b'\n_START_ARTICLE_\nKorporatsioon Sakala\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldiselt\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala eesm\xc3\xa4rk on akadeemilise \xc3\xbchtekuuluvustunde tugevdamine ning oma liikmete moraalne ja aineline toetamine. Oma tegevusega soovib Sakala kindlustada Eesti omariiklust ning s\xc3\xa4ilitada ja arendada kultuuri ja demokraatiat. Korporatsiooni peap\xc3\xb5him\xc3\xb5tted on rahvuslus, rahvameelsus, kehakarastus ja tervishoid, eneseharimine ja lipukirjana "\xc3\x9cks k\xc3\xb5igi eest, k\xc3\xb5ik \xc3\xbche eest". L\xc3\xbchidalt v\xc3\xb5etakse peap\xc3\xb5him\xc3\xb5tted kokku kolme s\xc3\xb5naga: natio, democratia, fraternitas (\'rahvas, demokraatia, vendlus\'). Korp! Sakala on apoliitiline ega v\xc3\xb5ta poliitilistes k\xc3\xbcsimustes seisukohta._NEWLINE_Korporatsiooni siseelu reguleerib kodukord. Liikmete vahel kehtib vanuseprintsiip: vanemad liikmed v\xc3\xb5ivad noorematele anda \xc3\xbclesandeid, kuid need ei tohi olla isiklikult solvavad ega kodukorra v\xc3\xb5i seadustega vastuolus. Vanuseprintsiip ei kehti bioloogilise vanuse, vaid konvendivanuse j\xc3\xa4rgi. Konvendivanust arvestatakse Sakalaga liitumise aja j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Igal n\xc3\xa4dalal, traditsiooniliselt neljap\xc3\xa4eviti, toimuvad cantus-tunnid (laulutunnid) ja vanamehetunnid rebastele ning koosolekud. Sagedamini toimuvateks \xc3\xbcritusteks on \xc3\xb5llelauad, need toimuvad 2\xe2\x80\x933 korda semestris. \xc3\x95llelaud v\xc3\xb5ib olla nii organisatsioonisisene, kui ka koos m\xc3\xb5ne teise organisatsiooniga. Iga semestri alguses toimuvad k\xc3\xbclalis\xc3\xb5htud, tavaliselt \xc3\xb5llelauana, kuhu on lisatud korporatsiooni tutvustavad s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tud. Suurimad \xc3\xbcritused on kommersid, kus toimub vennastuspidu. S\xc3\xbcgiskommerssi peetakse v\xc3\xb5imalikult l\xc3\xa4hedasel kuup\xc3\xa4eval korp! Sakala aastap\xc3\xa4evale 14. novembril, kevadkommerssi maikuus. Lisaks t\xc3\xa4histatakse Eesti Vabariigi aastap\xc3\xa4eva ja volbrit, suviti korraldatakse suvep\xc3\xa4evi.\n_START_SECTION_\nEesti Vabariik 1920\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Vabaduss\xc3\xb5da oli olukord Tartu \xc3\x9clikoolis muutunud. Enamik \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest olid n\xc3\xbc\xc3\xbcd eestlased, riiklike institutsioonide ja erialaorganisatsioonide loomisega v\xc3\xa4henes \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste osa rahvuslik-kultuurilises tegevuses ja enamik \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasi olid v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbche s\xc3\xb5ja veteranid. Seoses liikmeskonna kasvuga muutus ka Sakala struktuur. Vilistlaskogu asus tegutsema iseseisva \xc3\xbcksusena. Selle keskus paiknes Tartus, selle koondised tegutsesid ka Tallinnas, Viljandis, P\xc3\xa4rnus ja V\xc3\xb5rus. Sakala stipendiaatidena Tartus \xc3\xb5ppinud l\xc3\xb5id Soomes Sakala osakonna. Tallinna Tehnika\xc3\xbclikooli juurde loodi 1937 Tallinna osakond. Aktiivselt v\xc3\xb5eti osa Kaitseliidu ja Tartu Linna Vabatahtliku Tulet\xc3\xb5rje \xc3\x9chingu tegevusest._NEWLINE_Korp! Sakalat seostati avalikkuses vabaduss\xc3\xb5jalaste liikumisega ja mitmed selle juhid kuulusidki Sakalasse: Artur Sirk, Eduard-Alfred Kubbo, Villem Reier, Paul Telg, Karl-Arnold Jalakas ja Theodor R\xc3\xb5uk. Ometi oli korp! Sakala apoliitiline organisatsioon ja selle tegelikku toetust vabaduss\xc3\xb5jalastele on raske hinnata. Sellegipoolest arutas Vabariigi Valitsus 1935. aastal Sakala sulgemise k\xc3\xbcsimust. Korporatsiooni esindajad j\xc3\xb5udsid riigiv\xc3\xb5imuga siiski kokkuleppele, kuigi mitme liikme v\xc3\xa4ljaheitmise hinnaga. V\xc3\xa4lja heideti Artur Sirk, Eduard Kubbo, Karl Martin Dorbus, Juhan Libe, Karl-Arnold Jalakas, Maks Kurre, H. Arnover ja H. Nahkoi. V\xc3\xa4liskoondised t\xc3\xbchistasid 1979 otsused liikmete v\xc3\xa4ljaheitmise kohta poliitilise surve all tehtud otsustena.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da ja pagulus\n_START_PARAGRAPH_\n1940. aasta kevadsemestril kuulus Sakalasse 418 liiget. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imud keelustasid 1940. aastal k\xc3\xb5ik \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsioonid, sealhulgas Sakala. Esimesel okupatsiooniaastal vahistati, k\xc3\xbc\xc3\xbcditati, mobiliseeriti v\xc3\xb5i tapeti umbes nelik\xc3\xbcmmend liiget. S\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus langes v\xc3\xb5i j\xc3\xa4i kadunuks veel 10 meest. Saksa okupatsiooni ajal oli tegevus samuti keelatud, kuid poolsalajasi kokkusaamisi siiski korraldati ja 1941\xe2\x80\x931944 v\xc3\xb5eti vastu isegi m\xc3\xb5ned liikmed. Hiljem \xc3\xb5nnestus umbes 250 mehel l\xc3\xa4\xc3\xa4nde p\xc3\xb5geneda, peaasjalikult Saksamaale ja Rootsi._NEWLINE_Paguluses j\xc3\xa4tkus tegevus koondistena. Need asutati Rootsis, USA-s, Saksamaal, Austraalias ja Inglismaal.\n_START_SECTION_\nTaastamine ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala taasasutati Eestis 1989. aastal. Seda ideed kandsid p\xc3\xb5hiliselt r\xc3\xbchma \xe2\x80\x9c\xc3\x9clikool relvavabaks\xe2\x80\x9d liikmed, eestvedajateks arstitudeng Alar Sepp, filosoofiatudeng Peeter Tali ja juuratudeng Vallo Vanaaseme. Esimeste asjade seas uuriti Sakala ajalugu ja otsiti veel elus olevaid vilistlasi. Juba j\xc3\xa4rgmisel, 1990. aastal taastati Tallinna osakond ja 1. veebruaril v\xc3\xb5eti (esialgu k\xc3\xbcll mitteametlikult) vastu esimesed uued liikmed. Peamised probleemid p\xc3\xa4rast taasasutamist olid alalise konvendikorteri puudumine ja alates 1990. aastate keskpaigast ka aktiivsete taasasutajate vilistlaskokku suundumine, mis tingis organisatsiooni tegevuses teatava passiivsuse. M\xc3\xb5\xc3\xb5n m\xc3\xb6\xc3\xb6dus, alates 1990. aastate l\xc3\xb5pust on liikmete hulk stabiilselt kasvanud ja Tartu konvendihoone on tagasi saadud. Tallinna osakonna ruumid asuvad alates 2013. aasta l\xc3\xb5pust Roosikrantsi 3, enne seda tegutseti Raekoja platsil Tudengimajas._NEWLINE_Korp! Sakala t\xc3\xa4histas oma sajandat aastap\xc3\xa4eva 2009. aastal. Juubeliaktus toimus 14. novembril Tartu \xc3\xbclikooli aulas ja seal esines k\xc3\xb5nega Eesti Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves. Pidustuste tarbeks p\xc3\xbcstitati konvendihoone juurde suur peotelk. Juubeli puhul oli Tartu \xc3\x9clikooli raamatukogus avatud korp! Sakala teemaline n\xc3\xa4itus.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liskoondised\n_START_PARAGRAPH_\nSakala tegevus ei saanud p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da paguluses j\xc3\xa4tkuda enam samamoodi nagu Eestis. Lisaks majanduslikele probleemidele lahutasid sakalanusi tihti ka \xc3\xbches riigis suured vahemaad. Paguluses kujunes korporatsiooni p\xc3\xb5hiliseks struktuuri\xc3\xbcksuseks koondis ja kogu tegevust koordineeriv keskorgan puudus. Koondised asutati Rootsis, USA-s, Saksamaal, Austraalias ja Inglismaal. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tegutsevad veel Rootsi, Kanada ja Austraalia koondised.\n_START_SECTION_\nAustraalia koondis\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala koondise Sydneys l\xc3\xb5id 14 sakalanust 1. detsembril 1950 ja sellest kujunes hiljem korp! Sakala Austraalias. Varsti hakkasid tegutsema ka teiste eesti korporatsioonide koondised ja loodi Eesti korporatsioonide Liit Austraalias. Tipphetkel kuulus Austraalia koondise nimekirja 31 meest, 1994. aastal 22, 2004. aastal 13 ja 2009. aastal oli nimekirjas 9 meest.\n_START_SECTION_\nKanada koondis\n_START_PARAGRAPH_\nKanada koondis loodi 5. m\xc3\xa4rtsil 1950 Torontos. Aastal 2009 oli nimekirjas 60 liiget, kuid \xc3\xbcle poole neist elab v\xc3\xa4ljaspool Torontot ja seet\xc3\xb5ttu k\xc3\xa4ib \xc3\xbcritustel tavap\xc3\xa4raselt korraga kohal umbes 20 meest. Eksisteerivad ka osakonnad Montrealis ja Ottawas, kuid neis on tegevus soikunud. Seoses 100. aastap\xc3\xa4evaga k\xc3\xbclastas 2009. aasta kevadkommersi ajal Kanada koondist 31 liiget Eestist. 2005. aastal tekkis uus traditsioon: kolme korporatsiooni (korp! Sakala, korp! Fraternitas Estica ja korp! Rotalia) \xc3\xbchine \xc3\xb5llelaud. Lisaks osaletakse iga aasta veebruaris akadeemiliste organisatsioonide v\xc3\xb5rkpalliturniiril ja Eesti Korporatsioonide Liidu kommerssidel.\n_START_SECTION_\nRootsi koondis\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi koondis on korp! Sakala vanim v\xc3\xa4liskoondis: sealsed koosk\xc3\xa4imised algasid juba 1945. aastal ja sealne korraldus sai hiljem eeskujuks teistele koondistele. Aastal 2009 oli nimekirjas 55 liiget. Viimastel aastatel on liikmeskonna vananemise, \xc3\xbcleriigilise laialipaiknemise ja v\xc3\xa4hese j\xc3\xa4relkasvu t\xc3\xb5ttu olnud raske \xc3\xbcritusi korraldada. Selle korvamiseks on \xc3\xbcritatud rohkem osa v\xc3\xb5tta \xc3\xbcritustest Eestis.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5prusorganisatsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala on s\xc3\xb5lminud s\xc3\xb5pruslepingu kahe \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsiooniga: H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-Osakuntaga Helsingi \xc3\xbclikooli juurest Soomes ja G\xc3\xa4strike-H\xc3\xa4lsinge nationiga Uppsala \xc3\xbclikooli juurest Rootsis.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-Osakunta\n_START_PARAGRAPH_\nSakala liikmed v\xc3\xb5\xc3\xb5rustasid 1909. aastal Tartut k\xc3\xbclastanud Soome \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasv\xc3\xb5imlejaid ja j\xc3\xa4rgmisel aastal k\xc3\xa4idi Soomes vastuvisiidil. Tihedad suhted Soomes tekkisid just H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-Osakunta (HO) liikmetega. Suure panuse suhetesse andis vilistlane Oskar R\xc3\xbctli, kelle soomlasest naine Mimmi Auer oli H\xc3\xa4mest p\xc3\xa4rit haritlaste suguv\xc3\xb5sast. Mitu tema sugulast olid omakorda kuulunud HO-sse. S\xc3\xb5prusleping s\xc3\xb5lmiti Sakala 20. aastap\xc3\xa4eval 1929. aastal. Kuna ligi pooled HO liikmetest olid naised, siis otsiti lepingupartneriks ka Tartu naiskorporatsioon Filiae Patriae. Leping n\xc3\xa4gi ette omavaheliste suhete arendamise, vastastikused k\xc3\xbclask\xc3\xa4igud, kohapeal viibivate s\xc3\xb5prusorganisatsiooni liikmete abistamise ja \xc3\xbcksteise maade tutvustamise. Kuigi seda lepingus ei olnud, algas 1930. aastal stipendiaatide vahetus._NEWLINE_Seoses Sakala sulgemisega 1940. aastal s\xc3\xb5prussidemed katkesid. Pikemalt on suhete arengust kirjutanud teadusliku artikli ajaloolane Helena Sepp. Rootsi koondisel \xc3\xb5nnestus suhted 1953. aastal taastada, kuid need katkesid taas 1970. aasta mais Soome osapoolele avaldatud poliitilise surve t\xc3\xb5ttu. Uuesti hakati suhteid taastama 1989. aasta mais, peamiselt tollase seniori Alar Sepa eestvedamisel, kes kohtus HO esindajatega Soomes ja kutsus nad Sakala taastamis\xc3\xbcritusele. Kuna poliitiline surve Soomes oli kadunud, siis v\xc3\xb5eti kutsed vastu ja s\xc3\xb5prusleping taastati ametlikult 1990. aastal Tartus.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa4strike-H\xc3\xa4lsinge Nation\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5prusleping Rootsis Uppsala \xc3\x9clikooli juures tegutseva G\xc3\xa4strike-H\xc3\xa4lsinge Nationiga (GH) s\xc3\xb5lmiti 1939. aastal. Lepingu eestvedaja oli Rootsi aukonsul Tartus Julius Lill. Varsti saabunud N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni t\xc3\xb5ttu lepingut sisuliselt t\xc3\xa4ita ei saadud, kuigi Sakala Rootsi koondisel olid hiljem GH-ga head suhted. Teate Sakala taastamisest Eestis viis GH-le taas Alar Sepp.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rvid\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala v\xc3\xa4rvid on sini-violett-valge. Algselt oli plaan kasutada Fraternitas Viliensise v\xc3\xa4rve, kuid E\xc3\x9cS keeldus neid loovutamast. Seet\xc3\xb5ttu otsustati must asendada esimese spektriv\xc3\xa4rvi, violetsega ja Sakala v\xc3\xa4rvideks said sini-violett-valge.\n_START_SECTION_\nPeap\xc3\xb5him\xc3\xb5tted ja lipukiri\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala peap\xc3\xb5him\xc3\xb5tted on rahvuslus, rahvameelsus, kehakarastus ja tervishoid, eneseharimine ning lipukirjana "\xc3\x9cks k\xc3\xb5igi eest, k\xc3\xb5ik \xc3\xbche eest". Algselt oli peap\xc3\xb5him\xc3\xb5tete hulgas ka karskus, kuid see kaotati 1915. aastal. L\xc3\xbchidalt v\xc3\xb5ib peap\xc3\xb5him\xc3\xb5tted kokku v\xc3\xb5tta kolme s\xc3\xb5naga: natio, democratia, fraternitas.\n_START_SECTION_\nSirkel\n_START_PARAGRAPH_\nSirkel on p\xc3\xb5imikt\xc3\xa4ht, mis koosneb t\xc3\xa4htedest V, C, F, C, S ja\xc2\xa0! m\xc3\xa4rgist. Selle t\xc3\xa4hendus on Vivat, Crescat et Floreat Corporatio Sakala! (\'elagu, kasvagu ja \xc3\xb5itsegu korporatsioon Sakala!\'). Rebased kannavad h\xc3\xb5bedast sirklit musta tekli vasakul k\xc3\xbcljel.\n_START_SECTION_\nLiikmed\n_START_PARAGRAPH_\nKorp! Sakala liikmed jagunevad vilistlasteks (l\xc3\xbchend vil!), bur\xc5\xa1vilistlasteks (l\xc3\xbchend b!vil!), kaasv\xc3\xb5itlejateks (l\xc3\xbchend ksv!) ja rebasteks (l\xc3\xbchend reb!). Rebased on kandideerivad liikmed, kes ei tohi kanda ega katsuda v\xc3\xa4rvivara ja kes peavad v\xc3\xa4rvikandjate korraldusi t\xc3\xa4itma, kui need ei ole isiklikult solvavad v\xc3\xb5i kodukorra v\xc3\xb5i seadustega vastuolus. Rebastel on kohustus osaleda cantus-tundides (laulutunnid) ja vanamehetunnis, kus \xc3\xb5petatakse ajalugu ja kodukorda. Rebaseaeg kestab \xc3\xbcldiselt kaks semestrit._NEWLINE_Kaasv\xc3\xb5itlejad on rebaseaja l\xc3\xa4binud liikmed, kes \xc3\xb5pivad \xc3\xbclikoolis ja kuuluvad konvendi nimekirja. Bur\xc5\xa1vilistlased on liikmed, kes on \xc3\xb5pingud \xc3\xbclikoolis ajutiselt v\xc3\xb5i p\xc3\xbcsivalt katkestanud. Nad kuuluvad \xc3\xbcldjuhul konvendi nimekirja, kuid erandkorras v\xc3\xb5ivad kuuluda ka vilistlaskokku. Vilistlased on liikmed, kes on \xc3\xb5pingud l\xc3\xb5petanud ja vilistlaskokku vastu v\xc3\xb5etud.'