b'\n_START_ARTICLE_\nAfektiivne neuroteadus\n_START_PARAGRAPH_\nAfektiivne neuroteadus on teadusharu, mis tegeleb emotsioonide neuraalsete mehhanismide uurimisega. See interdistsiplinaarne valdkond kombineerib neuroteaduse isiksuse, emotsioonide ja tujude ps\xc3\xbchholoogilise uurimisega.\n_START_SECTION_\nAfektiivne neuroteadus ja \xc3\xb5ppimine\n_START_PARAGRAPH_\nOn palju viise, kuidas afekt \xc3\xb5ppimises rolli m\xc3\xa4ngib. Hiljutised avastused afektiivses neuroteaduses on nende rollide selgitamisel palju \xc3\xa4ra teinud. S\xc3\xbcgav emotsionaalne suhe mingi teemavaldkonnaga v\xc3\xb5imaldab sellest s\xc3\xbcgavamalt aru saada, seega \xc3\xb5pitakse ja \xc3\xb5pitu j\xc3\xa4\xc3\xa4b p\xc3\xbcsima. Raamatut lugedes m\xc3\xb5jutavad tunded, mida kogeme kirjeldatavatele tunnetele, m\xc3\xb5jutavad meie tekstist arusaamist. Inimene, kes on kurb, m\xc3\xb5istab kurba tekstil\xc3\xb5iku paremini kui inimene, kes on \xc3\xb5nnelik. Seega m\xc3\xa4ngib \xc3\xb5ppija emotsioon \xc3\xb5piprotsessis suurt rolli._NEWLINE_Tihti emotsioone v\xc3\xa4ljendatakse v\xc3\xb5i tajutakse juttu lugedes v\xc3\xb5i kellegi n\xc3\xa4ov\xc3\xa4ljendusest. Magnetresonantstomograafia (MRT) abil l\xc3\xa4bi viidud ajukuvamisuuringud on n\xc3\xa4idanud, et ajus ergastuvad samad piirkonnad nii siis, kui ta ise vastikust tunneb, kui ka siis, kui ta j\xc3\xa4lgib kedagi teist vastikust tundmas. Klassikalises \xc3\xb5pikeskkonnas v\xc3\xb5ib \xc3\xb5petaja miimika \xc3\xb5pilaste keeleomandamisele \xc3\xbclioluline olla. Kui \xc3\xb5petaja v\xc3\xa4ljendab hirmu hirmu\xc3\xa4ratavate l\xc3\xb5ikude lugemisel, h\xc3\xb5lbustab see teatud s\xc3\xb5navara \xc3\xb5ppimist ja tekstist arusaamist.\n_START_SECTION_\nPeamised kaks teoreetilist l\xc3\xa4henemist\n_START_PARAGRAPH_\nViimased afektiivse neuroteaduse metaanal\xc3\xbc\xc3\xbcsid keskenduvad peamiselt kahele teoreetiliste l\xc3\xa4henemiste suunale - lokatsionistlikud ja konstruktsionistlikud.\n_START_SECTION_\nLokatsionistlikud l\xc3\xa4henemised\n_START_PARAGRAPH_\nLokatsionistlike l\xc3\xa4henemiste aluseks on h\xc3\xbcpotees, et mitmed emotsioonide kategooriad (sealhulgas \xc3\xb5nn, kurbus, hirm, viha ja vastikus) on bioloogilises m\xc3\xb5ttes baasilised. Need emotsioonidele l\xc3\xa4henemise l\xc3\xa4henemised. Selle vaate kohaselt on emotsioonid kaasas\xc3\xbcndinud bioloogilisel alusel moodulid, mida ei saa enam v\xc3\xa4iksemateks ps\xc3\xbchholoogilisteks juppideks jaotada. Lokatsionistliku l\xc3\xa4henemisega mudelite aluseks on h\xc3\xbcpotees, et k\xc3\xb5ik samasse emotsionaalsesse kategooriasse kuuluvad vaimsed seisundid saab j\xc3\xa4rjepidevalt ja konkreetselt lokaliseerida kas kindlasse ajupiirkonda v\xc3\xb5i ajupiirkondade v\xc3\xb5rgustikku. Igal emotsioonikategoorial on enda universaalsed omadused: eriline n\xc3\xa4ov\xc3\xa4ljendus, f\xc3\xbcsioloogia, subjektiivsed kogemus, kaasnevad m\xc3\xb5tted ja m\xc3\xb5lestused.\n_START_SECTION_\nPs\xc3\xbchholoogilised konstruktsionistlikud l\xc3\xa4henemised\n_START_PARAGRAPH_\nSelliste l\xc3\xa4henemiste aluseks on h\xc3\xbcpotees, et emotsioonid nagu \xc3\xb5nn, kurbus, hirm, viha ja vastikus (ja paljud teised), on konstrueeritud vaimsed seisundid, mis ilmnevad aju paljude erinevate s\xc3\xbcsteemide koost\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemusel. Selle vaate kohaselt on ps\xc3\xbchholoogiliste toimingute (n\xc3\xa4iteks keel, t\xc3\xa4helepanu jne.) aluseks aju erinevate piirkondade v\xc3\xb5rgustike omavaheline vastastikune koost\xc3\xb6\xc3\xb6, mis loovad palju erinevaid emotsioone, taju ja tunnetuse . Emotsioonide jaoks on oluline ajupiirkondade v\xc3\xb5rgustik, mis on aluseks emotsioonide valentsile (meeldiv/ebameeldiv tunne) ja ergastus (aktiivne ja erk tunne) . Emotsioonid ilmnevad siis, kui erinevate ps\xc3\xbchholoogiliste toimingute eest vastutavad neuraalsed s\xc3\xbcsteemid (mitte ainult valentsi ja ergastuse eest vastutavad) koost\xc3\xb6\xc3\xb6d teevad, mis viib erinevate ajupiirkondadevaheliste aktiivsusmustriteni. Kuna emotsioonid kerkivad baasilisematest osadest, siis on igas emotsioonikategoorias teataval m\xc3\xa4\xc3\xa4ral heterogeensust. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ib inimene kogeda mitmeid erisuguseid hirme, mis tunduvad erinevad, ja millele ajus vastavad erisugused nauraalsed mustrid. Seega esitab see vaatenurk lokatsionistlikest l\xc3\xa4henemistest teistsuguse viisi emotsioonide neuraalsete aluste m\xc3\xb5istmisek.\n_START_SECTION_\nAfektiivne neuroteadus Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5iste afektiivne neuroteadus v\xc3\xb5ttis kasutusele eesti p\xc3\xa4ritolu ameerika neuroteadlane Jaak Panksepp. Eestis tegeleb selle valdkonnaga mitmeid Tartu \xc3\x9clikooli ps\xc3\xbchholoogia instituudi teadlasi. N\xc3\xa4iteks ps\xc3\xbchhof\xc3\xbcsioloogia professor Jaanus Harro, Marika Paaver ja mitmeid eksperimentaalps\xc3\xbchholoogia labori teadlasi nagu Andero Uusberg, Helen Uusberg, Kairi Kreegipuu, Nele Kuldkepp.'