b'\n_START_ARTICLE_\nValgej\xc3\xa4nes\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nes on P\xc3\xb5hja-Euroopa k\xc3\xb5ige p\xc3\xb5lisem, kuid mitte k\xc3\xb5ige levinum j\xc3\xa4neslane._NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nes on levinud suurel maa-alal P\xc3\xb5hja-Euraasias Skandinaavia poolsaarest kuni T\xc5\xa1ukt\xc5\xa1i poolsaareni ning P\xc3\xb5hja-J\xc3\xa4\xc3\xa4merest kuni Kasahstani, Mongoolia ja P\xc3\xb5hja-Hiinani. P\xc3\xb5hja-Ameerikas elab ta p\xc3\xb5hja pool 50. p\xc3\xb5hjalaiuskraadist, samuti kitsal ribal Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa l\xc3\xb5una- ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul. Isoleeritud asurkonnad on veel Iirimaal, \xc5\xa0otimaal, Alpides ning Sahhalini ja Hokkaido saarel. Valgej\xc3\xa4nes on aklimatiseerunud T\xc5\xa1iilis ja Argentinas._NEWLINE_Minevikus oli valgej\xc3\xa4nese levila m\xc3\xa4rksa laiem. N\xc3\xa4iteks pleistotseenis elas ta Krimmis. Levila eraldatud osa Alpides n\xc3\xa4itab, et t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt asustas ta kunagi suuremat osa L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopast.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nes on suhteliselt suur j\xc3\xa4neslane. Eriti suured j\xc3\xa4nesed elavad levila p\xc3\xb5hjaosas, kus nende keha t\xc3\xbcvepikkus on kuni 70 cm ja mass kuni 5,5 kg. K\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksemad valgej\xc3\xa4nesed elavad Jakuutia taigas, kus nende mass on 2,5\xe2\x80\x933 kg._NEWLINE_Hele saba, k\xc3\xb5rva valge tagaserv ja silma punakaspruunid iirised on valgej\xc3\xa4nestele liigitunnusteks. Valgej\xc3\xa4nese k\xc3\xb5rvad ei ole v\xc3\xa4ga pikad. Need ulatuvad vaid ninamiku tipuni v\xc3\xb5i pisut \xc3\xbcle selle ja on tahapoole painutatud. Saba on l\xc3\xbchike ja \xc3\xbcmar, kas \xc3\xbcleni valge v\xc3\xb5i v\xc3\xa4heste tumedate karvadega \xc3\xbclapoolel. K\xc3\xa4pad on \xc3\xbcsna laiad. Tallad on kaetud tihedate j\xc3\xa4ikade karvadega, mis annab loomale hea toe lumel liikumiseks._NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nes avaldab liikudes maapinnale \xc3\xbcsna v\xc3\xa4ikest r\xc3\xb5hku: k\xc3\xb5igest 9\xe2\x80\x9312 g/cm\xc2\xb2. See on m\xc3\xa4rksa v\xc3\xa4iksem kui tema vaenlastel rebasel (40\xe2\x80\x9343 g/cm\xc2\xb2), hundil (90\xe2\x80\x93103 g/cm\xc2\xb2) ja hagijal (90\xe2\x80\x93110 g/cm\xc2\xb2). Seet\xc3\xb5ttu saab j\xc3\xa4nes joosta \xc3\xbcle sellise pinnase, kuhu tema j\xc3\xa4litajad sisse vajumata j\xc3\xa4rele minna ei saa._NEWLINE__NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nese v\xc3\xa4rvus on levila eri osades v\xc3\xa4ga erinev. Talvel \xc3\xb5igustab valgej\xc3\xa4nes oma nime t\xc3\xa4ielikult, olles puhasvalge ja ainult tema k\xc3\xb5rvatipud on v\xc3\xa4rvuselt mustad. Suvel on tema selg roostepruun mustade t\xc3\xa4hnidega, keha k\xc3\xbclgmised pooled heledad ja k\xc3\xb5ht \xc3\xbcleni valge. Karvavahetus oleneb sellest, millal isendi elupaigaks valitud kohas lumi maha tuleb. N\xc3\xa4iteks Iirimaal, kus p\xc3\xbcsivat lumikatet ei esine, valgej\xc3\xa4nes valgeks ei muutugi. Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal tumeneb ta suvel \xc3\xbcsna v\xc3\xa4he, k\xc3\xb5igest helepruuniks, aga Baffini maal, kus \xc3\xb5hutemperatuur on isegi juulis 0...+5 \xc2\xb0C, ei l\xc3\xa4he ta \xc3\xbcldse pruuniks. Talvekarv on tihedam ja pikem, eriti tallaalustel ja s\xc3\xb5\xc3\xb5rmete \xc3\xbcmber. Eriti pikad karvad on talvel j\xc3\xa4nesel k\xc3\xb5hu piirkonnas, mis looma puhkamise ajal puutub kokku lume v\xc3\xb5i k\xc3\xbclmunud maapinnaga. Sellistel aastatel, mil talv hilineb ja maa p\xc3\xbcsib kaua lumeta, on valge talvekarvastikuga valgej\xc3\xa4nesed eriti m\xc3\xa4rgatavad.\n_START_SECTION_\nMeeleelundid\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nesel on k\xc3\xb5ige paremini arenenud kuulmine. Kuulmine v\xc3\xb5imaldab tal tajuda ohtu. N\xc3\xa4gemine ja haistmine on valgej\xc3\xa4nestel seevastu n\xc3\xb5rgalt arenenud. Avamaastikul liikumatult seisvale inimesele v\xc3\xb5ib valgej\xc3\xa4nes seet\xc3\xb5ttu isegi v\xc3\xa4ga ligidale joosta.\n_START_SECTION_\nEluiga\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nes v\xc3\xb5ib elada ligi k\xc3\xbcmneaastaseks.  \xc3\x9cksikud isendid on elanud 13-aastaseks, aga tavaliselt looduses nende eluiga ei \xc3\xbcleta 3\xe2\x80\x934 aastat.\n_START_SECTION_\nElupaik ja elulaad\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nese elupaiku on mitmesuguseid. Areaali p\xc3\xb5hjapool kohtab valgej\xc3\xa4nest erinevates tundrat\xc3\xbc\xc3\xbcpides. Tema eelistatuimaks tundrat\xc3\xbc\xc3\xbcbiks on siiski p\xc3\xb5\xc3\xb5sastundra ja seda ka Taim\xc3\xb5ril. Valgej\xc3\xa4nest v\xc3\xb5ib kohata mererannikul ja taigav\xc3\xb6\xc3\xb6ndi maastikel. Metsas eelistab valgej\xc3\xa4nes elupaigana p\xc3\xb5\xc3\xb5satihnikuid, p\xc3\xb5lendikke ja raiesmikke, sest seal on head v\xc3\xb5imalused nii toidu kui ka varju leidmiseks. Levila l\xc3\xb5unapiiril hoidub ta kasev\xc3\xb5sastikesse, roostikku ja tihedasse k\xc3\xb5rgesse rohttaimestikku. Alpides elab ta metsapiiril ja alpiaasadel. Nii v\xc3\xb5ib teda leida isegi kaljude ja kivide vahel._NEWLINE_Aastaaegade vaheldumine toob kaasa ka valgej\xc3\xa4neste elupaikade muutuse. Talve saabudes koonduvad j\xc3\xa4nesed p\xc3\xb5\xc3\xb5sastesse ja metsanoorendikesse, kus nad leivad endale talvel p\xc3\xb5hitoidu. Samuti meelitavad neid ka metsaservad, kus lumi ei ole nii kohev ja liikumisv\xc3\xb5imalused on paremad. Valgej\xc3\xa4nesed, kes elavad m\xc3\xa4estikes, laskuvad talvel madalamatesse, v\xc3\xa4hema lumega kaetud piirkondadesse. _NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nes on \xc3\xbcldiselt paikne loom. Siiski on tundras nii Lapimaal, Taim\xc3\xb5ril kui ka Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal t\xc3\xa4heldatud aastaajalisi r\xc3\xa4ndeid. Selleks kogunevad j\xc3\xa4nesed karjadesse, kus on mituk\xc3\xbcmmend, aga vahel isegi \xc3\xbcle saja isendi. R\xc3\xa4nnete pikkus v\xc3\xb5ib ulatuda k\xc3\xbcmnetesse kilomeetritesse, vahel isegi \xc3\xbcle saja kilomeetri. R\xc3\xa4nnet p\xc3\xb5hjustab paks lumikate, mis ei v\xc3\xb5imalda j\xc3\xa4nestel madala kasvuga tundrataimi k\xc3\xa4tte saada. S\xc3\xbcgisel r\xc3\xa4ndab valgej\xc3\xa4nes l\xc3\xb5unasse, kevadel p\xc3\xb5hja._NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nes on \xc3\xa4rkvel peamiselt \xc3\xb6\xc3\xb6sel. K\xc3\xb5ige rohkem tegutseb ta varahommikul ja varajastel \xc3\xb5htutundidel. P\xc3\xa4evasel ajal otsib valgej\xc3\xa4nes omale varjulise ja ohutu paiga kas mahalangenud puude juurte vahel, p\xc3\xb5\xc3\xb5sastes v\xc3\xb5i tihedas rohus. P\xc3\xbcsivat elukohta j\xc3\xa4nesel siiski pole, iga \xc3\xb5htu otsib ta endale uue magamisaseme. Suvel, p\xc3\xa4evasel ajal, on valgej\xc3\xa4nes tavaliselt s\xc3\xbcgavas metsas, kus leidub palju p\xc3\xb5\xc3\xb5said. S\xc3\xbcgisel, kui ilmad muutuvad vihmasemaks ja on lehtede langemise aeg, liiguvad valgej\xc3\xa4nesed metsadest rohumaadele._NEWLINE_Suurte k\xc3\xbclmade korral teevad j\xc3\xa4nesed metsav\xc3\xb6\xc3\xb6ndis lumme 0,5\xe2\x80\x931,5 meetri pikkusi koopaid. H\xc3\xa4daohu korral v\xc3\xb5imaldab koobas magamispaigast kiire p\xc3\xb5genemise. Tundras k\xc3\xa4ituvad valgej\xc3\xa4nesed teisiti. Nad kogunevad aladele, kus on rohkesti lund \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4iteks j\xc3\xb5eorgude j\xc3\xa4rskudele n\xc3\xb5lvadele. Sinna kaevavad nad s\xc3\xbcgavaid, kuni 8 meetri pikkuseid koopaid, mida nad kasutavad ajutiste varjepaikadena. Ohu korral peituvad valgej\xc3\xa4nesed koopasse niipea, kui nad midagi kahtlast m\xc3\xa4rkavad. See on vastupidine k\xc3\xa4itumine metsav\xc3\xb6\xc3\xb6ndis elavatele valgej\xc3\xa4nestele, kes ohtu tunnetades oma lumekoopa h\xc3\xbclgavad. Peitu pugenud valgej\xc3\xa4nest on peaaegu v\xc3\xb5imatu koopast v\xc3\xa4lja ajada. Sellises olukorras ei aita kisa, paugutamine ega ka lumel trampimine._NEWLINE_Valgej\xc3\xa4nesed v\xc3\xb5ivad tundras koopaid kasutada ka suvel. Selles olukorras on need kaevatud muidugi pinnasesse. Tavaliselt ei tee j\xc3\xa4nesed pinnasesse neid koopaid ise, vaid kasutavad polaarrebaste v\xc3\xb5i \xc3\xbcmisejate ehitatud mahaj\xc3\xa4etud urge (Ida-Siberis). Muldkoobaste suvist kasutamist valgej\xc3\xa4neste poolt on t\xc3\xa4heldatud ka Jakuutia taiga p\xc3\xb5hjaosas._NEWLINE_Enne magamisasemele minekut teeb j\xc3\xa4nes kaks-kolm korda \xe2\x80\x9ehaake\xe2\x80\x9c. Selleks j\xc3\xa4\xc3\xa4b loom natukeseks ajaks seisma ja liigub m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast oma j\xc3\xa4lgi m\xc3\xb6\xc3\xb6da tagasi ning seej\xc3\xa4rel teeb ta pika h\xc3\xbcppe k\xc3\xb5rvale. Seda nimetatakse jahimeeste poolt \xe2\x80\x9ej\xc3\xa4lgede segamiseks\xe2\x80\x9c. See meetod raskendab edukalt r\xc3\xb6\xc3\xb6vloomadel j\xc3\xa4nese asukoha leidmist.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4neste toidulaud erineb aastaajati oluliselt. Suvel toitub valgej\xc3\xa4nes mitmesugustest rohttaimedest, eelistades liblik\xc3\xb5ielisi taimi. Meelsasti toitub osjadest ja maa-alustest alamatest seentest (nt. hirvep\xc3\xa4hklist), mida ta pinnasest h\xc3\xb5lpsasti k\xc3\xa4tte saab. Seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib metsa sattudes n\xc3\xa4ha rohkesti valgej\xc3\xa4nese tuhnimisj\xc3\xa4lgi._NEWLINE_Talvel on rohttaimed valgej\xc3\xa4nestele k\xc3\xa4ttesaamatud, samuti on juurtel kuivanud rohi v\xc3\xa4hetoitev. Seet\xc3\xb5ttu on talviseks p\xc3\xb5hitoiduks mitmesuguste puude ja p\xc3\xb5\xc3\xb5saste oksad ning koor. K\xc3\xb5ige meelsamini toitub valgej\xc3\xa4nes pajust, haavast, kasest ja sarapuust. Ida-Siberis on nende p\xc3\xb5hitoiduks aga noored lehised. Okaspuudest toitub valgej\xc3\xa4nes harva. Kui valgej\xc3\xa4nestel on suure j\xc3\xa4rglaskonnaga aasta, siis v\xc3\xb5ib ta Jakuutias h\xc3\xa4vitada kohati \xc3\xbcle 50% noori lehiseid ja pajusid, m\xc3\xb5nel pool v\xc3\xb5ib h\xc3\xa4vitust\xc3\xb6\xc3\xb6 olla koguni t\xc3\xa4ielik._NEWLINE_Kevadel, kui on \xc3\xbcle elatud pikk toidunappuse aeg, hakkavad valgej\xc3\xa4nesed kogunema paikadesse, kus haljendab rohi. Nii kogunevad nad r\xc3\xbchmiti (10\xe2\x80\x9330 looma koos) v\xc3\xa4ikestele aasadele innukalt toituma. Selles situatsioonis aga kaotavad nad oma tavap\xc3\xa4rase ettevaatliku k\xc3\xa4itumise.\n_START_SECTION_\nSigimine ja pesakond\n_START_PARAGRAPH_\nValgej\xc3\xa4nes on \xc3\xbcsna viljakas loom. Isend saab suguk\xc3\xbcpseks juba 10. elukuul. Euroopa keskv\xc3\xb6\xc3\xb6ndis poegib valgej\xc3\xa4nes kolm korda aastas: mai alguses, juuni l\xc3\xb5pul ja augusti alguses. Euroopa taigas, samuti L\xc3\xb5una-Siberi taigas toob \xc3\xbcks emane ilmale tavaliselt ainult kaks pesakonda, Siberi taiga p\xc3\xb5hjaosas ja tundras vaid \xc3\xbche pesakonna. Suurimad pesakonnad on p\xc3\xb5hjataigas ja tundras elavatel j\xc3\xa4nestel. Nende pesakonnas v\xc3\xb5ib olla koguni seitse poega. Tihti on seal tabatud emaseid valgej\xc3\xa4neseid, kes kannavad 9\xe2\x80\x9310 v\xc3\xb5i isegi 12 loodet. Levila kesk- ja l\xc3\xb5unaosades on pesakonnad m\xc3\xa4rgatavalt v\xc3\xa4iksemad. Sealsetel j\xc3\xa4nestel on tavaliselt 2\xe2\x80\x935 poega, \xc3\xbcksikutel ka 7\xe2\x80\x938 j\xc3\xa4rglast. Kokkuv\xc3\xb5ttes on areaali l\xc3\xb5unapoolsetel aladel elavate valgej\xc3\xa4neste viljakus veidi suurem kui p\xc3\xb5hjapoolsetel._NEWLINE_Jooksuaeg on valgej\xc3\xa4nestel v\xc3\xa4ga tormiline ja isaste isendite vahel toimuvad tihti kaklused. _NEWLINE_Emase valgej\xc3\xa4nese tiinus kestab 47\xe2\x80\x9355 p\xc3\xa4eva. Nad poegivad tavaliselt maapinnal, p\xc3\xb5\xc3\xb5sastes ja varisenud puude juurte all. Tundras ja kohati ka taigas poegivad nad seevastu urgudes. S\xc3\xbcndides kaaluvad pojad 90\xe2\x80\x93130 grammi. Samuti on nad kohe n\xc3\xa4gijad ja nad on tiheda karvastikuga kaetud. Juba teisel p\xc3\xa4eval p\xc3\xa4rast s\xc3\xbcndi suudavad pojad joosta, 3\xe2\x80\x934-p\xc3\xa4evast j\xc3\xa4nesepoega on peaaegu v\xc3\xb5imatu kinni p\xc3\xbc\xc3\xbcda. Pesakond hoiab ema ligidale ja ei haju laiali. V\xc3\xb5ib ette tulla olukordi, kus emane valgej\xc3\xa4nes, nagu paljud linnudki, teeskleb haavatut v\xc3\xb5i haiget, et meelitada inimest pesakonna juurest eemale. Valgej\xc3\xa4neste pojad kasvavad v\xc3\xa4ga kiiresti, kuna emapiim on v\xc3\xa4ga toitev. Piim sisaldab 12% valke ja 15% rasva. Juba esimese n\xc3\xa4dala m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes hakkavad j\xc3\xa4nesepojad rohtu s\xc3\xb6\xc3\xb6ma. On olnud juhtumeid, kus inimesed v\xc3\xb5tavad j\xc3\xa4nesepoja oma hoole alla, arvates, et emaj\xc3\xa4nes on ta h\xc3\xbcljanud. Tegelikult pole j\xc3\xa4nesepojad peaaegu kunagi h\xc3\xbcljatud. Valgej\xc3\xa4nese emahool seisnebki \xc3\xbchesainsas imetamiskorras p\xc3\xa4evas._NEWLINE_Emaj\xc3\xa4nes, kes poegib mitu korda aastas, paaritub \xc3\xbcsna varsti, m\xc3\xb5nikord kohe p\xc3\xa4rast poegimist. K\xc3\xb5ige viljakamad on valgej\xc3\xa4nesed 2\xe2\x80\x937-aastaselt. Seevastu hakkab viljakus v\xc3\xa4henema alates neljandast eluaastast.\n_START_SECTION_\nHaigused\n_START_PARAGRAPH_\nLevila piires on j\xc3\xa4neste arvukus aastati erinev. K\xc3\xb5ige suuremad muutused on Jakuutias, Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal ja P\xc3\xb5hja-Ameerika p\xc3\xb5hjaosas. Need muutused toovad esile taudide levikud, mis kanduvad edasi just piirkondades, kus on valgej\xc3\xa4neste k\xc3\xb5rge asustustihedus. Taudide olemust ei suudeta alati selgitada. T\xc3\xa4heldatud on valgej\xc3\xa4neste massilise hukkumise juhtumeid, mis on saanud alguse ussnugilistesse nakatumise tagaj\xc3\xa4rjel. Eriti ohtlikud on nematoodid, kopsudes parasiteerivad \xc3\xbcmarussid. Kuigi nad on v\xc3\xa4ikesed, 2\xe2\x80\x936 cm pikkused, v\xc3\xb5ib neid \xc3\xbche j\xc3\xa4nese kopsudes leida 300\xe2\x80\x93500, m\xc3\xb5nikord isegi 2000. Epizootia korral v\xc3\xb5ib kopsunematootidesse olla nakatunud ligi 100% valgej\xc3\xa4nestest. Sooleusst\xc3\xb5vesse, mida p\xc3\xb5hjustavad nematoodid ja tsestoodid, nakatumisprotsent v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5nel juhul olla sama suur. Valgej\xc3\xa4nesed v\xc3\xb5ivad nakatuda ka maksatrematootidega v\xc3\xb5i haigestuda eosloomadest p\xc3\xb5hjustatud koktsidioosi. Viimane on eriti ohtlik noorloomadele. Valgej\xc3\xa4nestel on teada ka bakteriaalsed haigused, nagu n\xc3\xa4iteks tulareemia (rahvasuus j\xc3\xa4nesekatk) ja pseudotuberkuloos._NEWLINE_Parasiitide tekitatud haigust epizootiat ei ole Eestis t\xc3\xa4heldatud.\n_START_SECTION_\nLooduslikud vaenlased\n_START_PARAGRAPH_\nLooduslikke vaenlasi on valgej\xc3\xa4nestel \xc3\xbcsna palju: ilvesed, rebased, metsnugised, hundid, kassikakud, raud- ja kanakullid. K\xc3\xb5ige rohkem langeb valgej\xc3\xa4neseid ohvriks ilvestele ja metsnugistele.\n_START_SECTION_\nValgej\xc3\xa4neste ja hallj\xc3\xa4neste suhe\n_START_PARAGRAPH_\nEnne hallj\xc3\xa4nese suuremat levikut Skandinaavia poolsaarel oli valgej\xc3\xa4nes Euroopas asustanud isegi l\xc3\xb5unapoolsemaid alasid. Hallj\xc3\xa4nes pole mitte ainult asunud elama valgej\xc3\xa4neste elukohtadesse p\xc3\xb5llumajandusmaadele ja parkidesse, vaid on ka valgej\xc3\xa4nestega segunenud. Kui emasel valgej\xc3\xa4nesel puudub sigimiseks oma liigikaaslasest isane isend, siis v\xc3\xb5ib ta paarituda ka isase hallj\xc3\xa4nesega. J\xc3\xa4reltulijad on sigimisv\xc3\xb5imelised, mis ei ole v\xc3\xa4ga tavaline, sest eri liikide ristumisel on j\xc3\xa4rglased tavaliselt sigimisv\xc3\xb5imetud. Seet\xc3\xb5ttu on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval paljudes piirkondades hallj\xc3\xa4neste ja valgej\xc3\xa4neste geenid segunenud nende \xc3\xbchiste j\xc3\xa4reltulijate t\xc3\xb5ttu. Eesti looduses nende kahe liigi ristumise kohta andmed puuduvad.\n_START_SECTION_\nValgej\xc3\xa4nes Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis on valgej\xc3\xa4nes levinud mandriosas, kus tema peamisteks elukohtadeks on okaspuumetsad ja rabad. Valgej\xc3\xa4neseid elutseb meil 21. sajandi esimese k\xc3\xbcmnendi keskpaiga seisuga hinnanguliselt 10\xe2\x80\x9312 tuhat isendit. Paari aastak\xc3\xbcmne eest oli neid aga ligi 43 000.'