b'\n_START_ARTICLE_\nRiigivolikogu\n_START_PARAGRAPH_\nRiigivolikogu oli 1938. aasta p\xc3\xb5hiseaduse j\xc3\xa4rgi kahekojalise Riigikogu 80-liikmeline esimene koda. Teine oli Riigin\xc3\xb5ukogu._NEWLINE_Riigivolikogu valis rahvas viieks aastaks. Valimisringkondi oli 80. Rahvuskogu esimese koja valimiste eeskujul rakendati isikuvalimist: igast valimisringkonnast valiti \xc3\xbcks saadik. _NEWLINE_Oma raadiok\xc3\xb5nes 31. detsembril 1934 \xc3\xbctles Riigivanem Konstantin P\xc3\xa4ts, iseloomustades p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteid, millele tulevane rahvaesindus pidi tuginema: "Meie tahame anda niisuguse demokraatliku asutuse, mis tema rahvast v\xc3\xa4\xc3\xa4rt oleks, nii nagu Inglismaal, kus tuntakse austust ja lugupidamist parlamendi vastu. Meie tulevane Eesti riigi parlament ei pea olema niisugune, millest karikatuuri-ainet saada, vaid t\xc3\xb5sine ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslik rahva esinduskogu, mille kohta keegi ei saa midagi halba ega naeruv\xc3\xa4\xc3\xa4ristavat \xc3\xb6elda."\n_START_SECTION_\nRiigivolikogu tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nEnne oma kohuste t\xc3\xa4itmisele asumist andsid Riigivolikogu liikmed 21. aprillil 1938 j\xc3\xa4rgmise p\xc3\xbchaliku t\xc3\xb5otuse:_NEWLINE_"Asudes Riigivolikogu liikme kohuste t\xc3\xa4itmisele olen teadlik, et kannan selles \xc3\xbclesandes vastutust Eesti Vabariigi ja oma s\xc3\xbcdametunnistuse ees ning p\xc3\xbchalikult t\xc3\xb5otan ustavaks j\xc3\xa4\xc3\xa4da Eesti Vabariigile ja tema p\xc3\xb5hiseaduslikule korrale ning p\xc3\xbchendada oma j\xc3\xb5u Eesti Vabariigi ja Eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele."_NEWLINE_P\xc3\xa4rast p\xc3\xbchaliku t\xc3\xb5otuse andmist pidas Riigihoidja Konstantin P\xc3\xa4ts Riigivolikogule k\xc3\xb5ne, kus ta muuhulgas \xc3\xbctles:_NEWLINE_"Lugupeetud Riigivolikogu liikmed! K\xc3\xb5ik 80 rahva poolt valitud Riigivolikogu liiget on oma p\xc3\xbchaliku t\xc3\xb5otuse annud ja viimane takistus k\xc3\xb5rgete kohuste t\xc3\xa4itmisele asumiseks k\xc3\xb5rvaldatud. Asute n\xc3\xbc\xc3\xbcd oma suurte ja vastutusrikaste \xc3\xbclesannete t\xc3\xa4itmisele. Olen t\xc3\xb5siselt r\xc3\xb5\xc3\xb5mus, et v\xc3\xb5in teid tervitada ning teile j\xc3\xb5udu ja edu soovida. Meie riik ja rahvas on raskeid aegu \xc3\xbcle elanud. Polnud kerge neist \xc3\xa4revatest p\xc3\xa4evadest \xc3\xbcle saada. Kuid neist on meie rahva kaine kaalumise ja m\xc3\xb5istliku ettevaatlikkuse juures siiski verevalamiseta ja rahulikult \xc3\xbcle saadud. Valitsuse tahtmine on olnud v\xc3\xa4lja j\xc3\xb5uda uuesti demokraatliku korra juure. See on meil n\xc3\xbc\xc3\xbcd korda l\xc3\xa4inud."_NEWLINE_Esimese seadusena v\xc3\xb5ttis I Riigivolikogu vastu Amnestiaseaduse._NEWLINE_I Riigivolikogu liikmed said istungj\xc3\xa4rkude aja eest kuutasu 180 krooni, korteriraha 40 krooni kuus l\xc3\xa4bi aasta ja tasuta s\xc3\xb5idu riigiraudteel ja -laevadel. Riigivolikogu juhatuse liikmed said lisatasu 70 krooni kuus l\xc3\xa4bi aasta. Riigivolikogu esimees sai tasu \xc3\xbchistel alustel ministritega (500 krooni kuus ja s\xc3\xb5iduraha 100 krooni kuus)._NEWLINE_Viimane Riigivolikogu istungj\xc3\xa4rk l\xc3\xb5petati Vabariigi Presidendi otsusega 19. aprillist 1940._NEWLINE_I Riigivolikogu liikmetest viimasena elus olnud Mihkel Hansen suri 20. novembril 2004._NEWLINE_Riigivolikogu liikme l\xc3\xbchend on rvkl.\n_START_SECTION_\nII Riigivolikogu\n_START_PARAGRAPH_\nII Riigivolikogu liikmete nimekiri avaldati Valimiste peakomitee otsusega 17. juulil 1940. Vastvalitud Riigivolikogu v\xc3\xb5ttis 21. juulil 1940 vastu deklaratsiooni riigiv\xc3\xb5imust Eestis, millega Eesti kuulutati N\xc3\xb5ukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks (RT 1940, 74, 733). Alates 25. augustist 1940 nimetati Riigivolikogu \xc3\xbcmber Eesti NSV Ajutiseks \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukoguks ja alates 7. aprillist 1941 Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukoguks.'