b'\n_START_ARTICLE_\nWolfgang (Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken)\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa oli Ludwig II ja selle naise Elisabethi ainus poeg. Tema isa suri aastal 1532, nii l\xc3\xa4ks Pfalz-Zweibr\xc3\xbcckeni regentlus aastani 1543 Ludwigi nooremale vennale Ruprechtile. Aastal 1557 sai Wolfgang vastavalt Heidelbergi lepingule Pfalz-Neuburgi territooriumi. Aastal 1548 okupeeris Saksa-Rooma keiser Karl V tema protestantlikud territooriumid ja taastas katoliku kiriku. See pealesurumine l\xc3\xb5ppes aastal 1552. 1555. aasta Augsburgi usurahu l\xc3\xb5petas usukonflikti ja aastal 1557 sekulariseeriti Saksamaal mitu vaimulikku riiki, Wolfgang omandas neist m\xc3\xb5ned. Aastal 1566 teenis ta ratsav\xc3\xa4eohvitserina T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5dades._NEWLINE_Aastal 1569 l\xc3\xa4ks ta "Kolmandas" hugenotis\xc3\xb5jas 14 000 palgas\xc3\xb5duriga appi Prantsuse hugenottidele (tema sekkumist rahastas Elizabeth I). Ta tungis Burgundiasse, kuid tapeti konfliktis._NEWLINE_Ta maeti Meisenheimi.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rglus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Wolfgangi surma jaotati tema maad tema viie poja vahel, kes moodustasid kolm haru: Philipp Ludwigi (Pfalz-Neuburgi), Johanni (Pfalz-Zweibr\xc3\xbcckeni) ja Karli (Pfalz-Birkenfeldi). Otto Heinrich ja Friedrich olid pojatud._NEWLINE_Pfalz-Neuburgi haru p\xc3\xa4ris aastal 1685 Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonna ja selle k\xc3\xb5rvalharu Pfalz-Sulzbach p\xc3\xa4ris aastal 1777 ka Baieri. Pfalz-Birkenfeldi haru p\xc3\xa4ris hiljem aastal 1799 nii Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonna kui ka Baieri. Pfalz-Zweibr\xc3\xbcckeni haru panustas Rootsi monarhiale 1654. aastast alates oma k\xc3\xb5rvalharu Pfalz-Zweibr\xc3\xbccken-Kleeburgi kaudu.'