b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9clekiirendamine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clekiirendamine, sl\xc3\xa4ngis klokkimine, kellamine (inglise keeles overclocking), t\xc3\xa4hendab arvutikomponendi t\xc3\xb6\xc3\xb6lepanekut originaals\xc3\xa4tetest suuremal kiirusel._NEWLINE_\xc3\x9cldjuhul v\xc3\xa4ljendub see komponendi t\xc3\xb6\xc3\xb6tamises tehaseseadetest suuremal taktsagedusel (rohkem t\xc3\xb6\xc3\xb6takte sekundis). \xc3\x9clekiirendamise eesm\xc3\xa4rk on suurendada arvuti j\xc3\xb5udlust erinevates valdkondades. Sellist tegevust on harrastanud juba pikalt entusiastid, kes soovivad oma arvutid viimase piirini viia ning n\xc3\xa4iteks purustada j\xc3\xb5udlustestide maailmarekordeid. Samas osad \xc3\xbclekiirendajad ostavad odavamaid komponente ning kiirendavad neid, kuni need t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad sama kiirelt kui kallimad komponendid. Samuti on v\xc3\xb5imalik \xc3\xbclekiirendades edasi l\xc3\xbckata vajadust uue riistvara j\xc3\xa4rele._NEWLINE_Kui varem oli \xc3\xbclekiirendamine entusiastide ja gurude p\xc3\xa4rusmaa, siis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on see valdkond tulnud l\xc3\xa4hemale ka tavakasutajale, kuigi nad ise ei pruugi seda teadagi: n\xc3\xa4iteks paljud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva protsessorid ja videokaardid \xc3\xbcle- ja alakiirendavad ennast automaatselt vastavalt rakenduste n\xc3\xb5udlusele. Levinud on ka see, et enamasti Inteli protsessorid hakkavad end alakiirendama, kui protsessoril pole piisavalt jahutust._NEWLINE_\xc3\x9clekiirendamisel keskendutakse \xc3\xbcldiselt protsessorile, videokaardile, m\xc3\xa4ludele ja emaplaadi kiibistikele. Nagu mainitud, saavutatakse tulemus komponendi taktsageduse suurendamisega v\xc3\xb5i m\xc3\xa4lude puhul n\xc3\xa4iteks ka timmingute muutmisega. Protsessori taktsagedust on v\xc3\xb5imalik suurendada baaskella taktsageduse v\xc3\xb5i esisiini kordaja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse muutmisega. Uuematel Inteli i-seeria protsessoritel siiski enam esisiinil baseeruvat tehnoloogiat ei kasutata ning on \xc3\xbcle mindud protsessorisisest m\xc3\xa4lukontrollerit kasutavatele arhitektuuridele. i-seeria protsessorite \xc3\xbclekiirendamine erineb k\xc3\xbcll veidi esisiini tehnoloogiat kasutavate protsessorite \xc3\xbclekiirendamisest, kuid idee j\xc3\xa4\xc3\xa4b samaks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clekiirendamine ja arvuti komponendid\n_START_PARAGRAPH_\nKuna \xc3\xbclekiirendamine t\xc3\xa4hendab reaalsete arvutikomponentide seadete muutmist, tuleks eelnevalt veenduda, kas s\xc3\xbcsteem on selliseks tegevuseks ka valmis.\n_START_SECTION_\nProtsessor ja m\xc3\xa4lud\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hilisteks komponentideks, mida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xc3\xbclekiirendatakse, on protsessor ja m\xc3\xa4lud. Protsessorite \xc3\xbclekiirendamise potentsiaal oleneb v\xc3\xa4ga palju konkreetsest protsessorist. Isegi sama mudelinumbrit kandvad protsessorid ei pruugi k\xc3\xb5ik olla sama potentsiaaliga. Protsessorit ja m\xc3\xa4lusid \xc3\xbclekiirendatakse p\xc3\xb5hiliselt suurendades esisiini kiirust v\xc3\xb5i baaskloki v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust. M\xc3\xa4lude puhul on veel v\xc3\xb5imalik muuta m\xc3\xa4lude kordajat ja ajalisi timminguid. _NEWLINE_Vanemaid protsessoreid oli v\xc3\xb5imalik \xc3\xbclekiirendada ainult BIOS-i keskkonnast. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on see probleem aga kadunud ning on olemas ka operatsioonis\xc3\xbcsteemi baasil t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad \xc3\xbclekiirendamist\xc3\xb6\xc3\xb6riistad. N\xc3\xa4iteks GigaByte'i plaatidega pakutakse kaasa EasyTune'i tarkvara. Soovituslik oleks ikkagi v\xc3\xb5imalusel \xc3\xbclekiirendada BIOSis, kuna see v\xc3\xb5imaldab muuta rohkemaid seadeid ning tulemus v\xc3\xb5ib tulla stabiilsem.\n_START_SECTION_\nVideokaart\n_START_PARAGRAPH_\nSamuti on v\xc3\xb5imalik \xc3\xbclekiirendada videokaarte. T\xc3\xa4psemalt kiirendatakse \xc3\xbcle nimelt graafikaprotsessorit (GPU) ja videom\xc3\xa4lu (GDDR). Kui p\xc3\xb5hiline protsessori \xc3\xbclekiirendamine toimus BIOS-i keskkonnas, siis videokaarti kiirendatakse valdavalt operatsioonis\xc3\xbcsteemi siseselt. Paljud graafikakaartide tootjad pakuvad osadele mudelitele spetsiaalselt selle kaardi jaoks v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud \xc3\xbclekiirendamistarkvara, kuid on olemas ka kolmanda osapoole t\xc3\xb6\xc3\xb6riistu, mis v\xc3\xb5imaldavad t\xc3\xa4psemat seadistamist. Videokaardi \xc3\xbclekiirendamine aitab t\xc3\xb5sta j\xc3\xb5udlust n\xc3\xa4iteks s\xc3\xbcnteetilistes graafikatestides, arvutim\xc3\xa4ngudes ning muudes videokaarti kasutatavates rakendustes._NEWLINE_Videokaarti \xc3\xbclekiirendades tasub p\xc3\xb6\xc3\xb6rata suurt t\xc3\xa4helepanu temperatuuridele, kuna \xc3\xbcldjuhul muutuvad graafikaprotsessor ja videom\xc3\xa4lud kuumemaks kui tavaline protsessor ja m\xc3\xa4lud. Sarnaselt protsessorite ja m\xc3\xa4ludega testitakse ka videokaartide stabiilsust teste k\xc3\xa4itades. Nende testide abil saab kindlaks teha, kui palju muutus videokaardi j\xc3\xb5udlus, kas videokaarti on kiirendatud liiga palju ning kas tuleks taktsagedust alandada. Nii on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ltida kaardi l\xc3\xa4bip\xc3\xb5letamist. \xc3\x9cks suur hoiatuskell on see, kui testimiseks kasutatav programm v\xc3\xb5i koguni operatsioonis\xc3\xbcsteem kokku jookseb. Seda p\xc3\xb5hjustab tavaliselt liiga palju \xc3\xbclekiirendatud komponent._NEWLINE_Tasub ka hoida silmad lahti artefaktide suhtes. Artefaktid on n\xc3\xa4iteks suvalised kolmnurgad v\xc3\xb5i t\xc3\xa4pid ekraanil, mis seal olema ei peaks. Neid p\xc3\xb5hjustab \xc3\xbcldjuhul \xc3\xbclekuumenemine. Vilkuvad kolmnurgad viitavad tavaliselt probleemsele graafikaprotsessorile ning t\xc3\xa4pid v\xc3\xb5i t\xc3\xa4ppide kogumid probleemsele videom\xc3\xa4lule. Sellised probleemid esinevad liigsel \xc3\xbclekiirenemisel v\xc3\xb5rdlemisi tihti ning on v\xc3\xa4ga heaks diagnostiliseks vahendiks. Kui probleemid artefaktidega ei kao ka tehaseseadetel, siis on probleem m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra t\xc3\xb5sisem ning tuleks konsulteerida eksperdiga._NEWLINE_Tavaprotsessori puhul on v\xc3\xb5imalik toitepinget muuta v\xc3\xa4ga lihtsalt aga graafikaprotsessorite t\xc3\xb6\xc3\xb6pinget \xc3\xbcldjuhul tarkvaraliselt muuta ei saa. Seet\xc3\xb5ttu teevad osad entusiastid videokaartidele riistvaralisi muudatusi. Tavaline lahendus on see, et m\xc3\xb5ni takisti tr\xc3\xbckkplaadil asendatakse potentsiomeetriga, mille takistust saab muuta. Selle abil on v\xc3\xb5imalik t\xc3\xb5sta videoprotsessori v\xc3\xb5i videom\xc3\xa4lu toitepinget ning saavutada veel suuremaid taktsagedusi. Selline tegevus on algajatele aga rangelt ebasoovituslik ning valesti toimides on v\xc3\xa4ga lihtne oma kaart l\xc3\xa4bi p\xc3\xb5letada. Tasuks veel m\xc3\xa4rkida, et antud tegevuse k\xc3\xa4igus kaotab kaart kindlasti oma tehasegarantii.\n_START_SECTION_\nEmaplaat\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htis on, et arvuti emaplaat omaks \xc3\xbclekiirendamist v\xc3\xb5imaldavaid seadeid. OEM-i arvutites leiduvad emaplaadid ei v\xc3\xb5imalda tihti \xc3\xbclekiirendamist. Sama lugu v\xc3\xb5ib olla osade odavamasse hinnaklassi kuuluvate plaatidega. Keskmise ja k\xc3\xb5rgema otsa plaadid \xc3\xbcldjuhul toetavad \xc3\xbclekiirendamist, kuid alati v\xc3\xb5ib ette tulla erandeid. Kui on plaanis soetada emaplaat ning m\xc3\xb5ttes ka \xc3\xbclekiirendamine, siis tasub veenduda, et antud emaplaat seda ka v\xc3\xb5imaldab. Samuti tasub enne plaadi ostmist lugeda Internetist plaadi kohta k\xc3\xa4ivaid \xc3\xbclevaateid ning erilist t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6rata testidele, kus plaati on \xc3\xbclekiirendatud.\n_START_SECTION_\nKasulik tarkvara stabiilsuse testimiseks ja v\xc3\xb5rdlusanal\xc3\xbc\xc3\xbcsiks\n_START_PARAGRAPH_\nKogu erinevatest programmidest, mis v\xc3\xb5ivad osutuda kasulikuks \xc3\xbclekiirendamiel. Programmid on valdavalt m\xc3\xb5eldud t\xc3\xb6\xc3\xb6tama Microsoft Windows keskkonnas, kuna see on valdavalt kasutav OS \xc3\xbclekiirendamisel."