b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Watson (ps\xc3\xbchholoog)\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Broadus Watson (9. jaanuar 1878 \xe2\x80\x93 25. september 1958) oli Ameerika ps\xc3\xbchholoog, kes v\xc3\xb5ttis kasutusele termini biheiviorism, tehes uuringuid loomade peal. Teda peetakse biheiviorismi alusepanijaks.  Ta on kuulsa katse v\xc3\xa4ikese Albertiga autor.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nJohn B. Watson s\xc3\xbcndis USA-s L\xc3\xb5una-Carolinas teevahi perekonda. Oma m\xc3\xa4lestustes kirjutab, et koolis oli ta laisk ja \xc3\xb5ppis parajasti nii palju, et eksamitelt l\xc3\xa4bi p\xc3\xa4\xc3\xa4seda. 1899. aastal asus ta \xc3\xb5ppima Princetoni teoloogilisse seminari, kuid j\xc3\xa4ttis selle l\xc3\xb5petamata. 1900. aastal astus \xc3\xa4sja avatud Chicago \xc3\x9clikooli filosoofiat \xc3\xb5ppima, kus \xc3\xb5petas funktsionalistliku ps\xc3\xbchholoogia "isa" John Deweyt (1859\xe2\x80\x931952), kelle kohta Watson kirjutas: "Ma ei saanud sel ajal kunagi aru, millest ta k\xc3\xb5neleb ja kahjuks ei m\xc3\xb5ista ma seda ka praegu.". _NEWLINE_Mitmete inimeste m\xc3\xb5jutuste tulemusel valis ta oma erialaks loomaps\xc3\xbchholoogia ja hakkas uurima rotte. Ta oli eriti huvitatud Jacques Loebi tropismide teooriast. 1903. aastal kaitses Watson doktorikraadi t\xc3\xb6\xc3\xb6ga "Animal education: The physical development of the white rat". Kuna ta oli k\xc3\xb5ige noorem doktorikraadi saaja, muutus ta kohe osakonna t\xc3\xb5usvaks t\xc3\xa4heks. Sel perioodil oli ta l\xc3\xa4hedal emotsionaalsele katastroofile: \xc3\xbclekurnatusest (tal oli korraga mitu t\xc3\xb6\xc3\xb6kohta) ja pingest tingituna ei suutnud ta pimedas magada ja enda tasakaalustamiseks pidi tegema pikki jalgsimatku. Eluloos m\xc3\xa4rgib, et oli sel ajal valmis omaks v\xc3\xb5tma Freudi teooriat, kuiv\xc3\xb5rd seksuaalsed probleemid olid selles olulisel kohal. Ta oli armunud 19-aastasesse Mary Ickessi, kelle vend oli Chicago poliitilises elus oluline figuur. Watson ja Mary abiellusid salaja 1903. aastal ja alles aasta hiljem tunnistasid avalikult, et nad on abielus. Baltimore\'i \xc3\x9clikool pakkus Watsonile professori kohta palgaga 3500 dollarit kuus, millele ta ei suutnud vastu seista. _NEWLINE_1914. aastal ilmus "Behavior: An introduction to comparative psychology". Selles \xc3\xbcritab Watson laiendada oma biheivioristlikku programmi ka inimesele. Samal aastal valitakse ta APA presidendiks. Watsoni noorem kolleeg Karl Lashley (1890\xe2\x80\x931959) tutvustab Watsonile Ivan Pavlovi ja V. Behterevi t\xc3\xb6id, mille kohaselt inimese k\xc3\xa4itumist on v\xc3\xb5imalik kirjeldada tingitud reflekside abil. Kuid katsed laiendada tingitud reflekside uurimist j\xc3\xa4\xc3\xa4vad esialgu pooleli, sest Watson asub s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusse. Ta valmistus luureteenistuseks, kuid s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pp t\xc3\xb5i ta 1918. aastal tagasi Baltimore\'i._NEWLINE_1920. aastal avaldasid Watson ja tema assistent Rosalie Rayner (1899\xe2\x80\x931936) V\xc3\xa4ikese Alberti uurimuse, mille tulemused ilmusid t\xc3\xb6\xc3\xb6na "Conditioned emotional reactions". Watson armus oma assistenti Rosaliesse, mis viis lahutuseni. Eelmise naise vend Harold Ickes lasi detektiividel Watsonit j\xc3\xa4litada ja k\xc3\xb5ik \xc3\xbcksikasjad avaldati Baltimore\'i ajalehelugejatele. Kuigi Watson abiellus Rosaliega, oli seltskondlik skandaal nii suur, et Watson pidi loobuma akadeemilisest karj\xc3\xa4\xc3\xa4rist. Ta asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le J. Walter Thompsoni reklaamib\xc3\xbcroosse, saades palgaks 25 000 dollarit, mis oli neli korda k\xc3\xb5rgem tema akadeemiku palgast. Talle omase energiaga hakkas ta ise ja abiliste abiga uurima reklaami, korraldades k\xc3\xbcsitlusi, et kindlaks teha kummisaabaste ja kohvi v\xc3\xb5imalikke ostjaid. Ta k\xc3\xa4ivitas mitmeid originaalseid reklaamikampaaniaid. N\xc3\xa4iteks lasi ta Rumeenia kuningannal Marie\'l reklaamida Pondi kreeme, mis oli esimene kord kasutada kuulsusi mingi toote reklaamiks. Samuti oli esimest korda, kus pediaatrid kiitsid Johnson & Johnson imikupuudri dermatoloogilist ohutust. Hiljem Watson tunnistas: "Ma hakkasin aru saama, et sama huvitav, kui uurida loomade \xc3\xb5ppimisk\xc3\xb5veraid on j\xc3\xa4lgida, kuidas l\xc3\xa4bim\xc3\xbc\xc3\xbcgik\xc3\xb5verad iga n\xc3\xa4dalaga kasvavad."._NEWLINE_1924. aastal ilmus Watsonilt loengute kogumik "Behaviorism", mida New York Times nimetas "uueks ajastuks inimkonna intellektuaalses ajaloos". Koos Rosaliega avaldasid nad 1928. aastal raamatu "Psychological care of infant and child", mis tegi nad lugejate seas populaarseks ja t\xc3\xb5i kuulsuse. Rosalie Watson suri 1936. aastal d\xc3\xbcsenteeriasse. Watson oli elu l\xc3\xb5pul depressioonis, \xc3\xbcritas enesetappu ja l\xc3\xb5petaski oma elu vabasurmaga 1963. aastal. \xc3\x9cks ta poeg kirjutas, et ta isa ei osanud toime tulla emotsioonidega ning j\xc3\xa4ttis ka tema ja ta venna ilma vajalikust emotsionaalsest alusest.'