b'\n_START_ARTICLE_\nHooveri pais\n_START_PARAGRAPH_\nHooveri pais on pais Ameerika \xc3\x9chendriikides Colorado j\xc3\xb5el Black Canyonis._NEWLINE_Pais asub Nevada ja Arizona osariigi piiril umbes 48 km Las Vegasest kagu pool ja umbes 10 km kaugusel Boulder Cityst kirdes. Selle geograafilised koordinaadid on 36\xc2\xb0\xc2\xa00\xe2\x80\xb2\xc2\xa056\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 114\xc2\xb0\xc2\xa044\xe2\x80\xb2\xc2\xa016\xe2\x80\xb3\xc2\xa0W._NEWLINE_Hooveri pais on betoonist gravitatsiooniline kaarpais, mille pikkus on 379 meetrit ja k\xc3\xb5rgus 221 meetrit. Pais on alusel 200 m lai ja tema hari on 14 m lai. Hari asub 376 m k\xc3\xb5rgusel merepinnast. Paisu kogumaht on 2,48 miljonit m\xc2\xb3 ja ta v\xc3\xb5imaldab endast l\xc3\xa4bi lasta vooluhulka 11 tuhat m\xc2\xb3/s._NEWLINE_20. sajandi alguses hakati kavandama Colorado j\xc3\xb5ele paisu ehitamist, et \xc3\xbcleujutusi kontrolli all hoida, niisutusvett koguda ja elektrienergiat toota. Aastal 1928 kiitis Kongress paisu rajamise heaks. Tammi ehitamise konkursi v\xc3\xb5itis just selleks eesm\xc3\xa4rgiks loodud konsortsium Six Companies. Nii suurt betoonstruktuuri ei olnud maailmas iial varem ehitatud ja m\xc3\xb5ned tehnoloogilised v\xc3\xb5tted olid varem j\xc3\xa4rele proovimata._NEWLINE_Ehitamist alustati aastal 1931 ja pais avati rohkem kui kaks aastat enne t\xc3\xa4htaega 1. m\xc3\xa4rtsil 1936, kuigi ehitust\xc3\xb6id raskendasid infrastruktuuri puudumine ja kuumad suved. Pais sai nime projekti alustamise ajal ametis olnud presidendi Herbert Hooveri j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igus hukkus 112 inimest. Neist esimene, J.G. Tierney, uppus 20. detsembril 1922 paisu jaoks k\xc3\xb5ige sobivamat kohta otsides. Viimane, tema poeg Patrick Tierney, hukkus 13 aastat hiljem. Neist 91 olid ettev\xc3\xb5tte Six Companies t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad, kolm Maavarade Kasutuselev\xc3\xb5tmise B\xc3\xbcroo t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad ja \xc3\xbcks oli k\xc3\xbclastaja, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud olid mitmesuguste allhankeid teinud ettev\xc3\xb5tete t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad. Otseselt paisu ehitamise perioodil hukkus 96 inimest, kuid neile v\xc3\xb5ib lisada 42 ametlikel andmetel kopsup\xc3\xb5letikku surnud inimest, kes k\xc3\xb5ik olid t\xc3\xb6\xc3\xb6lised. Enamik neist suri vingum\xc3\xbcrgitusse paisu alla rajatud tunnelites, aga Six Companies vormistas selle kopsup\xc3\xb5letikuks, et p\xc3\xa4\xc3\xa4seda kompensatsiooni maksmisest._NEWLINE_Paisu taha moodustunud Meadi j\xc3\xa4rv on USA suurim veehoidla. Selle pindala on 640 km\xc2\xb2 ja maht 35,2 km\xc2\xb3. Veehoidla pind on harilikult 372 m k\xc3\xb5rgusel merepinnast. Veehoidla on 180 km pikk ja kuni 180 m s\xc3\xbcgav. Tema valgla on 435 tuhat km\xc2\xb2._NEWLINE_Hooveri paisu juurde kuuluva h\xc3\xbcdroelektrijaama nimiv\xc3\xb5imsus on 2,08 GW. Aastas toodab see 4,2 teravatt-tundi energiat._NEWLINE_Hooveri pais on ka turismisihtkoht. Seda k\xc3\xbclastab aastas peaaegu miljon inimest. Paisu \xc3\xbcletab tiheda liiklusega maantee Route 93, kuid umbes 500 meetri kaugusele allavoolu rajati m\xc3\xb6\xc3\xb6das\xc3\xb5itu v\xc3\xb5imaldav sild, mis avati 2010. aasta oktoobris.'