b'\n_START_ARTICLE_\nWilhelm Pieck\n_START_PARAGRAPH_\nWilhelm Pieck (3. jaanuar 1876 Guben \xe2\x80\x93 7. september 1960 Ida-Berliin) oli Saksamaa poliitik, Saksa Demokraatliku Vabariigi partei- ja riigitegelane, Saksa Demokraatliku Vabariigi president._NEWLINE_Wilhelm Pieck s\xc3\xbcndis Gubenis (praeguse haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi Spree-Nei\xc3\x9fe kreisis Brandenburgi liidumaal) ja ta oli p\xc3\xa4rit kutsari perekonnast. P\xc3\xb5hikooli l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel asus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le tislerina. _NEWLINE_Aastatel 1895\xe2\x80\x931918 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 1915. aastal mobiliseeriti Pieck s\xc3\xb5jav\xc3\xa4kke. Ka s\xc3\xb5durina j\xc3\xa4tkas ta vasakpoolset agitatsiooni, mille eest ta anti s\xc3\xb5jakohtu alla. Kuid tal \xc3\xb5nnestus p\xc3\xb5geneda ja ta elas p\xc3\xb5randaalusena Berliinis, kus ta oli 1916. aastal \xc3\xbcks Spartakusbundi asutajaid. Seej\xc3\xa4rel elas ta emigratsioonis Amsterdamis. Esimese maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Pieck Saksamaale tagasi ning 1918. aasta detsembris oli ta \xc3\xbcks Saksamaa Kommunistliku Partei asutajaid. 1919. aasta jaanuaris v\xc3\xb5ttis ta osa Spartakistide \xc3\xbclest\xc3\xb5usust. 15. jaanuaril 1919 arreteeriti ta koos Rosa Luxemburgi ja Karl Liebknechtiga, kuid Pieckil \xc3\xb5nnestus p\xc3\xb5geneda. _NEWLINE_1921\xe2\x80\x931928 oli ta Preisi Maap\xc3\xa4eva ja 1928\xe2\x80\x931933 Riigip\xc3\xa4eva liige. 1922. aastal oli Wilhelm Pieck \xc3\xbcks Rahvusvahelise Punaabi asutajaid. 1931. aastast alates kuulus ta Kominterni juhtkonda._NEWLINE_Hitleri v\xc3\xb5imuletuleku j\xc3\xa4rel oli Pieck 1933. aasta mais sunnitud Pariisi eksiili minema. 1933. aasta augustis v\xc3\xb5eti talt tagaselja \xc3\xa4ra Saksamaa kodakondsus. 1935. aastal valiti Wilhelm Pieck Saksamaa Kommunistliku Partei esimeheks ja ta asus elama Moskvasse. Ta oli ka 1943. asutatud Vaba Saksamaa Komitee \xc3\xbcks juhte._NEWLINE_1. juulil 1945 p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Pieck Berliini tagasi. 1946. aastal sai ta koos Otto Grotewohliga Saksamaa Sotsialistliku \xc3\x9chtsuspartei esimeheks. 11. oktoobrist 1949 kuni oma surmani oli ta Saksa Demokraatliku Vabariigi president. Wilhelm Piecki surma j\xc3\xa4rel Saksa DV presidendi ametikoht kaotati.'