b'\n_START_ARTICLE_\nIEEE-488\n_START_SECTION_\nSiini ajaloost\n_START_PARAGRAPH_\nAlgup\xc3\xa4rase siini valmistas aastal 1965 firma Hewlett Packard ja kandis nime HPIB (Hewlett Packard Interface Bus). Siin oli m\xc3\xb5eldud HP programmeeritavate seadete \xc3\xbchendamiseks ja juhtimiseks. Aastal 1975 standardiseeris IEEE (Institute of Electrical and Electronic Engineers) antud liidese, m\xc3\xa4\xc3\xa4ratledes selle elektrilised, mehaanilised ja funktsionaalsed parameetrid. Standardi tunnuseks sai IEEE-488. _NEWLINE_Aastal 1978 t\xc3\xa4iendati standardi dokumentatsiooni, kuid j\xc3\xa4tkuvalt ei sisaldanud dokument formaadi ega s\xc3\xbcntaksi s\xc3\xa4tteid. Siini populaarsus kasvas ja tekkis vajadus erinevate tests\xc3\xbcsteemide \xc3\xbchendamisel tagada \xc3\xbchilduvus ja konfigureeritavus. Edasise t\xc3\xb6\xc3\xb6 eesm\xc3\xa4rk oli tagada konfigureeritavus ja \xc3\xbchildavus erinevate tests\xc3\xbcsteemide vahel. Tulemusena t\xc3\xb6\xc3\xb6tati 1978. aastal v\xc3\xa4lja standard IEEE-488.2, mis t\xc3\xb5i kaasa veat\xc3\xb6\xc3\xb6tluse, m\xc3\xa4\xc3\xa4ras s\xc3\xb5numite s\xc3\xbcntaksi ja kasutavad andmestruktuurid. _NEWLINE_Aastal 1990 ilmus SCPI (Standard Commands for Programming Interface), mis v\xc3\xb5ttis standardi IEEE-488.2 k\xc3\xa4sustruktuurid ja l\xc3\xb5i \xc3\xbche kompleksse programmeerimisk\xc3\xa4skude kogu, mida saab kasutada iga SCPI-d kasutava instrumendi juures. K\xc3\xb5ige hilisem versioon on HS-488 (High-Speed IEEE-488), mis toodi avalikkuse ette aastal 1993 ja mille t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja National Instruments.\n_START_SECTION_\nAdresseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nSiinil t\xc3\xb6\xc3\xb6tavate seadmete eristamiseks kasutatakse 5-bitist siiniaadressit. Seadmed v\xc3\xb5ivad aadressi vabalt valida, juhul kui see ei kattu \xc3\xbchegi olemasolevaga. Aadressid on kahte sorti, primaarsed ja sekundaarsed. \xc3\x9chel primaaraadressil v\xc3\xb5ib olla kuni 32 sekundaaraadressi. Keerulisemate s\xc3\xbcsteemide puhul v\xc3\xb5ivad primaaraadressid alams\xc3\xbcsteemide puhul kattuda, kuid siis erinevad sekundaaraadressid. _NEWLINE_Juhtk\xc3\xa4skude saatmisel kasutab s\xc3\xbcsteemi kontrollel seitset andmeliini, kus bitid 0\xe2\x80\x934 viitavad adresseeritava seadme primaaraadressile. Bitte 5 ja 6 kasutatakse, et panna mingi seade, kas kuulaja v\xc3\xb5i saatja rolli. V\xc3\xa4\xc3\xa4rtustades 5. biti \xc3\xbchega, k\xc3\xa4stakse seadmel kuulata ja kui 6. bitt omab v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust \xc3\xbcks, siis asetub seade saatja rolli. Seitsmenda biti v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust ignoreeritakse ehk v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus loetakse alati nulliks. Sekundaaraadressile s\xc3\xb5numi saatmisel tuleb k\xc3\xb5igepealt aktiveerida primaaraadress ja seej\xc3\xa4rel k\xc3\xa4su saatmisel m\xc3\xa4\xc3\xa4rata nii viies kui ka kuues bitt \xc3\xbcheks.'