b'\n_START_ARTICLE_\nRehielamu\n_START_PARAGRAPH_\nRehielamu (ka rehemaja, rehetare) on hoone, kus eluruumid ning vilja peksmise ja kuivatamise koht on koondatud \xc3\xbche katuse alla. Oma klassikalisel kujul koosneb see kolmest p\xc3\xb5hiosast: rehetoast, rehealusest ja kambritest._NEWLINE_Rehielamu oli talu t\xc3\xa4htsaim hoone. See ehitati esik\xc3\xbcljega \xc3\xb5ue poole ning paiknes sageli otse sisses\xc3\xb5idukoha vastas. Rehielamu t\xc3\xa4itis elamu, rehe, lauda, t\xc3\xb6\xc3\xb6- ja hoiuruumi ning paiguti ka sauna \xc3\xbclesandeid._NEWLINE_Rehielamu klassikalise vormi v\xc3\xa4ljakujunemisperiood oli 15. sajandi l\xc3\xb5pust kuni 17. sajandini, mil see muutus Eesti alal domineerivaks elamut\xc3\xbc\xc3\xbcbiks. Lisaks Eesti alale kasutati rehielamuid veel P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4tis Vidzemes ja v\xc3\xb5ib-olla ka vadjalaste juures. Eesti alal kujunes kaks algup\xc3\xa4ralt, plaanilt ja ehituselt erinevat rehielamu t\xc3\xbc\xc3\xbcpi: p\xc3\xb5hjat\xc3\xbc\xc3\xbcp ja l\xc3\xb5unat\xc3\xbc\xc3\xbcp.\n_START_SECTION_\nAreng\n_START_PARAGRAPH_\nBaltikumi p\xc3\xb5hjaosa niiske ja l\xc3\xbchikese vegetatsiooniperioodiga kliima on tekitanud vajaduse vilja kunstlikult kuivatada, eriti p\xc3\xa4rast seda, kui 2. aastatuhande alguses sai p\xc3\xb5hiliseks leivaviljaks talirukis, mille kuivatamine pidi uue k\xc3\xbclvi jaoks toimuma kiiremini. Vilja kuivatati ja v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka peksti inimeste tolleaegsetes talvistes elamutes \xe2\x80\x93 ahjuga k\xc3\xb6etavates suitsutubades, mis soojal aastaajal nagunii t\xc3\xbchjalt seisid. Need nn elurehed, mis t\xc3\xa4itsid nii eluaseme kui rehe rolli, levisid ennek\xc3\xb5ike Eesti alal ja olid vaheastmeks rehielamu kujunemises. Mujal kuivatati vilja peamiselt selleks spetsiaalselt rajatud hoones._NEWLINE_Alates 14. sajandist kliimaolud j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rguliselt halvenesid (eriti raskeks kujunes 16.\xe2\x80\x9318. sajandi v\xc3\xa4ike j\xc3\xa4\xc3\xa4aeg) ja \xc3\xbcha kesksemaks toiduviljaks muutus karmi ilmastikku paremini taluv talirukis. Samal ajal viljakasvatus laienes, osaliselt seoses viljahindade kasvu (eriti hinnas oli just suitsurehes kuivatatud h\xc3\xa4stis\xc3\xa4iliv vili) ja viljas makstavate m\xc3\xb5isakoormistega. Suuremate viljakoguste peksmiseks ja kuivatamiseks ehitati m\xc3\xb5nikord teine rehi juurde, otstarbekamaks lahenduseks osutus aga olemasolevale elurehele viljapeksuplatsi ehk algelise rehealuse juurde liitmine._NEWLINE_Kaheruumilise elurehe puhul v\xc3\xb5eti rehealusena kasutusele eeskoda, mida ehitati avaramaks. Sellest kujunes l\xc3\xb5puks L\xc3\xb5una-Eesti t\xc3\xbc\xc3\xbcpi rehielamu, kus rehetuba ja rehealune on \xc3\xbchelaiused ja \xc3\xbchek\xc3\xb5rgused. Samasugused on ka Vidzeme rehielamud. \xc3\x9chest ruumist koosneva elurehe puhul \xc3\xbcmbritseti see igast k\xc3\xbcljest algselt lahtise rehealusega, millele hiljem rajati r\xc3\xb5htpalkseinad. Sellest sai P\xc3\xb5hja-Eesti t\xc3\xbc\xc3\xbcpi rehielamu algvorm. Arheoloogilises aineses v\xc3\xb5ib rehealuselaadseid ehitisi tuvastada alates 15.\xe2\x80\x9316. sajandist. Vanimad kirjalikud teated rehealustest p\xc3\xa4rinevad 16. sajandist._NEWLINE_16.\xe2\x80\x9317. sajandil t\xc3\xa4iustati ja suurendati rehetoa ahju, mis v\xc3\xb5imaldas edukamalt vilja kuivatada, leiba k\xc3\xbcpsetada ja ruumi soojana hoida. Kambrite t\xc3\xa4htsus j\xc3\xa4i esialgu v\xc3\xa4ikeseks. 16.\xe2\x80\x9317. sajandi rehielamute kambreid kasutati panipaiga ja m\xc3\xb5nikord ka suvise eluasemena, samas puudusid isegi osadel hilisematel rehielamutel kambrid sootuks. K\xc3\xbcttekollete t\xc3\xa4iustumine v\xc3\xb5imaldas hiljem siiski kambreid mitmek\xc3\xbclgsemalt elu- ja majandustegevuseks kasutada._NEWLINE_Arvatakse, et rehielamu k\xc3\xb5rge \xc3\xb5lgkatus hakkas levima alates 15.\xe2\x80\x9316. sajandist, vahetades v\xc3\xa4lja suhteliselt lameda kasetohu v\xc3\xb5i m\xc3\xa4tastega kaetud kisklaudadest katuse. Rehielamu oli oma p\xc3\xb5hikujul v\xc3\xa4lja arenenud 17. sajandiks ja saanud selleks ajaks \xc3\xbchtlasi Eesti ala domineerivaks elamut\xc3\xbc\xc3\xbcbiks.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nRehielamu keskne ja k\xc3\xb5ige olulisem ruum oli k\xc3\xbcttekoldega rehetuba. See oli kogu aasta elutuba, kuid s\xc3\xbcgisel rehepeksu ajal kuivatati seal vilja. Kuni 19. sajandi keskpaigani olid rehetoad akendeta, valgust saadi lauaga suletava ava (niinimetatud paja) v\xc3\xb5i seap\xc3\xb5iega kaetud tillukese akna kaudu. Uksed olid madalad ja k\xc3\xb5rge l\xc3\xa4vepakuga. Nii rehetoal kui kambritel olid r\xc3\xb5htpalkseinad ja muldp\xc3\xb5randad, P\xc3\xb5hja-Eesti paealadel tehti rehetoa p\xc3\xb5randad sageli ka paeplaatidest. Rehetoa taganurgas asus suur pae- v\xc3\xb5i maakividest suitsuahi, mille ees lahtisel leeasemel valmistati perele toitu ja loomadele s\xc3\xb6\xc3\xb6ta. K\xc3\xbctmise ajal lasti suits v\xc3\xa4lja rehetoa v\xc3\xa4lisukse kaudu._NEWLINE_Rehealune oli p\xc3\xb5hiliselt majandusruum, mille esi- ja tagaseinas oli lai v\xc3\xa4rav, kustkaudu s\xc3\xbcgisel vili sisse veeti. Seal peksti reht ja tuulati vilja. Talvel hoiti rehealuses koduloomi, eelk\xc3\xb5ige hobuseid ja sigu, \xc3\xbclal laepeal aga heina ja p\xc3\xb5hku. Samuti kasutati rehealust veokite ja hobuseriistade hoidmiseks. Pulmade ja muude pidude puhul oli see tantsuruum, suviti paiknes seal sageli s\xc3\xb6\xc3\xb6gilaud._NEWLINE_Kambrit on esimest korda mainitud alles 17. sajandi allikates. Kaua aega oli see k\xc3\xbctteta ruum, mida kasutati hoiuruumina ja kus suvel magati. 19. sajandi alguses muutus kamber suitsuvabaks ning sai soojustuse ja klaasaknad, sajandi teisel poolel juba ka laudp\xc3\xb5rand. Kambrit hakkasid esmajoones kasutama peremees ja perenaine koos v\xc3\xa4ikeste lastega, teised t\xc3\xa4iskasvanud ja vanemad perekonnaliikmed j\xc3\xa4id edasi rehetuppa.'