b'\n_START_ARTICLE_\nJuhtl\xc3\xb5ik\n_START_PARAGRAPH_\nJuhtl\xc3\xb5ik (inglise keeles lead v\xc3\xb5i lede [\xcb\x88li\xcb\x90d]) on ajakirjandus- v\xc3\xb5i suhtekorraldusteksti (uudise, artikli, pressiteate vms) aval\xc3\xb5ik, milles antakse teksti sisu l\xc3\xbchikokkuv\xc3\xb5te. Juhtl\xc3\xb5ik j\xc3\xa4rgneb vahetult pealkirjale, nende vahel v\xc3\xb5ivad \xc3\xbcldjuhul olla vaid teksti ilmumisandmed (v\xc3\xa4ljaande nimi, avaldamise aeg ja autor)._NEWLINE_Juhtl\xc3\xb5ik peaks vastama k\xc3\xbcsimustele, mida ingliskeelses ajakirjandusteoorias nimetatakse 5W viie w-t\xc3\xa4hega algava s\xc3\xb5na j\xc3\xa4rgi: who (kes), what (mis), when (millal), where (kus) ja why (miks). (Piiratud mahu t\xc3\xb5ttu saab enamasti vastuse siiski vaid osa neist.) Sellele j\xc3\xa4rgnevas tekstis avatakse teate sisu pikemalt, lisatakse asjassepuutuvate isikute kommentaare ja muud taustainfot, ent juhtl\xc3\xb5igus sisaldub k\xc3\xb5ige olulisem. P\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt peaks juhtl\xc3\xb5ik \xc3\xa4ratama lugejas huvi ka kogu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud tekst l\xc3\xa4bi lugeda, kuid andma vajaduse korral kogu p\xc3\xb5hiinfo kiirelt k\xc3\xa4tte._NEWLINE_Anglosaksi maade ajakirjanduses eristatakse nn k\xc3\xb5va ja pehmet juhtl\xc3\xb5iku (hard vs soft lead). K\xc3\xb5va juhtl\xc3\xb5ik annab lugejale eelk\xc3\xb5ige \xc3\xbclevaate teksti sisust, pehme aga on s\xc3\xb5nastatud t\xc3\xa4helepanu k\xc3\xb6itvana ja v\xc3\xb5ib vahel k\xc3\xb5igile p\xc3\xb5hik\xc3\xbcsimustele mitte vastata. Pehmele juhtl\xc3\xb5igule j\xc3\xa4rgneb tavaliselt fakte kokkuv\xc3\xb5ttev l\xc3\xb5ik (nut graph)._NEWLINE_Eesti ajakirjanduses on \xc3\xbcldiselt tavaks kirjutada juhtl\xc3\xb5ik \xc3\xbche lausena, isegi kui see vahel annab grammatiliselt kohmakaid tulemusi. See n\xc3\xb5ue pole siiski absoluutne, eriti rikutakse seda pikemates ajakirjatekstides. Anglosaksi ajakirjanduse juhtl\xc3\xb5ikudes on tavaks 1-2 lauset, milles on 20-25 s\xc3\xb5na._NEWLINE_Meediakriitikute hinnangul v\xc3\xb5ib just juhtl\xc3\xb5ik artikli eri osadest k\xc3\xb5ige enam vaidlusi tekitada, samuti ilmneb just pealkirjade ja juhtl\xc3\xb5ikude s\xc3\xb5nastuses sageli toimetaja kallutatus.'