b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa4itur\n_START_SECTION_\nT\xc3\xbc\xc3\xbcbid\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4itureid liigitatakse selle j\xc3\xa4rgi, mis t\xc3\xbc\xc3\xbcpi j\xc3\xb5ude nende ajamid kasutavad. J\xc3\xb5u t\xc3\xbc\xc3\xbcpe on neli: elektriline, pneumaatiline, h\xc3\xbcdrauliline ja mehaaniline. T\xc3\xbc\xc3\xbcbid moodustatakse kahe energia kombinatsioonist, millest esimene on toitev j\xc3\xb5ud ja teine tulemusena saadud j\xc3\xb5ud. N\xc3\xa4iteks elektromehaaniline t\xc3\xa4itur muudab elektrienergia mehaaniliseks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks.\n_START_SECTION_\nElektrilised t\xc3\xa4iturid\n_START_PARAGRAPH_\nElektriline t\xc3\xa4itur tegeleb elektrienergia muundamisega. \xc3\x9ched levinumad on elektrienergiat mehaaniliseks energiaks muutvad t\xc3\xa4iturid, mida kasutatakse tavaliselt klappide avamiseks ja sulgemiseks. Vastavalt sellele v\xc3\xb5ib neid veel jaotada mitme p\xc3\xb6\xc3\xb6rde, osalise p\xc3\xb6\xc3\xb6rde ja lineaarseteks t\xc3\xa4ituriteks. Esimesed kaks tekitavad p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevat liikumist ja jaotuvad kaheks vastavalt selle kas nad suudavad teha t\xc3\xa4isp\xc3\xb6\xc3\xb6rde v\xc3\xb5i ainult osalise p\xc3\xb6\xc3\xb6rde. Lineaarne t\xc3\xa4itur suudab tekitada edasi-tagasiliikumist, tihti t\xc3\xa4nu kruvile, mida liigutab edasi-tagasi hammasratas. Seega lineaarne liikumine saavutatakse p\xc3\xb6\xc3\xb6rleva liikumise edasimuundamisel.\n_START_SECTION_\nPneumaatilised t\xc3\xa4iturid\n_START_PARAGRAPH_\nPneumaatilised t\xc3\xa4iturid kasutavad t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks gaasi. T\xc3\xa4ituriks on tavaliselt pneumaatiline silinder. K\xc3\xb5ige odavam gaas, mida kasutatakse, on tavaline \xc3\xb5hk. Pneumaatiline silinder ise koosneb kambrist, milles on kokku pressitud gaas, kolvist, mida gaas m\xc3\xb5jutab ja kolvi juures paiknevat v\xc3\xa4ljalaskeavast. Kokku pressitud gaas suunatakse silindrisse, kus asub kolb. Gaas l\xc3\xbckkab kolbi, kuna selles suunas avaldatakse gaasile k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksemat vastupanu. Silindris on soovitud kaugusel v\xc3\xa4ljalaskeava, mille kaudu saab gaas s\xc3\xbcsteemist v\xc3\xa4ljuda. Seega l\xc3\xbckkab gaas kolbi seni, kuni p\xc3\xa4\xc3\xa4seb l\xc3\xa4bi ava s\xc3\xbcsteemist v\xc3\xa4lja. Kui on vaja, et kolb ka tagasi liiguks, on silindri teises otsas kirjeldatuga sarnane s\xc3\xbcsteem, mis kokkupressitud gaasi abil l\xc3\xbckkab kolvi tagasi algasendisse.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xbcdraulilised t\xc3\xa4iturid\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xbcdraulilise t\xc3\xa4ituri ajamiks on h\xc3\xbcdrauliline seade. Seadme \xc3\xbchele otsale rakendatakse j\xc3\xb5udu ja see j\xc3\xb5ud kandub teise otsa, kasutades vedelikku, mida pole v\xc3\xb5imalik kokku suruda. \xc3\x9cks lihtsamaid selliseid lahendusi koosneb kahest kolvist, mis on omavahel \xc3\xbchendatud. Kui suruda alla \xc3\xbchte kolbi, pressib vedelik teise kolvi \xc3\xbcles. Kasutades erineva l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga kolbe on v\xc3\xb5imalik j\xc3\xb5udu ka suurendada, seda olukorras, kus v\xc3\xb5idetakse j\xc3\xb5us teepikkuse arvelt.\n_START_SECTION_\nMehaanilised t\xc3\xa4iturid\n_START_PARAGRAPH_\nMehaaniline t\xc3\xa4itur teeb mehaanilist t\xc3\xb6\xc3\xb6d v\xc3\xa4lise energia abil. Saadav mehaaniline j\xc3\xb5ud on kas ring- v\xc3\xb5i sirgjoonesuunaline.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chepoolse toimega pneumaatiline silinder\n_START_PARAGRAPH_\nTegu on sirgelt liikuva t\xc3\xa4ituriga. Silindris juhitakse suru\xc3\xb5hku ainult \xc3\xbchele poole kolbi. Sellised silindrid on kasutusel juhtudel, kui on tarvis sooritada liikumist ainult \xc3\xbches suunas. Kolvi tagasiliikumine toimub silindrisse sisseehitatud vedru m\xc3\xb5jul. Tagastusvedru j\xc3\xb5ud m\xc3\xa4\xc3\xa4rab, kui kiirelt suudab kolb tagasi liikuda. \xc3\x9chepoolse toimega silindritel on kolvi liikumisulatus piiratud tagastusvedru pikkusega ja ei ole \xc3\xbcldjuhul suurem kui 100 mm. Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi silindreid kasutatakse lukustamisel, kinnitamiseks, kokkusurumiseks, t\xc3\xb5ukamiseks, t\xc3\xb5stmiseks, detailide etteandmiseks, jne. Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi silindrid jaotuvad veel kaheks vastavalt sellele kas t\xc3\xb6\xc3\xb6liikumine toimub surur\xc3\xb5hu abil v\xc3\xb5i vedru abil. Juhul, kui t\xc3\xb6\xc3\xb6liikumine toimub vedru abil, viiakse kolb algasendisse gaasi abil ja vastupidi. Variante, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6liikumine toimub vedru abil ja tagasiviimine surur\xc3\xb5hu abil, kasutatakse siis, kui on olemas surur\xc3\xb5hu kadumise oht (autode ja rongide surur\xc3\xb5huga t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad pidurid). _NEWLINE_On veel konstruktsiooniline erit\xc3\xbc\xc3\xbcpi \xc3\xbchepoolse toimega silinder \xe2\x80\x93 membraansilinder. Selles asendab kolbi kas kummi-, plastik- v\xc3\xb5i terasmembraan. Kolvivars on kinnitatud membraani keskele. Sellistes silindrites puudub liugeh\xc3\xb5\xc3\xb5re ja tekib ainult membraani deformatsioonist tekkiv elastsusj\xc3\xb5ud.\n_START_SECTION_\nKahepoolse toimega pneumaatiline silinder\n_START_PARAGRAPH_\nKolvi liikumine silindris toimub surur\xc3\xb5huga m\xc3\xb5lemas suunas. Kahepoolse toimega silindrid on kasutusel juhul, kui on vajalik sooritada kasulikku t\xc3\xb6\xc3\xb6d m\xc3\xb5lemas suunas. Kolvi liikumisulatus on kahetoimelisel silindril praktiliselt piiramatu.\n_START_SECTION_\nPneumaatiline p\xc3\xb6\xc3\xb6rdsilinder\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt lineaarsetest t\xc3\xa4ituritest on p\xc3\xb6\xc3\xb6rdsilindris kolvi asemel laba. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdsilindris on v\xc3\xb5imalik suunata suru\xc3\xb5hku m\xc3\xb5lemale poole laba, ehk see suudab teha kasulikku t\xc3\xb6\xc3\xb6d m\xc3\xb5lemas suunas. Standardsed p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurgad on 45\xc2\xb0, 90\xc2\xb0, 180\xc2\xb0 ja 270\xc2\xb0. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurga reguleerimiseks on olemas reguleerimiskruvid.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xbcdrauliline \xc3\xbchepoolse toimega silinder\n_START_PARAGRAPH_\nTegu on lineaarliikumist tekitava seadmega. T\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks voolab vedelik \xc3\xbchele poole kolbi. Vastuj\xc3\xb5u t\xc3\xb5ttu t\xc3\xb5useb silindris r\xc3\xb5hk. Kui t\xc3\xb6\xc3\xb6vedeliku r\xc3\xb5hust tulenev j\xc3\xb5ud kolvipindalale \xc3\xbcletab vastuj\xc3\xb5u, siis hakkab kolb silindris liikuma ning kolvivars v\xc3\xa4ljub silindrist. Tulemusena saame mehaanilise t\xc3\xb6\xc3\xb6. Tagasiliikumiseks suletakse k\xc3\xb5igepealt vedeliku juurdevool, kolvis juba olemas olev vedelik aga suunatakse v\xc3\xa4ljavoolupaaki. Kolvi tagasiliikumist m\xc3\xb5jutab n\xc3\xbc\xc3\xbcd sellele m\xc3\xb5juv koormusvedru v\xc3\xb5i v\xc3\xa4lise koormuse raskus. Mida suurem on kolbi tagasi l\xc3\xbckkav j\xc3\xb5ud, seda kiiremini voolab vedelik tagasivoolu paaki ja seda kiiremini saab kolb liikuda tagasi algasendisse.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xbcdrauliline kahepoolse toimega silinder\n_START_PARAGRAPH_\nKahepoolse toimega silinder v\xc3\xb5imaldab teha t\xc3\xb6\xc3\xb6d kahes vastastikuses suunas. Kolbi t\xc3\xb6\xc3\xb6 tegemise protsess on t\xc3\xa4pselt sama, mis \xc3\xbchepoolse toimega silindril, ainult n\xc3\xbc\xc3\xbcd kasutatakse kolvi tagasi toomiseks samuti h\xc3\xbcdraulilist vedelikku.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chesuunalise lineaarliikumisega solenoid\n_START_PARAGRAPH_\nSolenoidm\xc3\xa4hisest tekkiv j\xc3\xb5ud m\xc3\xb5jub ainult \xc3\xbches suunas ja tagasiliikumine toimub mehaaniliselt, n\xc3\xa4iteks vedru abil. Tal on kolm t\xc3\xa4htsat tunnust: k\xc3\xa4igupikkus, j\xc3\xb5ud ja t\xc3\xb6\xc3\xb6ts\xc3\xbckkel. K\xc3\xa4igupikkus on vahemaa, mille v\xc3\xb5rra solenoidi s\xc3\xbcdamik liigub. J\xc3\xb5udu v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5\xc3\xb5ta nii liikumise alguses, l\xc3\xb5pus kui ka kogu protsessi v\xc3\xa4ltel. Alati on liikumise l\xc3\xb5pul genereeritav j\xc3\xb5ud suurem kui alguses. T\xc3\xb6\xc3\xb6ts\xc3\xbckkel on protsent, mis n\xc3\xa4itab, kui palju aega kulutab solenoid oma kasuliku liikumise peale kogu t\xc3\xb6\xc3\xb6ts\xc3\xbckli v\xc3\xa4ltel.\n_START_SECTION_\nKahesuunalise lineaarliikumisega solenoid\n_START_PARAGRAPH_\nSeade v\xc3\xb5imaldab kahes suunas lineaarliikumist, selle jaoks on t\xc3\xa4ituril kaks m\xc3\xa4hist. Et m\xc3\xa4hised v\xc3\xb5imaldaksid erisuunalist liikumist, kasutatakse tavaliselt kahte erineva polaarsusega m\xc3\xa4hist.\n_START_SECTION_\nBistabiilne solenoid\n_START_PARAGRAPH_\nBistabiilset solenoidi iseloomustavad tema liikumistrajektooril asuvad kaks stabiilset positsiooni. Solenoidm\xc3\xa4hise konstruktsioonis on p\xc3\xbcsimagnetid, mis v\xc3\xb5imaldavad s\xc3\xbcdamikul kindlat positsiooni s\xc3\xa4ilitada ka p\xc3\xa4rast elektriimpulsi l\xc3\xb5ppemist. Esimeseks stabiilseks asendiks on olukord, kus solenoid on voolu all ja s\xc3\xbcdamik on t\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4lja l\xc3\xbckatud. Teine asend on ilma vooluta olek, kui p\xc3\xbcsimagnetid hoiavad s\xc3\xbcdamikku selleks ette n\xc3\xa4htud kohal.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb6\xc3\xb6rdliikumisega solenoid\n_START_PARAGRAPH_\nOn olemas nii \xc3\xbchesuunalise p\xc3\xb6\xc3\xb6rdliikumisega solenoidid kui ka kahesuunalise p\xc3\xb6\xc3\xb6rdliikumisega solenoidid. M\xc3\xb5lema liikumist on v\xc3\xb5imalik m\xc3\xa4\xc3\xa4rata solenoidi m\xc3\xa4hise keerdude arvuga. \xc3\x9chesuunalise solenoidi arendatav j\xc3\xb5ud on \xc3\xbchesuunaline ja algasendisse minek toimub mehaaniliselt. Tema maksimaalne p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurk on tavaliselt 95\xc2\xb0. Kahesuunaline v\xc3\xb5imaldab m\xc3\xb5lemas suunas liikumist. See seade koosneb kahest poolist \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks \xc3\xbchesuunalise ja teine vastassuunalise liikumise jaoks. Tema p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurk ei \xc3\xbcleta tavaliselt 45\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nHoidesolenoid ehk hoidemagnet\n_START_PARAGRAPH_\nHoidesolenoidil puuduvad liikuva s\xc3\xbcdamikuga elektromagnetid, selle asemel on nad suure hoidej\xc3\xb5uga. Nad leiavad kasutust uste sulgemisel \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4iteks turvaustes kasutatakse \xc3\xbcle 700 kg hoidej\xc3\xb5uga magneteid.'