonnadel\n_START_PARAGRAPH_\nKilpkonnadel kloaagil arvatakse lisaks tavap\xc3\xa4rasele multifunktsionaalsusele ka lisafunktsioon \xe2\x80\x93 neil toimivad kloaagis paiknevad \xc3\xb5hukotid lisahingamiselundina.\n_START_SECTION_\nMaolistel\n_START_PARAGRAPH_\nMadudel toimib k\xc3\xb5hu pool, saba piirkonnas, paiknev kloaak elundina millesse suubuvad nii munajuhad, seemnejuhad kui ka kusejuhad. _NEWLINE_Kloaak jaguneb\xc2\xa0: roojasooleks, kusesooleks ja l\xc3\xb5ppsooleks. _NEWLINE_Kloaak on m\xc3\xb5lemal sugupoolel. Kumbki neer l\xc3\xa4heb \xc3\xbcle kusejuhaks, mis suubuvad kloaaki. Isastel madudel toimib osa kloaagist v\xc3\xa4ljap\xc3\xb6\xc3\xb6ratuna sugutuselundina \xe2\x80\x93 hemipeenisena. Paljudel madudel vastab elundi kuju emaste madude kloaagis paiknevatele vastavatele avaustele, kuid m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed on suuremad. Viljastatud munad liiguvad munajuhasse ning v\xc3\xa4ljutatakse kloaagi kaudu, samuti s\xc3\xbcnnivad vivipaarsete madudel maopojad kloaagi kaudu.\n_START_SECTION_\nVeterinaaria\n_START_PARAGRAPH_\nMadude kloaak on madude tervisliku seisundi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisel veterinaaridele poolt oluliseks siseelundiks. Kloaagi kaudu eristatakse mao sugu, selle kaudu v\xc3\xb5etakse mitmeid proove laboratoorsete testide teostamiseks.\n_START_SECTION_\nImetajatel\n_START_PARAGRAPH_\nKloaak on paljude p\xc3\xa4risimetajate loodetel valdavalt embr\xc3\xbconaalses arenguj\xc3\xa4rgus esinev kuse-ja suguelundkonna elund._NEWLINE_Ainupilulistel, nagu nokkloomad ja sipelgasiilid, esineb kloaak, millesse suubuvad munajuhad, seemnejuhad ja kusejuhad._NEWLINE_Loote kloaak on \xc3\xbchendatud loote kusekotiga (allantois) k\xc3\xb5htmiselt loote-kusejuha (urachus) kaudu. Selgmiselt on ta \xc3\xbchendatud urorektaalse vaheseinaga. Arvatakse, et p\xc3\xa4rast kloaagi septeerumist, hilisemas embr\xc3\xbconaalses arengus, (4. \xe2\x80\x93 6. n\xc3\xa4dalal) jaotab vahesein kuse-suguurke p\xc3\xa4rasooleks (rectum) (selgmiselt) ja urogenitaalsiinuseks (sinus urogenitalis) (k\xc3\xb5htmiselt)._NEWLINE_Osade autorite arvates formeeruvad urogenitaalsiinus ja p\xc3\xa4rasool lootel varakult ning kloaagi septeerumist ja transformeerumist ei toimu.'