b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4rnteni mark\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 745 teatas iseseisev slaavi v\xc3\xbcrstkond Karantaania avaaride ohu kasvades Baieri Odilole enda allutamist frankidele. Sellega Baieri piiriala laienes ja Odilo poeg Tassilo III algatas slaavi h\xc3\xb5imude ristiusustamise Ennsi taga. Aastal 788 liidendas Karl Suur K\xc3\xa4rnteni (Karantaania) territooriumi t\xc3\xa4ielikult Karolingide impeeriumisse, tehes selle osaks laiendatud Friuli hertsogkonnast, koos Istria margiga. Tema ajal misjonit\xc3\xb6\xc3\xb6 kasvas, eriti Salzburgi peapiiskopkonna kaudu._NEWLINE_Aastatel 819\xe2\x80\x93823 toetas kohalik slaavi rahvastik Ljudevit Posavski m\xc3\xa4ssu frankide \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu vastu. Aastal 827 r\xc3\xbcndasid bulgaarid K\xc3\xa4rntenit ja aastal 828 reorganiseeris Ludwig Vaga Friuli neljaks krahvkonnaks, millest kaks p\xc3\xb5hjapoolsemat \xe2\x80\x93 K\xc3\xa4rnten ja Alam-Pannoonia \xe2\x80\x93 lahutati Itaalia kuningriigist ja liideti Baieriga. Baieri kuningas Ludwig reorganiseeris K\xc3\xa4rnteni varsti p\xc3\xa4rast seda frangi krahvkondadeks. K\xc3\xa4rnteni jagunemine v\xc3\xb5is toimuda enne aastat 819 v\xc3\xb5i samal ajal Friuli jagunemisega. Enne seda valitsesid k\xc3\xa4rntenlasi veel kohalikud hertsogid. Uus krahvkondlik haldus oli baieri-slaavi segu.\n_START_SECTION_\nKarlmann ja Arnulf\n_START_PARAGRAPH_\nTerritoorium j\xc3\xa4i Ludwigi Baieri kuningriiki. Aastal 855 t\xc3\xb5ugati truudusetuse p\xc3\xa4rast v\xc3\xb5imult Ostmarki prefekt Radbod ja Suur-M\xc3\xa4\xc3\xa4ri hertsog Rastislav m\xc3\xa4ssas Ida-Frangi \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu vastu. Radbodi asemele nimetas Ludwig oma vanema poja Karlmanni (856). Karlmann v\xc3\xb5ttis kontrolli teiste idamarkide, K\xc3\xa4rnteni ja Pannoonia, \xc3\xbcle ning v\xc3\xb5itles aastal 858 raskelt Rastislavi vastu, sundides selle alistuma. Aastal 861 m\xc3\xa4ssas K\xc3\xa4rnteni markkrahv Pabo koos oma krahvidega ja Karlmann asendas ta Gundachariga. Aastal 863 tungis Ludwig, kartes poja m\xc3\xa4ssu, Karlmanni kodubaasi K\xc3\xa4rntenisse. Gundachar l\xc3\xa4ks kuninga poole \xc3\xbcle koos suure armeega, mis oli antud tema alluvusse Schwarza kaitseks. Seej\xc3\xa4rel p\xc3\xbc\xc3\xbcti Karlmann kinni ja vabastati tema prefektuurist, mis anti Gundacharile._NEWLINE_Kui Karlmann leppis oma isaga ja tehti Baieri kuningaks, andis ta K\xc3\xa4rnteni oma vallaspojale Arnulfile. Arnulf asus Moosburgi (Mosapurc) ja k\xc3\xa4rntenlased kohtlesid teda kui oma kohalikku hertsogit. P\xc3\xa4rast Karlmanni insuldi t\xc3\xb5ttu t\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5imetuks muutumist aastal 879 p\xc3\xa4ris Ludwig Noorem Baieri ja kinnitas kokkuleppel Karlmanniga Arnulfi K\xc3\xa4rntenisse. Baierit valitses enam v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hem siiski Arnulf. Arnulf valitses Baierit 879. aasta suvel ja s\xc3\xbcgisel, kui tema isa korraldas tema troonij\xc3\xa4rglust ja ta ise sai Annales Fuldenses kohaselt "Pannoonia" v\xc3\xb5i Regino Pr\xc3\xbcmist j\xc3\xa4rgi "Karantaania".\n_START_SECTION_\nMark\n_START_PARAGRAPH_\nKui ta sai omakorda kogu Ida-Frangi riigi kuningaks, asutas Arnulf K\xc3\xa4rnteni margi. Selle k\xc3\xb5rval olid Istria, Austria ja Kraini margid. L\xc3\xb5unapoolsemad margid, K\xc3\xa4rnten ja Krain, olid eriti avatud madjarite r\xc3\xbcnnakutele. Aastal 901, vaid kaks aastat p\xc3\xa4rast nende esimest kontakti L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopaga, laastasid K\xc3\xa4rntenit madjarid. Aastal 952 l\xc3\xa4ks K\xc3\xa4rnten Baieri hertsogkonna alluvusse, samuti Krain, Istria ja Friuli._NEWLINE_Margi suured linnad olid Friesach ja Villach. 10. sajandil eraldus niinimetatud Karantaania mark (kutsuti "K\xc3\xa4rnteni margiks", kuna see oli uue K\xc3\xa4rnteni hertsogkonna mark) K\xc3\xa4rntenist. Karantaania margist sai hiljem Steiermargi hertsogkond. Ainus teadaolev K\xc3\xa4rnteni markkrahv sellest ajast \xe2\x80\x93 kuigi palju krahve on teada \xe2\x80\x93 on Markward III, kes oli preses de Carinthia._NEWLINE_Aastal 976 tegi Saksa-Rooma keiser Otto II oma vennapojast Otto I-st Baieri hertsogi ning eraldas K\xc3\xa4rnteni margi ja teised margid hertsogkonnast. Ta tegi K\xc3\xa4rntenist hertsogkonna Luitpolding Heinrichile, kes toimis nagu mingi "piiripolitsei juht", kontrollides Istriat, Friulit ja Kraini.'