b'\n_START_ARTICLE_\nMustlasparun\n_START_PARAGRAPH_\n"Mustlasparun" (saksa keeles "Der Zigeunerbaron") on Johann Strauss II operett 3 vaatuses Ignaz Schnitzeri libreto j\xc3\xa4rgi, mis p\xc3\xb5hines M\xc3\xb3r J\xc3\xb3kai romaanil "Szaffi" (1883).\n_START_SECTION_\nFaktoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nEsmaettekanne toimus 24. oktoobril 1885 Viini Theater an der Wienis. _NEWLINE_Rollide loojad: Alexander Girardi (Zsup\xc3\xa1n), Karl Streitmann (Barinkay), Ottilie Collin (S\xc3\xa1ffi), Carl Adolf Friese (Carnero), Karoline Reisser (Arsena), Therese Sch\xc3\xa4fer (Mirabella), Josef Josephi (Homonay). Dirigeeris Johann Strauss II._NEWLINE_"Mustlasparuni" esietendus toimus p\xc3\xa4ev enne helilooja 60. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eva ja oli v\xc3\xa4ga menukas. Teos p\xc3\xbcsis kuni 1903. aastani kolme uuslavastusega sama teatri m\xc3\xa4ngukavas. 18 aasta jooksul m\xc3\xa4ngiti seda seal \xc3\xbcle 300 korra. Teos v\xc3\xb5eti varsti p\xc3\xa4rast v\xc3\xa4ljatulekut m\xc3\xa4ngukavva ka M\xc3\xbcnchenis, Budapestis, New Yorgis, Berliinis, Pariisis, Sydneys, Londonis, Stockholmis, Kopenhaagenis jm. _NEWLINE_Straussi see operett on oma loomult tunduvalt akadeemilisem ja t\xc3\xb5sisem kui tavaline Viini klassikaline operett. V\xc3\xa4idetavalt soovinud helilooja kirjutada ooperi, kuid v\xc3\xa4lja tuli \xe2\x80\x93 nagu alati \xe2\x80\x93 operett. Sisuliselt on tegemist tema "Nahkhiire" ("Die Fledermaus") k\xc3\xb5rval k\xc3\xb5igi aegade \xc3\xbche parema ja populaarsema klassikalise Viini operetiga, mida esitatakse saksa keelt k\xc3\xb5nelevates maades v\xc3\xb5i saksa kultuuriga tihedalt seotud \xc3\xbchiskondades regulaarselt t\xc3\xa4naseni. _NEWLINE_Eestis on seda operetti lavastanud neli teatrit 11 korral: Estonias 1912, 1919, 1926, 1948 ja 1993; Vanemuises 1898, 1930, 1942 ja 1968; Endlas 1924 ja Narva teatris V\xc3\xb5itleja 1928._NEWLINE_Peamised tegelaskujud: K\xc3\xa1lam\xc3\xa1n Zsup\xc3\xa1n (buffo bariton), S\xc3\xa1ndor Barinkay (buffo tenor), S\xc3\xa1ffi (sopran), Arsena (sopran), Czipra (metsosopran), Ottokar (tenor), krahv Ludovico Carnero (bariton), krahv Peter Homonay (bariton), Mirabella (metsosopran), P\xc3\xa1li (buffo).\n_START_SECTION_\nFaabula\n_START_PARAGRAPH_\nTegevus toimub 18. sajandi keskel Ungaris Temesv\xc3\xa1ri maakonnas. Kodukohta naaseb 25 aastat eemal viibinud Barinkay. Teda saadab kuninglik komissar krahv Carnero. Barinkay kuuleb, et rikas seakasvataja Zsup\xc3\xa1n on osa tema varast endale v\xc3\xb5tnud. V\xc3\xb5imalike varaliste t\xc3\xbclide k\xc3\xb5rvaldamiseks otsustatakse, et Barinkay abiellub Zsup\xc3\xa1ni t\xc3\xbctre Arsenaga. Kodu\xc3\xb5petaja Mirabella tunneb Carneros \xc3\xa4ra oma kaua kadunud mehe. _NEWLINE_Arsena l\xc3\xbckkab aga Barinkay kosjad tagasi, sest ta armastab Carnero ja Mirabella poega Ottokari. Mustlast\xc3\xbcdruk S\xc3\xa1ffi juhatab Barinkayle teed tema vana lossi juurde. Mustlased tunnevad Barinkays \xc3\xa4ra oma endise vojevoodi. Ta esitleb end n\xc3\xbc\xc3\xbcd Arsenale kui mustlasparunit. Sellele vaatamata l\xc3\xbckatakse abieluettepanek tagasi. _NEWLINE_Barinkay veedab aega mustlaste juures. Ta on kiindunud S\xc3\xa1ffisse. Barinkay leiab vana lossi juurest peidetud kulda, mille vargad p\xc3\xbc\xc3\xbcavad talt varastada. Barinkay v\xc3\xb5etakse s\xc3\xb5jav\xc3\xa4kke. Mustlasvanaeit Czipra teatab, et S\xc3\xa1ffi on k\xc3\xb5rgest soost v\xc3\xbcrstinna, mis t\xc3\xa4hendab, et Barinkay teda ei v\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Husaarid l\xc3\xa4hevad s\xc3\xb5tta, kus k\xc3\xb5ige vapramalt v\xc3\xb5itleb Barinkay. Keiser t\xc3\xb5stab ta s\xc3\xb5jaliste teenete eest aadliseisusse. See avab tee S\xc3\xa1ffiga abiellumiseks. \xc3\x95nnelik l\xc3\xb5pp on totaalne, sest ka Ottok\xc3\xa1r ja Arsena abielu vastu pole enam mingeid vastuv\xc3\xa4iteid.'