b'\n_START_ARTICLE_\nKalakasvatus\n_START_PARAGRAPH_\nKalakasvatus (inglise keeles fish farming) on akvakultuuri ehk vesiviljeluse haru, mis tegeleb kalade kasvatamisega kalakasvandustes peamiselt inimeste toiduks. Kalakasvatus varustab ka looduslikke veekogusid noorkaladega, tugevdamaks olemasolevaid looduslikke v\xc3\xb5i taasloomaks juba h\xc3\xa4vinud populatsioone. Kuna Eestis kasvatatakse peale kalade vaid v\xc3\xa4ikeses mahus v\xc3\xa4hki, siis peetakse sageli vesiviljelust ja kalakasvatust s\xc3\xbcnon\xc3\xbc\xc3\xbcmideks. _NEWLINE_Levinumad kasvatatavad kalad on l\xc3\xb5he (Salmo salar), karpkala (Cyprinus carpio), huntahven (Dicentrarchus labrax), tilaapia (Tilapia), s\xc3\xa4ga (Silurus glanis), arktika paalia (Salvelinus alpinus) jpt._NEWLINE_Eestis kasvatatakse p\xc3\xb5hiliselt vikerforelli (Oncorhyncus mykiss) ja karpkalu.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKalakasvatus sai alguse Hiinas karpkalade kodustamisest. Esimeseks kalakasvatuse \xc3\xb5pikuks peetakse umbes aastal 475. eKr hiinlase Fan Lei kirjutatud k\xc3\xa4sikirja tiigikalakasvatuse p\xc3\xb5hit\xc3\xb5dedest. Ida-Aasiast p\xc3\xa4rineb ka traditsioon pidada ilukalu tiigis: Hiinas aretati h\xc3\xb5bekogrest (Carassius gibelio) kuldkala ning Jaapanist p\xc3\xa4rinevad v\xc3\xa4rvilised ilukarpkalad koid. Euroopas pidasid roomlased teadaolevalt karpkala tiikides juba antiikajal. Tootliku karpkalakasvatusega alustati keskajal praeguse T\xc5\xa1ehhimaa ning Saksamaa aladel, mil mungad hakkasid paastumise perioodidel liha asemel toituma kalast. Kalu kasvatati v\xc3\xa4ga pikka aega ekstensiivse ja lihtsa tehnoloogia abil. Vajadus intensiivse kalakasvatuse j\xc3\xa4rgi tekkis 20. sajandi teisel poolel, kui rahvastiku kiire kasvu t\xc3\xb5ttu suurenes n\xc3\xb5udlus kalavalgu j\xc3\xa4rele. Kalap\xc3\xbc\xc3\xbck maailmamerest t\xc3\xb5usis looduslike kalavarude \xc3\xbcleekspluateerimise kriitilise piirini ning ainsaks v\xc3\xb5imaluseks j\xc3\xa4i nende kasvatamine. Sellest alates on kalakasvatus l\xc3\xa4bi teinud v\xc3\xa4ga kiire tehnoloogilise arengu._NEWLINE_Eestis alustati kalakasvatusega juba keskajal, ning 17. sajandil oli terves reas m\xc3\xb5isates kasutusel tiigid, kus kasvatati eesk\xc3\xa4tt kokri, Roosna-Allikul ka kokri ja j\xc3\xb5eforelle. 19. sajandil Saksa m\xc3\xb5isnikud t\xc3\xb5id Eestisse hariliku karpkala ja vikerforelli. Kalakasvatus saavutas oma tipu n\xc3\xb5ukogude aja l\xc3\xb5puaastatel. 1989. aastal tegeles Eestis kalakasvatusega 30 suuremat ettev\xc3\xb5tet ning l\xc3\xbchikesel perioodil 1987\xe2\x80\x931990 kasvatati Eestis kuni 1740 tonni kala aastas. Sotsialistliku majanduse kokkuvarisemine 1991. aastal p\xc3\xb5hjustas kalakasvatustootmise languse, seoses Vene turgude kadumise, tootmiskulude kiire t\xc3\xb5usu ning toiduainete hinna k\xc3\xb5ikumisega koduturul.\n_START_SECTION_\nKalakasvatuse vormid\n_START_PARAGRAPH_\nKalakasvatuse vorme v\xc3\xb5ib liigitada tootmise intensiivsuse, veesoolsuse, rajatise konstruktsiooni v\xc3\xb5i tootmists\xc3\xbckli ise\xc3\xa4rasuste j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nVee soolsus\n_START_PARAGRAPH_\nVee soolsuse j\xc3\xa4rgi jaotatakse maailmas kasvandusi mere- v\xc3\xb5i mageveelisteks. Eesti rannikumere soolsus on kalade jaoks sarnane magevee omaga, seet\xc3\xb5ttu nimetatakse rannikumere vett kasutavaid kasvandusi riimveelisteks.\n_START_SECTION_\nRajatise konstruktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nKalakasvatusrajatistena on kasutusel tiigid, basseinid, sumbad, retsirkulatsioonis\xc3\xbcsteemid ehk suletud veekasutusega kalakasvandused.\n_START_SECTION_\nTootmists\xc3\xbckli t\xc3\xbc\xc3\xbcp\n_START_PARAGRAPH_\nErinevad tootmists\xc3\xbckli etapid v\xc3\xb5ivad olla jaotatud erinevate kasvanduste vahel v\xc3\xb5i toimuda k\xc3\xb5ik \xc3\xbches t\xc3\xa4ies\xc3\xbcsteemilises kalakasvanduses. Sageli on siiski otstarbekam tegeleda \xc3\xbches kasvanduses vaid kalade paljundamise ja noorkalade kasvatamisega ning m\xc3\xbc\xc3\xbca need seej\xc3\xa4rel edasikasvatamiseks paljudele teistele kasvandustele.\n_START_SECTION_\nKalakasvatus Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis tegeldakse kaubakalakasvatuse, noorkalade vette asustamise (tugiasustamine) ja kalaturismiga. Kalakasvatust piiravateks teguriteks on Eesti p\xc3\xb5hjapoolne asend, l\xc3\xbchike kasvuperiood (3\xe2\x80\x934 kuud) ning veetemperatuur. Eesti loodusoludesse sobib seet\xc3\xb5ttu k\xc3\xb5ige paremini vikerforelli tootmine, kuna karpkalade intensiivkasvatuseks on vajalik pikka aega p\xc3\xbcsiv \xc3\xbcle 20\xc2\xa0\xc2\xb0C veetemperatuur._NEWLINE_2010. aastal oli Eestis ligikaudu 20 suuremat kutselist kalakasvatusega tegelevat ettev\xc3\xb5tet. Kalaturismiga tegeleb \xc3\xbcle 60 ettev\xc3\xb5tte ning v\xc3\xa4ikeettev\xc3\xb5tjaid, kelle aastatoodang on vaid paarsada kilogrammi kuni m\xc3\xb5ni tonn, on \xc3\xbcle 200. Kasvatatakse palju erinevaid kalaliike ning kasutatakse eri tehnoloogiad ja kasvatusviise. Eesti kalakasvatuses on h\xc3\xb5ivatud ligikaudu 100 inimest. _NEWLINE_Eesti kalakasvatuse toodang on aastatel 2000\xe2\x80\x932010 k\xc3\xb5ikunud 200\xe2\x80\x93800 tonni vahel aastas. 2010. aastal v\xc3\xa4henes toodang suvise kuumalaine t\xc3\xb5ttu. \xc3\x9cldiselt on vikerforellikasvatamise toodang m\xc3\xa4rgatavalt suurenenud, kuna Euroopa Liidu toetuste abil on rajatud uusi kasvandusi ning rekonstrueeritud vanasid. Eesti siseturu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisettev\xc3\xb5tete n\xc3\xb5udlus on senisest toodangust tunduvalt suurem. N\xc3\xa4iteks l\xc3\xb5he, forelli ja vikerforelli tarbimine on \xc3\xbcle 2000 tonni aastas, millest kohalik toodang katab alla poole. Seet\xc3\xb5ttu domineerib Eesti turul Norra importtoodang. Karpkalakasvanduste toodang on samuti orienteeritud kohaliku n\xc3\xb5udluse rahuldamisele. Suurem osa Eestis kasvatatud angerja toodangust eksporditakse. Eesti kalakasvatussektori k\xc3\xa4ivet v\xc3\xb5ib hinnata ligikaudu viiele miljonile eurole aastas. Kuna puudub k\xc3\xb5iki tootjaid \xc3\xbchendav organisatsioon, on t\xc3\xa4pne majandusanal\xc3\xbc\xc3\xbcs statistikaandmete puuduste t\xc3\xb5ttu raskendatud._NEWLINE_Eestis kasvatatakse j\xc3\xa4rgmisi kalaliike: _NEWLINE_vikerforell, karpkala, angerjas, meriforell (Salmo trutta), l\xc3\xb5he, haug (Esox lucius), linask (Tinca tinca), merisiig (Coregonus lavaretus), siberi tuur (Acipenser baerii), vene tuur (Acipencer gueldenstaedti) jt ning ka m\xc3\xb5nda eksootilist liiki nagu tilaapia, arktika paalia jt._NEWLINE_Suurimad Eesti kalakasvandused asuvad H\xc3\xa4rjanurmes, Simunal ja Karilatsis.\n_START_SECTION_\nArenguperspektiivid ja probleemid\n_START_PARAGRAPH_\nKalakasvatuse arenguv\xc3\xb5imalus on perspektiivikas, kuna nii kodu- kui naaberturgudel napib v\xc3\xa4rsketest, kvaliteetsetest kalandustoodetest. Samuti on Eestis kalakasvatuseks piisavalt vett ja maad. Arengut piiravad investeerimiskapitali ja oskusteabe puudus. Praegused kalakasvandused on enamasti perefarmi t\xc3\xbc\xc3\xbcpi. V\xc3\xa4ikese tootmismahu ning k\xc3\xb5ikuva pakkumise t\xc3\xb5ttu on raske leida investoreid. Investeeringute nappus takistab uute kasvanduste rajamist. Suhteliselt k\xc3\xb5rge omahinna t\xc3\xb5ttu on kohalikel tootjatel raske konkureerida imporditud toodetega. Tootjate puudulik \xc3\xbchistegevus raskendab turustamist ja koolitust. 13. juulil 1989 loodi kala- ning v\xc3\xa4hikasvatajaid \xc3\xbchendav organisatsioon Eesti Kalakasvatajate Liit, mis koondab siiski pigem kalakasvatusest huvitatud isikuid, mitte kalakasvatusettev\xc3\xb5tjaid. 2010. aastal loodud kalakasvatajate \xc3\xbchendus Ecofarm ning samuti Euroopa Liidu toetuste abil rajatud v\xc3\xb5i moderniseeritud kasvandused annavad lootust kalakasvatussektori edasisele arengule.'