b'\n_START_ARTICLE_\nDemograafiline \xc3\xbcleminek\n_START_SECTION_\nTraditsiooniline rahvastiku t\xc3\xbc\xc3\xbcp\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooniline rahvastiku t\xc3\xbc\xc3\xbcp on iseloomulik agraar\xc3\xbchiskonnale, valdavalt enne t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikku arengut oleval ajaj\xc3\xa4rgul. Rahvaarvu kasv on aeglane v\xc3\xb5i puudub. See on tingitud v\xc3\xa4iksest iibest, mille puhul on nii suremus kui ka s\xc3\xbcndimus suur (35\xe2\x80\x9345\xe2\x80\xb0). Peres s\xc3\xbcnnib keskmiselt 7\xe2\x80\x938 last, kellest t\xc3\xa4iskasvanuikka j\xc3\xb5uab 3\xe2\x80\x934. Vanurid moodustavad rahvastikust vaid m\xc3\xb5ne protsendi, kuna keskmine eluiga on 35\xe2\x80\x9340 aastat. S\xc3\xbcndimus on suur, kuna pereplaneerimist ei ole. Puudub kontroll s\xc3\xbcndimuse \xc3\xbcle ning tahetakse palju lapsi, kuna nende \xc3\xbclalpidamine on odav ja talumajapidamistes on tarvis palju abik\xc3\xa4si. Suremus on k\xc3\xb5rge ja v\xc3\xa4ga muutlik peamiselt alatoitumise, madala h\xc3\xbcgieenitaseme, puhta vee puuduse, epideemiate ja puuduliku arstiabi t\xc3\xb5ttu.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clemineku I etapp \xe2\x80\x93 demograafiline plahvatus\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafiline \xc3\xbcleminek sai alguse esmalt Euroopas, mil algas \xc3\xbcldine \xc3\xbchiskonna areng. \xc3\x9cleminek algab v\xc3\xa4ga kiiresti \xe2\x80\x93 suremus v\xc3\xa4heneb j\xc3\xa4rsult, kuid s\xc3\xbcndimus j\xc3\xa4\xc3\xa4b endiselt v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgeks. Sellist protsessi nimetatakse demograafiliseks plahvatuseks, kuna rahvaarv kasvab plahvatuslikult. Suremuse languse p\xc3\xb5hjusteks oli arstiteaduse areng ja parem arstiabi k\xc3\xa4ttesaadavus, mille seoses v\xc3\xa4heneb ka imikusuremus. Elu- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tingimuste paranemisega kaasneb pikem eluiga. Samuti paraneb toiduainete k\xc3\xa4ttesaadavuse ja puhas joogivesi tagab haiguste leviku v\xc3\xa4henemise. Tugevate peretraditsioonide ja rasestumisvastaste vahendite halva k\xc3\xa4ttesaadavuse t\xc3\xb5ttu on s\xc3\xbcndimus endiselt k\xc3\xb5rge. Demograafilise plahvatuse tulemusena suureneb rahvastikus nii laste kui ka eakate osakaal. Euroopas algas demograafiline \xc3\xbcleminek 18. sajandi l\xc3\xb5pus, kuid siis j\xc3\xa4rsku rahvaarvu kasvu ei toimunud, kuna protsess v\xc3\xa4ltas mitme sajandi jooksul. Praegu on demograafilise plahvatuse etapis n\xc3\xa4iteks Angola\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clemineku II etapp \xe2\x80\x93 rahvastiku vananemine\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku teooria kolmanda etapi algul hakkab s\xc3\xbcndimus kiiresti langema, kuna seda m\xc3\xb5jutavad nii kultuurilised kui ka majanduslikud tegurid. Suremus langeb j\xc3\xa4tkuvalt, kuid kuna loomulik iive v\xc3\xa4heneb, siis rahvaarvu kasv aeglustub. Kasvab ka keskmine oodatav eluiga ning laste osat\xc3\xa4htsus rahvastikus v\xc3\xa4heneb. Peamiseks s\xc3\xbcndimuse languse p\xc3\xb5hjuseks on naiste haridustaseme t\xc3\xb5us. S\xc3\xbcndimus langes 4\xe2\x80\x935 lapselt 2,1-le ehk rahvastiku taastetasemeni.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase rahvastiku etapp\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku viimases etapis on nii s\xc3\xbcndimus kui ka suremus madal. See on t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evast rahvastikku iseloomustav n\xc3\xa4itaja. Rahvaarv v\xc3\xb5ib nii kasvada, kahaneda kui olla ka stabiilne. Kuna inimese keskmine eluiga on v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge siis vanurite osakaal moodustab 20\xe2\x80\x9325%. Laste osat\xc3\xa4htsus on v\xc3\xa4ike ning rahvastik vananeb, kuna pereplaneerimine reguleerib s\xc3\xbcndimust ja surma p\xc3\xb5hjused on stabiilsemad kui varasematel ajaj\xc3\xa4rkudel.\n_START_SECTION_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku V etapp\n_START_PARAGRAPH_\nOriginaalsel demograafilise \xc3\xbclemineku mudelil on neli etappi, kuid kuna suur osa maailmast on j\xc3\xb5udnud selle viimasesse etappi siis tekib k\xc3\xbcsimus, kuhu liigutakse edasi? V\xc3\xb5imalikud on kaks varianti \xe2\x80\x93 s\xc3\xbcndimus kas suureneb edasi v\xc3\xb5i hakkab v\xc3\xa4henema. T\xc3\xa4naseks on Euroopa ja paljude Ida-Aasia riikide suremus t\xc3\xb5usnud s\xc3\xbcndimusest k\xc3\xb5rgemale tasemele. See toob kaasa populatsiooni vananemise. Erandina on m\xc3\xb5ni heaoluriik, n\xc3\xa4iteks Jaapan ja Saksamaa, ka rahvastiku taastetasemel ehk seal s\xc3\xbcnnib 2,1 last naise kohta.\n_START_SECTION_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku teooria ajalugu ja areng\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafilise \xc3\xbcleminekuteooria s\xc3\xb5nastamisega algas 1930.\xe2\x80\x931940. aastatel rahvastikuteaduses uus arenguj\xc3\xa4rk. Demograafilise \xc3\xbclemineku kontseptsioon on ainuke p\xc3\xbcsima j\xc3\xa4\xc3\xa4nud rahvastikuteooria. Selle rajajad olid Warren Thompson ja Frank Notestein, kes avastasid esimestena rahvastikuarengu peamised seadusp\xc3\xa4rasused._NEWLINE_Demograafilise \xc3\xbclemineku algus on riigiti v\xc3\xa4ga erinev. Samuti varieerub selle kulgemise tempo. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks on \xc3\xbcleminek alanud k\xc3\xb5ikidel maailma rahvastel, kuid eri piirkonnad ja riigid on rahvastiku arengu erinevates etappides. \xc3\x9cleminek on p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumatu ja kulgeb \xc3\xbcsna kindla skeemi j\xc3\xa4rgi. P\xc3\xa4rast selle algust pole enam v\xc3\xb5imalik minna tagasi traditsioonilisele taastet\xc3\xbc\xc3\xbcbile omaste protsesside juurde, kuna kehtivad uued demograafilised seadused._NEWLINE_K\xc3\xbcsimuses, milliseks kujuneb demograafilise arengu j\xc3\xa4rgmine etapp, on teadlased eriarvamustel. \xc3\x9cks v\xc3\xb5imalus on, et suremus ja s\xc3\xbcndimus j\xc3\xa4\xc3\xa4vad ka tulevikus madalaks ning tasakaalustavad \xc3\xbcksteist, seda nimetatakse 0-rahvastiku arengu teooriaks. Sel juhul rahvaarvu kasv pidurduks. Ka \xc3\x9cRO rahvastikuprognooside kohaselt keskmine eluiga pikeneb ja s\xc3\xbcndimus v\xc3\xa4heneb.\n_START_SECTION_\nArenenud ja arengumaad\n_START_PARAGRAPH_\nArenenud riigid (L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas) l\xc3\xa4bisid demograafilise \xc3\xbclemineku mitme sajandi jooksul, peamiselt alates 18. sajandi esimesest poolest kuni 20. sajandi keskpaigani. Protsessi alguses hakkas k\xc3\xb5igepealt langema suremus ja seej\xc3\xa4rel ka s\xc3\xbcndimus. See tagas aeglase, kuid pideva rahvaarvu kasvu._NEWLINE_Arengumaades seevastu toimusid muutused kiiresti. Demograafilise \xc3\xbclemineku etappi j\xc3\xb5uti alles peamiselt II maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsel kuuek\xc3\xbcmnel aastal. T\xc3\xa4nu meditsiini arengule 20. sajandi algul hakkas suremus kiiresti langema. Samal ajal j\xc3\xa4i s\xc3\xbcndimus endiselt v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgeks ning seet\xc3\xb5ttu kasvas rahvaarv plahvatuslikult. J\xc3\xa4tkuvalt k\xc3\xb5rge iive on ka peamiseks p\xc3\xb5hjuseks, miks paljud arengumaad on veel demograafilise \xc3\xbclemineku etapis._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks on P\xc3\xb5hja-Ameerika ja suurem osa Euroopa riikidest n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegse rahvastikut\xc3\xbc\xc3\xbcbiga ja nende rahvastiku kasv on stabiilne, samal ajal kui Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasia riigid on j\xc3\xb5udnud demograafilise \xc3\xbclemineku teise etappi. Nende s\xc3\xbcndimus hakkab v\xc3\xa4henema, kuid rahvaarv endiselt kasvab. Demograafilise \xc3\xbclemineku esimeses etapis on j\xc3\xa4tkuvalt Aafrika ja teiste regioonide mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4nud maad, kelle rahvaarv suureneb endiselt v\xc3\xa4ga kiiresti.\n_START_SECTION_\nRahvastiku vananemine\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku l\xc3\xa4binuna j\xc3\xb5uavad riigid faasi, kus vanurid moodustavad rahvastikust v\xc3\xa4ga suure protsendi. See aga toob kaasa palju muutusi rahvastikus. T\xc3\xb5sisemate probleemidega on silmitsi need riigid, kus eakate arvu t\xc3\xb5usuga v\xc3\xa4heneb ka noorte arv. Sel juhul peavad vanemaealised hakkama saama ka noorte t\xc3\xb6\xc3\xb6dega. Sellised \xc3\xbchiskonnad peavad p\xc3\xbc\xc3\xbcdma s\xc3\xa4ilitada uuenduslikkust ja paindlikkust, mida noored inimesed rahvastikkus \xc3\xbclal hoiavad. Samuti suureneb vajadus haiglate ja terviseteenuste j\xc3\xa4rele, kuna vanadel inimestel tekivad tihti probleemid nii vaimse kui ka f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise tervisega. Varem heaolu\xc3\xbchiskonnale omane pensioniiga peab muutuma, kuna noorem p\xc3\xb5lvkond ei jaksa seda kinni maksta. Inimesed peavad hakkama kauem t\xc3\xb6\xc3\xb6tama ja endale ise elu jooksul pensionimakseid koguma, kuna nende vanadusp\xc3\xb5lve heaolu s\xc3\xb5ltub pensionifondidesse makstud rahast.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clemineku mudeli suhtelisus\n_START_PARAGRAPH_\nDemograafilise \xc3\xbclemineku mudelit ei saa v\xc3\xb5tta \xc3\xbchesena, ka selles esineb probleeme. N\xc3\xa4iteks varieerub aeg, millega erinevad riigid etappe l\xc3\xa4bivad. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa riigid tegid demograafilise \xc3\xbclemineku l\xc3\xa4bi mitme sajandi jooksul (18., 19., 20. sajand), samal ajal kui 20. sajandil kiiresti arenenud riigid l\xc3\xa4bisid selle vaid paari aastak\xc3\xbcmnega. Samuti ei saa kindel olla, et k\xc3\xb5ik praegu demograafilises \xc3\xbcleminekus olevad rahvad j\xc3\xb5uavad n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegse rahvastiku taastet\xc3\xbc\xc3\xbcbini. Takistuseks v\xc3\xb5ib saada religioon, mis ei lase s\xc3\xbcndimusel langeda suremusega \xc3\xbchtlaselt madalale tasemele.'