b'\n_START_ARTICLE_\nUrantia raamat\n_START_SECTION_\nAutorsus\n_START_PARAGRAPH_\nUrantia raamatu t\xc3\xa4pse p\xc3\xa4ritoluga seotud asjaolud on teadmata. Raamat ise ning samuti kirjastaja ei maini \xc3\xbchtegi inimautorit: selle asemel esitletakse rohkearvulist v\xc3\xa4idetavalt taevaste olendite seltskonda, kelle \xc3\xbclesandeks oli pakkuda inimkonnale "epohhilist" vaimset ilmutust. Iga kirja l\xc3\xb5pus on taevase olendi v\xc3\xb5i olendite grupi nimi, kes on antud kirja koostanud ja esitanud._NEWLINE_1911. aasta alguses k\xc3\xbclastas kohalikus kogukonnas h\xc3\xa4sti tuntud Chicago arste William S. Sadlerit ja tema naist Lena Sadlerit naaber, kes oli mures oma abikaasa p\xc3\xa4rast. Nimelt m\xc3\xa4rkas naaber, et ta abikaasa viibis aeg-ajalt s\xc3\xbcgavas unes ja hingas tavatult. Naaber \xc3\xbctles, et ei suutnud oma abikaasat neil hetkedel \xc3\xa4ratada. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast, kui Sadlerid neid juhtumeid uurisid, hakkas nimetatud isik verbaalselt suhtlema ning v\xc3\xa4ites end olevat vaimset p\xc3\xa4ritolu "k\xc3\xbclalis\xc3\xb5pilane".ref name="Lewis"/> 1925. aasta alguses suhtlemine muutus, kui edastati "mahukas k\xc3\xa4sikirjaline dokument", ning edaspidi suheldi regulaarselt l\xc3\xa4bi paberkandjal edastatud k\xc3\xa4sikirjade.2 M\xc3\xb5lemad Sadlerid olid austatud arstid ning William Sadlerit teati kui paranormaalsete v\xc3\xa4idete paljastajat ja tunti, kui inimest, kes ei usu \xc3\xbcleloomulikesse n\xc3\xa4htustesse. Aastal 1929 avaldas ta raamatu "The Mind at Mischief "(\xc3\x9cleannetu meel), kus ta selgitas meediumide petturlikke meetodeid ning kuidas enesepettus viib ps\xc3\xbc\xc3\xbchiliste k\xc3\xb5rvalekalleteni. Raamatu lisas kirjutas ta, et ta ei ole suutnud seletada vaid kahte juhtumit._NEWLINE_Teise erandi puhul on pigem tegemist kummalise ps\xc3\xbc\xc3\xbchilise fenomeni juhtumiga, \xc3\xbcks, mida ma ei ole olnud suuteline klassifitseerima ja millest ma v\xc3\xa4ga sooviksin pikemalt jutustada; ometi ei saa ma seda siin teha, sest tunnen end olevat p\xc3\xbchalikult kohustatud seda saladust hoidma. Teiste s\xc3\xb5nadega \xe2\x80\x93 ma olen lubanud seda juhtumit asjaosalise eluajal mitte avaldada. Kunagi ma loodan on v\xc3\xb5imalik seda lubadust muuta ning r\xc3\xa4\xc3\xa4kida rohkem sellest huvitavast juhtumist. Alustasin antud juhtumiga 1911. aasta suvel ning ma olen seda uurinud v\xc3\xa4hemal v\xc3\xb5i enamal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral sellest ajast saadik, olles olnud kohal umbes 250l \xc3\xb6isel sessioonil, paljudel sessioonidel on osalenud ka stenografist ja teinud rohkelt m\xc3\xa4rkmeid._NEWLINE_Antud juhtumi p\xc3\xb5hjalik uuring veenis mind, et tegemist ei ole tavalise transiga. Samal ajal, kui uni paistis olevat \xc3\xbcsna tavalist laadi, oli see v\xc3\xa4ga s\xc3\xbcgav ning kirjeldatud seisundis ei ole me nimetatud subjekti suutnud senini \xc3\xa4ratada. Samas ei ole keha kunagi j\xc3\xa4ik ning s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctm ei muutu, kuigi hingamine on vahel m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt h\xc3\xa4iritud. See mees on t\xc3\xa4iesti teadvuseta ja tal puuduvad igasugused m\xc3\xa4lestused juhtunust ning kui just talle seda p\xc3\xa4rast ei r\xc3\xa4\xc3\xa4gitaks, ei teaks ta kunagi, et teda on kasutatud justkui mingi arvelduskojana, kuhu on v\xc3\xa4idetavalt sisenenud ja v\xc3\xa4ljunud planeediv\xc3\xa4lised olendid. Tegelikult on ta \xc3\xbcsna \xc3\xbcksk\xc3\xb5ikne kogu toimuva suhtes ning ilmutab \xc3\xbcllatavalt m\xc3\xb5\xc3\xb5dukat huvi kogu temaga toimuva af\xc3\xa4\xc3\xa4ri vastu._NEWLINE_Kaheksateist aastat uuringuid ja hoolikat juurdlust ei ole andnud niidiotsa, et paljastada teadete ps\xc3\xbc\xc3\xbchilist algup\xc3\xa4ra. Antud hetkel leian ma end t\xc3\xa4pselt sealt samast, kust alustasin. Ei ps\xc3\xbchhoanal\xc3\xbc\xc3\xbcs, h\xc3\xbcpnoos ega pingeline v\xc3\xb5rdlemine pole t\xc3\xb5endanud, et antud indiviidi kirjutatud v\xc3\xb5i r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud teated p\xc3\xa4rineksid tema enda meelest. Enamus l\xc3\xa4bi antud subjekti vastu v\xc3\xb5etud materjalist, on \xc3\xbcsna vastupidine sellele m\xc3\xb5tteviisile ja filosoofiale, mida subjekt \xc3\xa4rkvel olekul v\xc3\xa4ljendab. Tegelikult suurt osa sellest, mis me vastu v\xc3\xb5tame ei suuda me seostada tema loomuga. S\xc3\xb5numi filosoofiline sisu on t\xc3\xa4iesti uudne ja v\xc3\xa4ga paljut sellest ei suuda me kusagil inimeste poolt v\xc3\xa4ljendatuna leida._NEWLINE_1924. aastal alustas Sadleri endistest patsientidest, s\xc3\xb5pradest ja kolleegidest koosnev grupp p\xc3\xbchap\xc3\xa4evaste kogunemistega, et vestelda intellektuaalsetel teemadel. Samas hakkas neile huvi pakkuma ka Sadleri mainitud juhtum, kui ta sellest \xc3\xbcles kirjutatud tekstide n\xc3\xa4iteid nende palvel ette luges. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast v\xc3\xb5eti vastu suuline teade, et nimetatud grupil v\xc3\xb5iks lasta v\xc3\xa4lja m\xc3\xb5elda k\xc3\xbcsimusi, millele siis taevased olendid l\xc3\xa4bi "kontaktisiku" ka vastata lubasid. Sadler pakkus selle v\xc3\xb5imaluse oma grupile ning seej\xc3\xa4rel genereeritigi poolenisti naljatledes sadu k\xc3\xbcsimusi. Nende endi s\xc3\xb5nade j\xc3\xa4rgi ilmusidki esitatud k\xc3\xbcsimustele vastused, kirjalikus vormis, t\xc3\xa4is kirjutatud paberilehtedel. Vastuste kvaliteet oli aga muljetavaldav ning see ajendas neid k\xc3\xbcsimuste esitamist j\xc3\xa4tkama. K\xc3\xb5ik need kokku kogutud vastused moodustavadki n\xc3\xbc\xc3\xbcd Urantia raamatu. Seda gruppi nimetati Foorumiks. V\xc3\xa4iksemat r\xc3\xbchma, kuhu koos Sadleriga kuulus viis liiget, nimetati Kontaktikomisjoniks. Nende \xc3\xbclesandeks oli Foorumilt k\xc3\xbcsimuste kogumine, k\xc3\xa4sitsi kirjutatud vastus-k\xc3\xa4sikirjade hooldamine ning materjali korrektuurlugemine ja tr\xc3\xbckkimine._NEWLINE_Sadlerid ja teised kaasatud, n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks k\xc3\xb5ik siit ilmast lahkunud, v\xc3\xa4itsid, et raamatu kirjad materialiseeriti aastatel 1925\xe2\x80\x931935 sellisel moel, mis ei olnud m\xc3\xb5istetav isegi neile. Esimesed kolm osa l\xc3\xb5petati aastaks 1934 ja neljas osa aastaks 1935. Viimast korda kogunes Foorum aastal 1942. Sadler eitas k\xc3\xb5iki tuntud vastuv\xc3\xb5tu meetodeid, kuidas kirjade tekst v\xc3\xb5idi vastu v\xc3\xb5tta._NEWLINE_M\xc3\xb5nda aega p\xc3\xa4rast 1935. aastat, kui kogu materjal oli vastu v\xc3\xb5etud, esitati autoritele soov kirjutada raamatule selgitusteks eess\xc3\xb5na. Selle esitas Sadler ja tema poja William (Bill) Sadler Jr. Neile \xc3\xb6eldi, et nad ei tohiks seda raamatule lisada, sest "p\xc3\xa4ikesevalguses linna ei saa k\xc3\xbc\xc3\xbcnlaga valgustada". Seej\xc3\xa4rel "v\xc3\xb5eti vastu" Eess\xc3\xb5na. Bill Sadler koostas avaldatud raamatule sisukorra._NEWLINE_Suhtlus j\xc3\xa4tkus arvatavasti veel j\xc3\xa4rgnevad kaks dekaadi, samal ajal kui Foorumi liikmed uurisid raamatut s\xc3\xbcgavuti. Sadleri jutu j\xc3\xa4rgi said nad loa raamatu avaldamiseks aastal 1955. Urantia Sihtasutus moodustati 1950. aastal Illinois\xe2\x80\x99s, kui maksuvaba hariduslik mittetulundus\xc3\xbching ning eraannetuste toel avaldati 12. oktoobril 1955 rahvusvaheliste autori\xc3\xb5igustega kaitstud raamat._NEWLINE_Vaid Kontaktikomisjoni liikmed olid magava isiku tegemiste tunnistajateks ning ainult nemad teadsid, kes ta oli. N\xc3\xb5uti, et antud isik j\xc3\xa4\xc3\xa4ks anon\xc3\xbc\xc3\xbcmseks, et ennetada tema soovimatut jumaldamist v\xc3\xb5i s\xc3\xbcgavat austamist tulevikus. Martin Gardner aga peab m\xc3\xa4rksa usutavamaks seda, et raamat p\xc3\xa4rineb pigem Kontaktikomisjonilt, eriti William Sadlerilt, kui taevastelt olenditelt. Gardner \xc3\xbctleb l\xc3\xb5petuseks, et tegelikult on magavaks autoriks mees nimega Wilfred Kellogg, kes edastas selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 oma alateadvusest ning William Sadler redigeeris seda, olles samas kaasautoriks. Kuid statistilise anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi Mostelleri ja Wallace\xe2\x80\x99i st\xc3\xbclomeetriameetod osutab v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcheksale kaasatud autorile ning v\xc3\xb5rdlev anal\xc3\xbc\xc3\xbcs Sadleri raamatuga "The Mind at Mischief" (\xc3\x9cleannetu meel) ei viita Sadleri autorlusele \xc3\xbcldse v\xc3\xb5i temapoolsele ulatuslikule toimetamisele. V\xc3\xa4listada ei saa siiski m\xc3\xb5ningaid redigeeringuid.\n_START_SECTION_\nJumala olemus\n_START_PARAGRAPH_\nUrantia raamatus on Jumal reaalsuse looja ja alalhoidja \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5iketeadev, k\xc3\xb5ikjalolev, k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imas, l\xc3\xb5putu ja igavikuline vaimne isiksus; armastav isa, kellega k\xc3\xb5igil v\xc3\xb5ib olla isiklik suhe. \xe2\x80\x9eJa L\xc3\xb5pmatuse n\xc3\xa4gu, mille ta k\xc3\xb5igi universumi isiksuste poole p\xc3\xb6\xc3\xb6rab, on Isa, armastuse K\xc3\xb5ikse Isa n\xc3\xa4gu."_NEWLINE_Oma olemuselt on Jumal lahke, loomu poolest kaastundlik ja igavesti armuline. Ning eales ei ole Isale vaja mingit survet avaldada, et tema armu ja halastust esile tuua. Loodud-olendi vajadusest piisab, et t\xc3\xa4iel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral kindlustada Isa \xc3\xb5rna armu ja p\xc3\xa4\xc3\xa4stvat halastust. Et Jumal teab oma lastest k\xc3\xb5ike, on tal lihtne andestada. Mida paremini inimene oma ligimest tunneb, seda kergem on talle andeks anda ning teda koguni armastada._NEWLINE_Jumal on nii paljudele olendir\xc3\xbchmadele k\xc3\xa4ttesaamatu ainult seep\xc3\xa4rast, et ta "elab ligip\xc3\xa4\xc3\xa4smatus valguses, millele \xc3\xbckski aineline loodud-olend ei saa l\xc3\xa4heneda". Jumaliku isiksuse hiiglaslikkus ja aulisus \xc3\xbcletab arenguteel olevate surelike ebat\xc3\xa4iusliku meele piirid._NEWLINE_Raamatu j\xc3\xa4rgi on Jumal \xc3\xbcks ja ainus Jumalus, kes funktsioneerib erinevatel reaalsustasanditel nii isikulise kui ka ebaisikulisena. \xc3\x95petatakse, et Jumal eksisteerib Kolmsusena \xe2\x80\x93 kolme t\xc3\xa4iusliku individuaalse isiksusena, kes on k\xc3\xb5iges v\xc3\xb5rdsed: Jumal Isa, Jumal Poeg ja Jumal Vaim. Neid isiksusi nimetatakse raamatus veel ka teiste tiitlitega, milledest peamised on "K\xc3\xb5ikne Isa", "Igavene Poeg" ja "L\xc3\xb5pmatu Vaim". Samal ajal, kui v\xc3\xa4idetakse, et \xc3\xbche Jumala kontseptsiooni kolmes isiksuses on keeruline t\xc3\xa4ielikult m\xc3\xb5ista, \xc3\xbctleb raamat, et "Paradiisi-Kolmsuse fakt ei eira mingil moel jumaliku \xc3\xbchtsuse t\xc3\xb5de. Paradiisi Jumaluse kolm isiksust on k\xc3\xb5ikides oma reageeringutes universumi reaalsusele ja k\xc3\xb5ikides oma suhetes loodud-olenditega otsekui \xc3\xbcks"._NEWLINE_Isa, Poega ja Vaimu peetakse eksisteerivat l\xc3\xb5putust minevikust l\xc3\xb5putu tulevikuni. Lisaks Jumaluse kolmele isiksusele kirjeldatakse "kogemuslikke" v\xc3\xb5i mittet\xc3\xa4ielikke tegelikustumise protsessis olevaid Jumalaid: \xc3\x9climat Jumalat, Viimast Jumalat ja Absoluutset Jumalat. Neist kolmest, \xc3\x9climat Jumalat v\xc3\xb5i "\xc3\x9climat Olendit", on k\xc3\xb5ige enam kirjeldatud kui Jumaluse arenevat isiksust ajas ja ruumis, l\xc3\xb5pliku ja l\xc3\xb5pmatu \xc3\xbchendajana. Viimasest Jumalast ja Absoluutsest Jumalast arusaamist peetakse liiga kaugeks ja keeruliseks ning seet\xc3\xb5ttu on neist kirjutatud v\xc3\xa4hem._NEWLINE_Raamatus on loetletud palju erinevate taevaste olendite gruppe. \xc3\x9cks eriline neist on K\xc3\xb5ikse Isa ja Igavese Poja "\xc3\xbchisj\xc3\xa4rglaste" grupp "Loojad Pojad". Mainitakse, et Jumalik Looja Poeg k\xc3\xa4tkeb endas maksimaalset esindatust K\xc3\xb5iksest Isast ja Igavesest Pojast, mida inimene suudab m\xc3\xb5ista. Jeesus Naatsaretlast kirjeldatakse kui Loojat Poega, kes kehastus Maale ja kelle elu ning \xc3\xb5petusi on kujutatud kui t\xc3\xa4ielikemat ilmutust Jumala isiksusest ja suhtumisest, mis eales inimkonnale antud._NEWLINE_Raamat v\xc3\xa4idab Jeesuse kohta j\xc3\xa4rgmist:_NEWLINE_"Jeesuse j\xc3\xa4rgimine" t\xc3\xa4hendab tema religioosse usu isiklikku omaksv\xc3\xb5ttu ja s\xc3\xbc\xc3\xbcvimist Meistri elu olemusse, milleks on inimese isetu teenimine. \xc3\x9cks t\xc3\xa4htsamaid asju inimese elus on aru saada, millesse Jeesus uskus, avastada tema ideaalid ja p\xc3\xbc\xc3\xbcda saavutada tema k\xc3\xb5rget elueesm\xc3\xa4rki. K\xc3\xb5igist inimteadmistest k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikum on tunda Jeesuse usuelu ja teada, kuidas ta seda elas.\n_START_SECTION_\nInimene ja Jumal\n_START_PARAGRAPH_\nJumalat kirjeldatakse kui iga inimese Isa ning l\xc3\xa4bi Jumala otsese kingituse \xe2\x80\x93 l\xc3\xb5pmatu vaimu fragmendi \xe2\x80\x93 olevat tal v\xc3\xb5imalik juhtida inimest \xc3\xbcha arenevale m\xc3\xb5istmisele iseendast. Seda fragmenti kutsutakse "M\xc3\xb5ttekohandajaks", "Saladuslikuks J\xc3\xa4relevaatajaks", "sisemiseks h\xc3\xa4\xc3\xa4leks", "jumalikuks s\xc3\xa4demeks" ja "teedn\xc3\xa4itavaks valguseks". Antud kontseptsioon on m\xc3\xb5nes m\xc3\xb5ttes v\xc3\xb5rreldav hindu aatman\xe2\x80\x99iga._NEWLINE_Kohandaja on jumalikkuse m\xc3\xa4rk, Jumala kohalolek. "Jumala n\xc3\xa4gu" ei viita f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisele sarnasusele ega ainelise loodud-olendi piiratusele, vaid pigem K\xc3\xb5ikse Isa vaimsele kohalolekule t\xc3\xa4nu M\xc3\xb5ttekohandajate taevalikule annetumisele universumite v\xc3\xa4ljapaistmatutele loodud-olenditele._NEWLINE_Iga inimene saab endale sellise fragmendi ajal, kui ta teeb oma esimese moraalse otsuse, keskmiselt umbes viie aasta ja k\xc3\xbcmne kuu vanuselt. Seej\xc3\xa4rel teenib Kohandaja inimest vabatahtlikult, jumaliku partnerina, kuni elu l\xc3\xb5puni. Ta teeb seda vaba tahte ulatuses, mille raames inimene soostub jumalat otsima, juhtides teda \xc3\xbcha enam t\xc3\xa4iskasvanuliku/k\xc3\xbcpse, vaimsustatud m\xc3\xb5tlemise poole. Erinevad praktikad aitavad meil tundma \xc3\xb5ppida, kuidas j\xc3\xa4rgida meie Kohandaja sisemist juhtimist \xe2\x80\x93 valida "Jumala tahe" \xe2\x80\x93 samuti arendab Kohandaja j\xc3\xa4rgimine meie paremat jumalateadlikkust ning vaimset kasvu._NEWLINE_Inimese M\xc3\xb5ttekohandajat kirjeldatakse eraldiseisvana nii hingest kui ka s\xc3\xbcdametunnistusest. Urantia raamatu \xc3\xb5petuste j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et mida enam inimese meel valib M\xc3\xb5ttekohandaja juhiste j\xc3\xa4rgimise, seda enam "kasvab" tema hing ning v\xc3\xb5imalus p\xc3\xa4rast surma ellu j\xc3\xa4\xc3\xa4da. Hing on vaimse arengu embr\xc3\xbconaalne staadium, mille \xc3\xbcheks vanemaks, isaks, on M\xc3\xb5ttekohandaja ja emaks inimese vabatahteline meel._NEWLINE_Palju kordi viidatakse Uue Testamendi \xc3\xb5petustele, kus \xc3\xb6eldakse, et inimene peaks saavutama oma suhtumises Jumalasse sellise siiruse ja usalduse nagu v\xc3\xa4ike laps. \xc3\x96eldakse veel, et avatud suhtumine uutesse \xc3\xb5petustesse aitab kaasa vaimsele kasvule ning koost\xc3\xb6\xc3\xb6le M\xc3\xb5ttekohandajaga, mis omakorda juhib inimest teisi armastama ja teenima. Ning veel, "kuid te ise ei ole sellest sisemisest hoolekandest eriti teadlikud. Te olete \xc3\xbcsna v\xc3\xb5imetud eristama omaenda ainelise intellekti produkti oma hinge ja Kohandaja \xc3\xbchise tegevuse tulemusest". Raamat on ka tugevalt fideistlik ja \xc3\xb5petab, et ei teadus ega loogika ole eales v\xc3\xb5imelised t\xc3\xb5estama v\xc3\xb5i \xc3\xbcmber l\xc3\xbckkama Jumala olemasolu, v\xc3\xa4ites, et on vaja vaid usku, mis aitab meil teadlikuks saada Jumala kohalolust M\xc3\xb5ttekohandaja n\xc3\xa4ol._NEWLINE_Kirjast 101, "Religiooni t\xc3\xb5eline olemus": 5:5:6_NEWLINE_Et usukogemus on ennek\xc3\xb5ike vaimne, ei saa aineline meel seda ealeski t\xc3\xa4ielikult aduda; siit ka teoloogia kui religioonips\xc3\xbchholoogia \xc3\xbclesanne. P\xc3\xb5hidoktriin Jumala \xc3\xa4ratundmisest inimese poolt s\xc3\xbcnnitab piiritletud m\xc3\xb5istmise jaoks paradoksi. Inimese loogikal ja piiritletud meelel on peaaegu v\xc3\xb5imatu omavahel koosk\xc3\xb5lla viia arusaama jumalikust immanentsusest \xe2\x80\x93 sellest, et Jumal on igas \xc3\xbcksikisikus \xe2\x80\x93 ja seisukohta Jumala transtsendentsusest, tema jumalikust valitsemisest universumite universumi \xc3\xbcle. Et \xc3\xb5igustada arukat palveldamist ja kinnitada isiksuse elluj\xc3\xa4\xc3\xa4mise lootust, tuleb need kaks \xc3\xbclaltoodud Jumaluse p\xc3\xb5hikontseptsiooni omavahel usuliseks arusaamaks siduda. Selleks on tarvis arusaama isikulise Jumala transtsendentsusest ning samuti \xc3\xa4ratundmist, et sellesama Jumala fragmendi kohalolek on inimese sisimas. Religiooni raskused ja paradoksid saavad alguse t\xc3\xb5igast, et selle reaalsused on kaugel v\xc3\xa4ljaspool sureliku m\xc3\xb5istmisv\xc3\xb5ime piire._NEWLINE_Patu p\xc3\xbcsiv soosimine on sama, mis Kohandaja juhendamise tagasil\xc3\xbckkamine. See on omakorda aga Jumala tahte tagasil\xc3\xbckkamine. Pidev isekuse ja patususe valik viib l\xc3\xb5puks kurjusse ning t\xc3\xa4ieliku samastumiseni eba\xc3\xb5iglusega. Kuna eba\xc3\xb5iglus on ebareaalne, viib see l\xc3\xb5puks inimese identiteedi h\xc3\xa4vinguni. Sellised isiksused lihtsalt kaovad nagu neid polekski olemas olnud. Raamatus \xc3\xb6eldakse: "L\xc3\xb5ppkokkuv\xc3\xb5ttes on sellised patuga samastunud isikud ennast ise h\xc3\xa4vitanud, kurjusele andumine muudab nad t\xc3\xa4iesti olematuks". P\xc3\xb5rgu ja reinkarnatsiooni kontseptsioonid on v\xc3\xa4listatud._NEWLINE_Kirjast 5, "Jumala suhe \xc3\xbcksikisikuga"_NEWLINE_Suur Jumal astub sureliku inimesega otsesesse kontakti ja annab talle osa oma l\xc3\xb5pmatust, igavesest ning m\xc3\xb5istetamatust minast, et see elaks ja asuks temas. Jumal on inimesega koos ette v\xc3\xb5tnud igavese avastusretke. Kui allute vaimsete j\xc3\xb5udude juhtimisele endas ja enda \xc3\xbcmber, ei saa teil j\xc3\xa4\xc3\xa4da saavutamata see suur saatus, mille armastav Jumal on kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4ranud kui oma kosmose evolutsioonimaailmadest p\xc3\xa4rit t\xc3\xb5usuolendite eesm\xc3\xa4rgi universumis._NEWLINE_Raamatu v\xc3\xa4itel on l\xc3\xb5puks isiksuse saatuseks oma jumaliku fragmendiga \xc3\xbchtesulamine ning sellega lahutamatuks olevuseks saamine. Seda muidugi juhul, kui see isik otsustab j\xc3\xa4rgida Kohandaja juhendamist ning soovib temaga \xc3\xbcheks saada. Sulandumine toimub hetkel, kui inimisiksus on edukalt ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdumatult v\xc3\xb5itnud igavese elu. Tavaliselt juhtuvat see p\xc3\xa4rast maapealset elu, kuid v\xc3\xb5imalikud on ka maapealsed sulandumised. Sulandumist eluajal m\xc3\xa4rgib "\xc3\xbchtesulamiss\xc3\xa4hvatus", kui materiaalne keha tulevalguses h\xc3\xa4vineb ja hing "siirdatakse" teispoolsusse. Heebrea prohvet Eelija, on \xc3\xbcks ajaloo v\xc3\xa4hestest kirjeldatud isikn\xc3\xa4idetest, kes saavutas maapealse sulandumise ja viidi taevasse "tulistes vankrites", ilma, et ta tavap\xc3\xa4rast surma oleks kogenud. Kord oma Jumala fragmendiga \xc3\xbchte sulanud, j\xc3\xa4tkab isik universumis t\xc3\xb5usukodanikuna ning r\xc3\xa4ndab kaua l\xc3\xa4bi arvutute maailmade, see t\xc3\xa4hendab seiklusrikast kasvu ja \xc3\xb5ppimise palver\xc3\xa4nnakut, mis l\xc3\xb5puks juhatab Jumalani ja Paradiisi. Surelikke, kes j\xc3\xb5uavad sellele tasemele, nimetatakse "l\xc3\xb5petanuteks". Raamat l\xc3\xa4heb ka edasi, et jutustada nende "auliste surelike" potentsiaalsest saatusest._NEWLINE_Urantia raamat r\xc3\xb5hutab ideed, et k\xc3\xb5igil inimestel on v\xc3\xb5rdne v\xc3\xb5imalus \xc3\xb5ppida tundma Jumalat, samuti \xc3\xb6eldakse, et inimese vaimset arengut ei saa miski takistada, kui ta laseb end siiralt vaimust juhtida. Me olevat siin selleks, et teha aktiivset t\xc3\xb6\xc3\xb6d teineteise m\xc3\xb5istmise nimel, et otsida v\xc3\xb5imalust elamiseks armastuses ja rahus, et aidata \xc3\xbcksteist. "Jeesuse religiooni" praktiseerimine t\xc3\xa4hendab kogu s\xc3\xbcdamest Jumala, kui Isa armastamist, \xc3\xb5ppides seel\xc3\xa4bi armastama iga inimest nagu Jeesus inimesi armastas. See t\xc3\xa4hendab teiste inimeste tundmist vendade ja \xc3\xb5dedena, olles nendega isetus teineteise teenimises.\n_START_SECTION_\nMaailma ajalugu ja tulevik\n_START_PARAGRAPH_\nUrantia on \xc3\xbcks asustatud sf\xc3\xa4\xc3\xa4ridest Universumis miljonite teiste seas. Raamatu ulatuslikud kirjeldused maailma ajaloost h\xc3\xb5lmavad selle f\xc3\xbc\xc3\xbcsilist arengut alates 4,5 miljardit aastat tagasi, elu arengut v\xc3\xb5imaldavaid j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rgulisi muutusi ning pikka orgaanilise arengu ajaj\xc3\xa4rku, mis algas mikroskoopilise mereeluga ning l\xc3\xb5ppes taimse ja loomse eluga meres ning hiljem maapeal. Inimene arenes raamatu j\xc3\xa4rgi v\xc3\xa4lja miljon aastat tagasi \xc3\xbchest k\xc3\xb5rgelt arenenud primaatide harust, kellel omakorda olid leemuritest eellased._NEWLINE_Urantia raamat \xc3\xbctleb "Kogu see arengu lugu on graafiliselt kirjas maailma kroonikate hiiglasliku "kivist raamatu" fossiilsetel lehek\xc3\xbclgedel, ning et selle tohutu biogeoloogilise kroonika lehek\xc3\xbcljed r\xc3\xa4\xc3\xa4givad eksimatult t\xc3\xb5tt, kui te vaid omandate oskuse neid lugeda". Erinevalt kehtivast teaduslikust arusaamast, toimub evolutsioon korrap\xc3\xa4raselt ja kontrollitult. Spontaanse ilmumise asemel olevat varajane elu "Elukandjate" poolt targalt planeeritud, siirdatud ning hooldatud. Raamat \xc3\xbctleb, et "surelik inimene ei ole v\xc3\xa4lja arenenud juhuse l\xc3\xa4bi", ning evolutsiooni otstarve sellisel planeedil nagu Urantia on "v\xc3\xa4\xc3\xa4rika tahtega" olendite loomine, kes saaksid areneda vaimsuses, ellu j\xc3\xa4\xc3\xa4da materiaalsest eluj\xc3\xa4rgust ja minna edasi oma l\xc3\xb5putu vaimse karj\xc3\xa4\xc3\xa4riga._NEWLINE_Urantia raamat ei r\xc3\xa4\xc3\xa4gi ainult bioloogilisest evolutsioonist, ka inim\xc3\xbchiskonnal ja vaimsetel arusaamadel on m\xc3\xb5\xc3\xb5dukas edasiminek, nii kiireid edenemise perioode kui ka v\xc3\xb5imalusi tagasiminekuks. Progress j\xc3\xa4rgivat jumalikku plaani, mis t\xc3\xa4hendab perioodilisi kingitusi ilmutuste n\xc3\xa4ol ning taevaste \xc3\xb5petajate juhendusi, et kusagil kauges tulevikus saavutada t\xc3\xa4iusliku maailma seisund, mida kutsutakse "valguse ja elu" ajaj\xc3\xa4rguks._NEWLINE_Kuigi on olemas ideaalne jumalik plaan, edendavat ja haldavat maailma mitmesugused erinevad taevased olendid, kes ei ole alati t\xc3\xa4iuslikud. L\xc3\xa4bi eksimuste v\xc3\xb5i tahtlike m\xc3\xa4ssude v\xc3\xb5ib plaan kahjustuda, seej\xc3\xa4rel on vaja pikki ajavahemikke, et korvata kaotatud edu. Kui v\xc3\xb5rrelda teiste t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisemate maailmadega, kus pole olnud ebatavaliselt m\xc3\xa4ssulist ning juhtide eksimusterikast ajalugu, olevat Urantia eriti "pime ja segaduses" planeet "ning k\xc3\xb5igis intellektuaalse edasimineku ja vaimsete saavutuste faasides suuresti maha j\xc3\xa4\xc3\xa4nud".\n_START_SECTION_\nBudism\n_START_PARAGRAPH_\nUrantia raamat peab budismi \xc3\xbcheks "suureks rahvusvaheliseks, erinevaid rasse h\xc3\xb5lmavaks usuks" ja \xc3\xbctleb, et "see on suutnud kohanduda paljude rahvaste kommetega ning olnud v\xc3\xb5rreldav vaid ristiusuga"._NEWLINE_Gautama Siddharthat nimetatakse t\xc3\xb5eliseks prohvetiks, kelle doktriinid olid sellel ajal "revolutsioonilised ja h\xc3\xa4mmastavad". Ta on \xc3\xbcks seitsmest tunnustatud ja v\xc3\xa4ljapaistvast \xc3\xb5petajast meie ajaloos, sest \xc3\xbchendas selleaegsed religiooni ja eetika \xc3\xb5petused \xc3\xbchtseks s\xc3\xbcsteemiks. Sinna gruppi kuulusid ka Mooses, Laozi ja apostel Paulus._NEWLINE_\xc3\x95petust, et jumalik olemus \xe2\x80\x93 Buddha olemus \xe2\x80\x93 elab k\xc3\xb5igis inimestes ning et l\xc3\xa4bi isiklike pingutuste on v\xc3\xb5imalik temaga \xc3\xbcha k\xc3\xb5rgem kontakt saavutada, peetakse raamatus \xc3\xbcheks selgemaks n\xc3\xa4iteks M\xc3\xb5ttekohandaja kontseptsioonist, mis on leitud mitteilmutuslikust religioonist._NEWLINE_Raamatus kirjutatakse, et Gautama kogemused olid traagilised ja et ta oli kui "vaeslapsest prohvet", kes kaotas varakult silmist oma vaimse Isa, taevase Isa._NEWLINE_Sellele vaatamata lisatakse raamatus: "Budism on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval elav ja kasvav usund, sest sel on \xc3\xb5nnestunud s\xc3\xa4ilitada paljud oma poolehoidjate k\xc3\xb5rgeimad k\xc3\xb5lbelised v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused. See soodustab hingerahu ja enesekontrolli, lisab meelekindlust ja \xc3\xb5nnetunnet ning aitab leevendada kurbust ja leina. Sellesse filosoofiasse uskujad elavad paremat elu kui paljud need, kes sellesse ei usu".\n_START_SECTION_\nErinevad maailma religioonid\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatus on k\xc3\xa4sitletud ka teiste maailma religioonide tahkusid, kaasaarvatud islam, taoism, judaism, hinduism, \xc5\xa1into ja konfutsianism. N\xc3\xa4iteks kirjas 131, "Maailmausundid", kajastataksegi s\xc3\xbcgavamalt erinevate religioonide \xc3\xbchiseid aspekte \xc3\xb5petusega, mida raamat v\xc3\xa4idab olevat "Jeesuse religiooni". Arvukalt viiteid maailma peamiste religioonide kohta tehakse "Urantia ajalugu" k\xc3\xa4sitlevas III osas, kus religiooni osa algab kirjaga 86, "Religiooni varane areng". Urantia raamatu vaatenurk on, et uurima peaks k\xc3\xb5iki religioone, et neist siis parim v\xc3\xb5tta.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb5ttes seda kui kirjandust\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5ned on tundnud Urantia raamatust r\xc3\xb5\xc3\xb5mu kui teadus-ulmelisest, ajaloo-ulmelisest v\xc3\xb5i fantaasiakirjandusest. Urantia raamatu puhul on m\xc3\xa4rgitud selle k\xc3\xb5rgetasemelist sisemist terviklikust ning arenenud kirjutusstiili. Skeptik Martin Gardner, kes vastupidiselt m\xc3\xb5nedele on Urantia raamatu puhul v\xc3\xa4ga kriitiline, kirjutab, et see on "k\xc3\xb5rgelt loominguline" ja et "kosmoloogia \xc3\xbcletab oma fantaasias mistahes mulle tuntud ulmekirjanduse kosmoloogia"._NEWLINE_I, II ja III osa on kirjutatud peamiselt kirjeldavas k\xc3\xb5neviisis. Sealsed kirjad on informatiivsed, asjalikud ja \xc3\xb5petlikud. Raamatu IV osa on kirjutatud justkui Jeesuse biograafiana ning m\xc3\xb5ned peavad seda h\xc3\xa4sti arendatud tegelaskujudega rikkalikuks jutustuseks, kus p\xc3\xb6\xc3\xb6ratakse suurt t\xc3\xa4helepanu detailidele ning kuhu on kootud alams\xc3\xbc\xc5\xbeeed ja realistlik dialoog. IV osa on v\xc3\xb5rreldud ka teiste Jeesuse elust jutustavate teostega nagu Jos\xc3\xa9 Saramago The Gospel According to Jesus Christ (P\xc3\xbchakiri vastavalt Jeesus Kristusele) ja Michael Moorcocki Behold the Man (Enn\xc3\xa4e inimest). Martin Gardner peab IV osa eriti "h\xc3\xa4sti kirjutatud ja muljet avaldavaks t\xc3\xb6\xc3\xb6ks" ja \xc3\xbctleb, "kas see on t\xc3\xa4pne oma loo v\xc3\xa4idetes, tulles otse k\xc3\xb5rgematelt olenditelt v\xc3\xb5i on see kirjutatud m\xc3\xb5ne viljaka fantaasiaga inimese poolt, kes teab l\xc3\xa4bi ja l\xc3\xb5hki Uut Testamenti ning samas orienteerub ka h\xc3\xa4sti ajas, mil Jeesus elas."\n_START_SECTION_\nKriitika v\xc3\xa4itele, et tegemist on ilmutusega\n_START_PARAGRAPH_\nKirjas 92, "Religiooni hilisem areng", v\xc3\xa4idavad autorid raamatu kohta, et see on viies "epohhilise t\xc3\xa4htsusega" ilmutus inimkonnale ning et neljas epohhiline ilmutus olevat olnud Jeesuse elu ja \xc3\xb5petused._NEWLINE_Seda, et Urantia raamat on ilmutuslik, on kritiseeritud mitmel p\xc3\xb5hjusel. Skeptikud, nagu Martin Gardner, \xc3\xbctlevad, et pigem on see inimpingutuste vili kui ilmutus, sest osa teose teadusosast on vigane ning raamatus ei toetata kristluse teatud alus\xc3\xb5petusi. Samal ajal aga kirjeldatakse mitmeid Jeesuse elu puudutavaid osi, mis piiblis puuduvad ning sel p\xc3\xb5hjusel ei ole raamat m\xc3\xb5nede kristlaste vaatenurgast ehtne. Teiste arvates on see gnostiline, kuid tegelikult ei ole Urantia raamat gnostitsismiga seotud._NEWLINE_M\xc3\xb5nedele kriitikutele j\xc3\xa4lle tundub, et \xc3\xbcle 2000 lehek\xc3\xbclje (inglise keeles), kaks korda enam, kui kuningas Jamesi piibli versioon, on liiga pikk, keeruline ja b\xc3\xbcrokraatlik.\n_START_SECTION_\nTeiste allikate kasutus\n_START_PARAGRAPH_\nUrantia raamatu autorid teatavad eess\xc3\xb5nas, et nad on "valinud j\xc3\xa4rgnevate kirjade koostamise aluseks rohkem kui tuhat inimkontseptsiooni, mis kajastavad planeedi k\xc3\xb5rgeimaid ja arenenumaid teadmisi vaimsetest v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustest ja universumi t\xc3\xa4hendustest". Nad lisavad veel, et me "peame l\xc3\xa4htuma superuniversumite valitsejate juhendist, mis n\xc3\xa4eb ette, et meil tuleb eelistada parimaid olemasolevaid inimarusaamu vaadeldavast teemast, kui p\xc3\xbc\xc3\xbcame t\xc3\xb5de ilmutada ja p\xc3\xb5hiteadmisi koosk\xc3\xb5lla viia. Puhtakujulist ilmutust v\xc3\xb5ime kasutada ainult siis, kui inimm\xc3\xb5istus pole kontseptsiooni, mida tutvustame, siiani kunagi piisavalt \xc3\xb5igesti adunud."_NEWLINE_Raamatu lugejad on viimastel aastatel leidnud, et raamatu koostamisel on t\xc3\xb5epoolest kasutatud erinevaid allikaid. Samas ei ole mitte \xc3\xbckski v\xc3\xa4idetav muu allika kasutus raamatus otseselt tsiteeritud ega viidatud. V\xc3\xb5ttes aluseks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaseid teadust\xc3\xb6\xc3\xb6de koostamise reegleid v\xc3\xb5iks seega antud teose "plagiaadiks" liigitada._NEWLINE_Urantia raamatu lugeja, Matthew Block kirjastas 1992. aastal raamatu, kus toob v\xc3\xa4lja \xc3\xbcheksateistk\xc3\xbcmne varem avaldatud materjali n\xc3\xa4ited, mida on arvatavasti kasutatud Urantia raamatu koostamisel. Block kirjeldab oma leide, kui tol ajal leiduva teabe s\xc3\xbcnteesi, mitte kui otsest plagiaati (vaata allpool). K\xc3\xb5igi Blocki tuvastatud autorite teosed on kirjastatud inglise keeles vahemikus 1905\xe2\x80\x931943 USA kirjastajate poolt; need on t\xc3\xbc\xc3\xbcpilised teaduslikud v\xc3\xb5i akadeemilised t\xc3\xb6\xc3\xb6d, sisaldades just neid kontseptsioone ja s\xc3\xb5nastust, mida leiame ka Urantia raamatust. Block kinnitab, et on p\xc3\xa4rast oma raamatu ilmumist leidnud veel \xc3\xbcle 125 raamatust ja artiklist allika, mis on kirjutatud \xc3\xbcle 90 autori poolt, ning mida raamatu koostamisel on kasutatud._NEWLINE_Gardner ja Gooch uurisid teineteisest s\xc3\xb5ltumatult v\xc3\xa4lismaterjalide kasutamist ning j\xc3\xa4reldasid, et raamatus on t\xc3\xb5epoolest kasutatud Blocki nimetatud materjale. Gardner leidis, et v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks allikana kasutatud teos oli Sadleri enda varajane t\xc3\xb6\xc3\xb6. Samuti arvavad nad, et enamus allikteostest v\xc3\xb5isid olla Chicagos enne 1955. aastat Sadlerile v\xc3\xb5i foorumi liikmetele k\xc3\xa4ttesaadavad._NEWLINE_Gardner ja Block m\xc3\xa4rgivad n\xc3\xa4iteks, et kiri 85 tundub olema v\xc3\xb5etud 1923 Yale University Pressis kirjastatud Washburn Hopkinsi t\xc3\xb6\xc3\xb6 "Origin and Evolution of Religion" (Religiooni p\xc3\xa4ritolu ja areng) esimesest kaheksast peat\xc3\xbckist. Raamatu peat\xc3\xbckkide mitmed l\xc3\xb5igud vastavad kirjas kasutatud osadega ja kohati \xc3\xbcks-\xc3\xbchele. Samuti paljud Urantia raamatu inimkonna evolutsiooni kajastavad materjalid tunduvad olevat v\xc3\xb5etud otseselt Henry Fairfieldi teosest "Man Rises to Parnassus: Critical Epochs in the Prehistory of Man" (Inimese t\xc3\xb5us parnassile: eelajaloolise inimese kriitilised epohhid), mille andis 1928. aastal v\xc3\xa4lja kirjastus Princeton University Press._NEWLINE_\xc3\x9ches Blocki n\xc3\xa4ites arutleb originaalteose autor keemiliste elementide perioodilisuse \xc3\xbcle ja j\xc3\xa4reldab, et aatomite ehituse korrap\xc3\xa4ra eeldab mingit ebam\xc3\xa4\xc3\xa4rast \xc3\xbclesehitusplaani. Urantia raamat kinnitab seevastu, et see koosk\xc3\xb5la t\xc3\xb5endab universumi intelligentset kavandamist._NEWLINE_W. F. G. Swann kirjutab lk 64 of The Architecture of the Universe (kaldkiri viitab toimetamisele v\xc3\xb5rreldes Urantia raamatuga, paksus kirjas on v\xc3\xa4lja j\xc3\xa4etud osa):_NEWLINE_Alustades neist \xc3\xbchega [keemilistest elementidest], ja v\xc3\xb5tta aluseks mingi omadus n\xc3\xa4iteks sulamispunkt, omadus muutub, kui me liigume piki rida, aga kui me liigume j\xc3\xa4tkuvalt edasi, j\xc3\xb5uame olukorda, mis sarnaneb meie alguspunktiga... Kaheksas element oli paljus sarnane esimesega, \xc3\xbcheksas teisega, k\xc3\xbcmnes kolmandaga, jne. Selline a asjade kihilisus m\xc3\xa4rgib mitte ainult erinevat siseehitust, vaid ka teatud koosk\xc3\xb5la aatomiehituses._NEWLINE_V\xc3\xb5rdluseks Urantia raamatu versioon:_NEWLINE_Kui alustada suvalisest elemendist ja v\xc3\xb5tta aluseks mingi \xc3\xbcks omadus, siis kuues j\xc3\xa4rgmises elemendis on see teistsugune, kuid kaldub kaheksandani j\xc3\xb5udes taasilmuma, mis t\xc3\xa4hendab, et kaheksas keemiliselt aktiivne element sarnaneb esimesega, \xc3\xbcheksas teisega jne. Niisugune fakt viitab vaieldamatult algenergia seitsmesele koosseisule ning n\xc3\xa4itab aja ja ruumi loodute seitsmese mitmekesisuse aluseks olevat reaalsust._NEWLINE_Block ja paljud raamatusse uskujad ei arva, et inimeste avaldatu kasutamine oleks plagiaat. Block kirjutab:_NEWLINE_\xc3\x9cks p\xc3\xb5hjus, miks inimallikate kirjutatu on j\xc3\xa4etud varjamata, v\xc3\xb5iks olla see, et sooviti lasta tulevastel uurijatel l\xc3\xa4bi v\xc3\xb5rdleva anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi tajuda, kuidas planetaarsest teadmisest on kogutud selline teos. \xc3\x9clal v\xc3\xa4lja toodud esmased anal\xc3\xbc\xc3\xbcsid ongi selles suhtes v\xc3\xa4ga valgustavad. Teise p\xc3\xb5hjusena v\xc3\xb5iks v\xc3\xa4lja tuua selle, et meid soovitakse hoida teadlikud raamatu kirjutamise ajast ja kohast, sest samal ajal, kui suur osa raamatust on ajatu v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega ning alati sobilik, siis osa selles kirjutatust viitab otseselt ning vastab 20. sajandi algusaastate olukorrale. Seega peab iga tulevane p\xc3\xb5lvkond m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlema uuesti raamatu teatud \xc3\xb5petuste asjakohasuse ning sobivuse nende endi eluoluga._NEWLINE_K\xc3\xb5igist neist avastustest j\xc3\xa4\xc3\xa4b siiski vaid nauditavaks arusaam, et Urantia raamat on t\xc3\xa4pselt see, milleks autorid v\xc3\xa4idavad ta olevat.\n_START_SECTION_\nTeadusennustused\n_START_PARAGRAPH_\nTeaduslikuma taustaga Urantia raamatu lugejad on liigitanud Urantia raamatu teadusinfot p\xc3\xb5hiliselt kolme jaotusse: esiteks, vastuolus t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva teadmistega; teiseks, vastuolus raamatu koostamisaegsete teadmistega, kuid koosk\xc3\xb5las t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaste teadmistega (nn teadusennustused); kolmandaks, info, mille kohta t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval teadusandmed puuduvad. Teadusennustusteks peetakse n\xc3\xa4iteks j\xc3\xa4rgmisi v\xc3\xa4iteid:_NEWLINE_a) Osakestef\xc3\xbc\xc3\xbcsika \xe2\x80\x93 kaks m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset ennustust: elektroni ja prootoni raadius._NEWLINE_"Kui aine massi suurendada seni, kuni elektroni mass v\xc3\xb5rduks 2,83 grammiga, ja suurendada proportsionaalselt ka m\xc3\xb5\xc3\xb5tmeid, oleks niisuguse elektroni ruumala v\xc3\xb5rdne maakera ruumalaga." Urantia kirjade vastuv\xc3\xb5tmise ajal kuni 1990. aastateni polnud sel v\xc3\xa4itel mingit m\xc3\xb5tet. Paljud f\xc3\xbc\xc3\xbcsikud pidasid elektroni m\xc3\xb5\xc3\xb5tmeteta punktiks, nii et parimal juhul v\xc3\xb5is ta raadius olla pool Plancki pikkusest 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb3\xe2\x81\xb5 m. Teised, l\xc3\xa4htudes kaudsetest aruteludest, m\xc3\xa4\xc3\xa4rasid selle raadiuseks 5 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m. V\xc3\xa4ide j\xc3\xa4i absurdseks kuni 1990. aastateni, millal Nobeli auhinna laureaat Hans Dehmelt leidis viisi, kuidas vangistada \xc3\xbcksikut elektroni. See saavutus lubas sooritada tegelikke m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisi, mis n\xc3\xa4itasid, et elektroni raadius j\xc3\xa4\xc3\xa4b vahemikku 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb9 kuni 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xc2\xb2 m. M\xc3\xb5ni aasta hiljem suutis Dehmelti laboratoorium oma tehnikat t\xc3\xa4iustades m\xc3\xa4\xc3\xa4rata elektroni raadiuse suurusj\xc3\xa4rguks 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xc2\xb2, seega veelgi l\xc3\xa4hemale v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusele 2 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2\xc2\xb9, mis on arvutatud Urantia raamatu v\xc3\xb5rdlusest. "Kui prootoni ruumala \xe2\x80\x93 prooton on 1800 korda elektronist raskem \xe2\x80\x93 suurendada n\xc3\xb6\xc3\xb6pn\xc3\xb5elapea suuruseks, siis suureneks n\xc3\xb6\xc3\xb6pn\xc3\xb5elapea l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t Maa \xc3\xbcmber P\xc3\xa4ikese tiirlemise orbiidi l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duni." Klassikaline raadius prootoni jaoks oli 0,85 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m ja seega taas n\xc3\xa4is Urantia kirjades toodud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus olevat m\xc3\xb5ttetu. Hilisematel aastatel saadi aru, et prooton koosneb kolmest all\xc3\xbchikust, mida nimetati kvarkideks. Praegune v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus, millest n\xc3\xbc\xc3\xbcd r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse kui Bohri raadiusest, prootoni "reaalse" osa m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise tulemused toodi \xc3\xa4ra "Physics Today" 1993. aasta novembrinumbris ja see on 7,7 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 m, s.t. samas suurusj\xc3\xa4rgus nagu Urantia kirjades esitatu._NEWLINE_b) Astrof\xc3\xbc\xc3\xbcsika \xe2\x80\x93 veel ennustusi: neutriinod, neutront\xc3\xa4hed ja mustad augud._NEWLINE_"Kui suurtes p\xc3\xa4ikestes on vesinik ammendunud ja gravitatsiooniline kokkut\xc3\xb5mbumine alanud ning kui see taevakeha ei ole piisavalt l\xc3\xa4bipaistmatu, et s\xc3\xa4iliks v\xc3\xa4limisi gaasipiirkondi toetav r\xc3\xb5hk, vajub see p\xc3\xa4ike \xc3\xa4kki kokku. Gravitatsioonilis-elektrilised muutused tekitavad suurel hulgal pisikesi elektripotentsiaalita osakesi, mis p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad p\xc3\xa4ikese sisemusest kergesti v\xc3\xa4lja, p\xc3\xb5hjustades hiiglasliku p\xc3\xa4ikese kokkulangemise m\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva jooksul." [41. kiri 8. peat\xc3\xbckk.] Urantia kirjade vastuv\xc3\xb5tmise ajal (1935) usuti \xc3\xbcldiselt, et t\xc3\xa4hti, mis on suuremad kui meie P\xc3\xa4ike, ootab saatus, kus t\xc3\xa4ht paiskab plahvatuste seerias \xc3\xa4ra v\xc3\xa4liskihid, kuni saavutab tasakaalu valge k\xc3\xa4\xc3\xa4busena, sama saatust ennustati ka meie P\xc3\xa4ikesele. Nimetusi neutront\xc3\xa4hed, neutriinod ja mustad augud polnud veel isegi leiutatud ja k\xc3\xb5ik olid parimal juhul vaid kujutluse viljad._NEWLINE_Ei saa vastu vaielda, et Urantia kirjades esitatu (vt eespool) on t\xc3\xa4pne supernoova kirjeldus. Juhus kinnitada, et supernoova plahvatusel vabaneb neutriinode voog, tuli 1987, kui palja silmaga n\xc3\xa4htavat supernoovat j\xc3\xa4lgiti, mis on meie Linnutee naabruses olevas Suures Magalh\xc3\xa3esi Pilves. Arvutused n\xc3\xa4itasid, et see supernoova, mis ristiti SN 1987A, peaks andma neutriinopurske tihedusega 50 miljardit osakest ruutsentimeetrile, kui see voog l\xc3\xb5puks maa peale j\xc3\xb5uab. Seda neutriinopurset, mis kestis 12 sekundit, j\xc3\xa4lgiti hiiglasuurte neutriinodetektoritega Kamiokandes Jaapanis ja samuti Fairportis Ohios._NEWLINE_c) Mandrite triivi teooria._NEWLINE_"Umbes 750 miljonit aastat tagasi hakkas suur maamassiiv, mida nimetati Rodiniaks, lagunema. 250 miljoni aasta eest \xc3\xbchinesid mandrid taas ja moodustasid Pangea, mis samuti lagunes, et moodustada praegune maailm. Paremal: m\xc3\xa4ed tekivad siis, kui triivivad laamad p\xc3\xb5rkavad kokku ja ookeaniline laam sukeldub mandri alla ning moodustab ranniku\xc3\xa4\xc3\xa4rse m\xc3\xa4estikuahela." Mandrite r\xc3\xa4nde idee \xc3\xbcle vaieldi 19. sajandil ja esmakordselt esitas selle laiaulatusliku teooriana A. Wegener 1912. Seda ei v\xc3\xb5etud h\xc3\xa4sti vastu, vaid liigitati pseudoteaduse hulka. N\xc3\xa4iteks juhtiv ameerika geoloog Rollin T. Chamberlin kirjutas 1928, kuus aastat enne Urantia kirjade vastuv\xc3\xb5tmist: "Wegeneri teooria on \xc3\xbcldiselt aluseta teooria t\xc3\xbc\xc3\xbcpi \xe2\x80\xa6 See m\xc3\xa4ngib m\xc3\xa4ngu, milles on v\xc3\xa4he piiravaid reegleid \xe2\x80\xa6" Seej\xc3\xa4rel luges Chamberlin \xc3\xbcles 18 punkti, mis tema arust pidid mandrite r\xc3\xa4nde h\xc3\xbcpoteesi h\xc3\xa4vitama, ja alustas oma raamatut s\xc3\xb5nadega: "Kas me saame geoloogiat nimetada teaduseks, kui p\xc3\xb5hik\xc3\xbcsimustes on selline arvamuste lahknevus, mis teeb v\xc3\xb5imalikuks niisugusel teoorial p\xc3\xb6\xc3\xb6raselt levida?"_NEWLINE_Sellise opositsiooni valguses tuleb imestada, mis sundis Urantia kirjade autoreid rajama kogu oma aruande mandrite evolutsioonist ja elust sellel planeedil mandrite r\xc3\xa4ndele \xe2\x80\x93 kui neil polnud just juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4su mingile erilisele teadmiste allikale._NEWLINE_V\xc3\xa4he sellest et nad j\xc3\xa4rgisid Wegeneri r\xc3\xa4ndeh\xc3\xbcpoteesi. Wegener algas oma lugu \xc3\xbchestainsast mandrist, mida nimetas Pangeae ja mis hakkas lagunema umbes 200 miljonit aastat tagasi. Kirjades esitatud lugu algab ainsast mandrist, mis hakkas lagunema 750 miljonit aastat tagasi. Wegeneri vaated prevaleerisid kuni umbes 1970. aastateni, kui m\xc3\xb5ned geoloogid hakkasid v\xc3\xa4ljendama arvamust, millest on juttu 1982 ilmunud raamatus pealkirjaga "Genesis". Selles esitati oletus, et umbes 600 miljoni aasta eest on v\xc3\xb5inud eksisteerida \xc3\xbcrgmanner Pangeae 1, mis umbes 450 miljonit aastat tagasi, Ordoviitsiumi l\xc3\xb5pus lagunes. Ligi 250 miljoni aasta eest arvatakse need mandrid olevat taas liitunud ja moodustanud Pangeae 2, mis j\xc3\xa4lle kiiresti purunes, nagu oli arvanud ka Wegener. Variatsioone sel teemal on pidevalt ilmunud ja need v\xc3\xb5eti kokku 1995. aastal ilmunud \xc3\xbclevaateartiklis, mis esitas seisukoha, et eel-Kambriumi superkontinent Rodinia lagunes umbes 750 miljonit aastat tagasi \xe2\x80\x93 see aeg langeb t\xc3\xa4pselt kokku ajaga, mis on toodud Urantia kirjades.\n_START_SECTION_\nLugejad\n_START_PARAGRAPH_\nEi ole v\xc3\xb5imalik hinnata, kui palju on Urantia raamatul pidevaid lugejaid, sest puudub keskne organisatsioon, mis neid loendaks. S\xc3\xb5ltumatuid \xc3\xb5pper\xc3\xbchmi "ikka tekib, millest m\xc3\xb5ned h\xc3\xa4\xc3\xa4buvad v\xc3\xb5i jagunevad" ning seet\xc3\xb5ttu on nende usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rset arvu raske \xc3\xb6elda. Vahel liituvad lugejad \xc3\xb5pper\xc3\xbchmadega, p\xc3\xa4rast aastaid v\xc3\xb5i dekaade raamatu lugemist, teised liituvad kohe p\xc3\xa4rast huvi t\xc3\xa4rkamist raamatu vastu. M\xc3\xb5ned aga j\xc3\xa4\xc3\xa4vadki omaette lugemist nautima. Probleemid raamatu autori\xc3\xb5iguse ning ilmutuse vastuv\xc3\xb5tu t\xc3\xb5lgenduse \xc3\xbcmber on viinud m\xc3\xb5ningate pingeteni, kuigi n\xc3\xa4ib, et need vastuolud ei heiduta enamikku lugejaid. Liikumise \xc3\xbcldine p\xc3\xb5him\xc3\xb5te ei ole sektantlik, see t\xc3\xa4hendab, et erineva religioosse taustaga inimesed saavad v\xc3\xb5tta raamatu \xc3\xb5petusi oma usku rikastavana, mitte vastuolulisena oma usule._NEWLINE_Raamatut on tr\xc3\xbckitud alates 1955. aastast, kuid v\xc3\xb5rreldes teiste religioossete v\xc3\xb5i p\xc3\xbchade raamatutega, mis on hiljuti ilmunud ja v\xc3\xa4idavad end olevat ilmutuslikud, nagu Mormoonide raamat, ei ole Urantia raamatu populaarsus nii kiiresti kasvanud. V\xc3\xa4ikses, Urantia raamatust inspireeritud liikumises, ei ole v\xc3\xa4lja arenenud vaimulikkonda ega institutsioone nagu kirik, p\xc3\xbchap\xc3\xa4evakool/leerikool, templid ning ei ole ka kindlat liikmeskonda, mille j\xc3\xa4rgi lugejate arvu saaks loendada. N\xc3\xa4iteks aastal 2006 oli Urantia Sihtasutusel Chicagos vaid \xc3\xbcks viie t\xc3\xb6\xc3\xb6tajaga kontor._NEWLINE_Sarah Lewis m\xc3\xa4rgib, et "Urantia ilmutus ei \xc3\xbcrita mingilgi m\xc3\xa4\xc3\xa4ral saavutada suuremat populaarsust l\xc3\xa4bi varasemas ajaloos tuntud ja aktsepteeritud t\xc3\xa4henduste kasutamise, ka raamatu keelekasutus ei ole kuigi tavap\xc3\xa4rane, mis samuti ei soodusta sellest arusaamist ning vastuv\xc3\xb5tum\xc3\xa4\xc3\xa4ra. Raamat tutvustab uusi m\xc3\xb5isteid l\xc3\xa4bi uue keele ning ka see ei tee m\xc3\xb5istmist kuidagi kergemaks." Lewis hindab, et Urantia liikumine tekitab v\xc3\xa4hem vastuolusid v\xc3\xb5rreldes teiste liikumistega, "puudub teisi gruppe iseloomustav innukas oma usku p\xc3\xb6\xc3\xb6ramine" ning seet\xc3\xb5ttu ongi j\xc3\xa4\xc3\xa4nud see v\xc3\xa4ikseks ja vastandlikest arvamustest s\xc3\xb5ltumatuks._NEWLINE_Urantia Sihtasutus on toetanud "aeglase kasvu" poliitikat ning ei ole raamatut m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt turundanud. Urantia Sihtasutuse m\xc3\xbc\xc3\xbcdud raamatute hulk aastas on t\xc3\xb5usnud 7 000lt 1990. aastal 24 700ni aastaks 1997. Aastal 2000 m\xc3\xbc\xc3\xbcdi aga juba ligemale 38 000 raamatut. Tundus, et see t\xc3\xb5usutrend on stabiilne ja j\xc3\xa4\xc3\xa4v, ometi m\xc3\xbc\xc3\xbcdi aastal 2006 \xc3\xbcle maailma vaid 13 380 eksemplari.3 Umbes pooled Urantia Sihtasutuse m\xc3\xbc\xc3\xbcdud raamatud ei ole ingliskeelsed, need on peamiselt hispaania- ja venekeelsed. P\xc3\xa4rast seda, kui 2001. aastal otsustati, et raamat peab olema \xc3\xbcldrahvalikus omandis, on ka teised organisatsioonid, nagu n\xc3\xa4iteks Urantia Book Fellowship (Urantia Raamatu Vennaskond), kirjastanud ingliskeelseid Urantia raamatuid nime all Uversa Press. Alates aastast 2002 on nad m\xc3\xbc\xc3\xbcnud \xc3\xbcle 15 000 raamatu. Samuti on nende hinnangul erinevatelt Urantia kodulehtedelt m\xc3\xb5ne viimase aasta jooksul laaditud alla \xc3\xbcle poole miljoni audio-salvestise. Rahvusvahelisel Urantia Assotsiatsioonil (Urantia Association International) oli aastaks 2002 kaksk\xc3\xbcmmend kuus lugejaorganisatsiooni \xc3\xbcle maailma. Urantia Raamatu Vennaskonnal (Urantia Book Fellowship) (varem Urantia Vennaskond (Urantia Brotherhood), asutatud 1955 Urantia Sihtasutuse poolt lugejate esimeseks vennalikuks lugejaorganisatsiooniks) on v\xc3\xa4idetavalt aga umbes 1200 ametlikku liiget, kes asuvad p\xc3\xb5hiliselt USA l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas ning nn "p\xc3\xa4ikesev\xc3\xb6\xc3\xb6l", eriti Californias, Colorados, Floridas ja Texases. Paistab, et \xc3\xbcha enam inimesi liitub \xc3\xb5pper\xc3\xbchmadega ka osaleb veebifoorumites. Korraldatakse konverentse \xc3\xbcle kogu maailma.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmbolid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks Urantia raamatus kirjeldatud s\xc3\xbcmbolitest koosneb kolmest taevasinisest kontsentrilisest ringist valgel taustal. Ringid s\xc3\xbcmboliseerivat mitmeid kolmsus-/kolmainsus-\xc3\xbchendusi inimkonna ajaloos. Urantia raamatu autorid osutavad selle t\xc3\xa4hendusele kui "Paradiisi Kolmsuse l\xc3\xb5pmatu, igavikuline ja k\xc3\xb5ikne jumalik hooldus ning juhendamine"._NEWLINE_Urantia Sihtasutus (Urantia Foundation), algup\xc3\xa4rane kirjastaja, pani kontsentrilised ringid Urantia raamatu kaanele ning omab ka USA-s registreeritud kaubam\xc3\xa4rki. Samuti kasutavad teised organisatsioonid ringe viitamaks seotusele Sihtasutusega._NEWLINE_Urantia Rahvusvaheline Assotsiatsioon (Urantia Association International), \xc3\xbcks liikumise peamistest lugejate organisatsioonidest, on saanud Urantia Sihtasutuselt litsentsi kasutada kolme taevasinist kontsentrilist ringi valgel taustal._NEWLINE_M\xc3\xb5ned teised grupid kasutavad s\xc3\xbcmbolit muudetud kujul. Urantia Raamatu Vennaskond (Urantia Book Fellowship), s\xc3\xb5ltumatu lugejate organisatsioon, mis asutati 1955, kasutab sarnast s\xc3\xbcmbolit, kus taevasinise asemel on sinine v\xc3\xa4rv.'