b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc5\xbegorod\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n8.\xe2\x80\x939. sajandil piirkonda j\xc3\xb5udnud slaavlased ehitasid U\xc5\xbegorodi kohale linnuse. 9. sajandil oli U\xc5\xbegorod Kiievi-Vene edelapoolseks piirilinnaks. Kirjalikes allikates on linnust mainitud 903. aastal, kui linna vallutasid ungarlased v\xc3\xbcrst \xc3\x81rp\xc3\xa1di juhtimisel._NEWLINE_1241. aastal p\xc3\xb5letasid tatarlased Batu-khaani juhtimisel linna maha._NEWLINE_1320. aastal l\xc3\xa4ks linn 360 aastaks itaalia Drugethi aadlisuguv\xc3\xb5sa k\xc3\xa4tte. Reformatsiooni ajal sai linnast protestantide keskus._NEWLINE_1707. aastal oli linnas ungari vabadusv\xc3\xb5itluse juhi Ferenc II R\xc3\xa1k\xc3\xb3czi staap. 1775. aastast on linnas kreekakatoliku piiskopi residents._NEWLINE_1919\xe2\x80\x931938 kuulus T\xc5\xa1ehhoslovakkiale, 1938\xe2\x80\x931944 Ungarile, 1945. aastast alates Ukrainale (N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisus 1944\xe2\x80\x931991). 1945. aastal avati linnas \xc3\xbclikool.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nLinn on l\xc3\xa4bi aegade olnud paljurahvuseline, seal elab ukrainlasi ja russiine (kokku umbes 89 900), venelasi (11 100), ungarlasi (8000), slovakke (2500) ja juute.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbegorodis on raudteejaam ja lennujaam.'