b'\n_START_ARTICLE_\nJaapani m\xc3\xa4nd\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nJaapani m\xc3\xa4nd kasvab kuni 25 m k\xc3\xb5rgeks, t\xc3\xbcve l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on kuni 1,0 m. T\xc3\xbcvi on massiivne ja tavaliselt sirge, kuid v\xc3\xb5ib hargneda ka kaheks-kolmeks haruks. V\xc3\xb5ra on lameda ja ebakorrap\xc3\xa4rase kujuga._NEWLINE_Korp on noores eas sile ja hall, vananedes tuhmhall, r\xc3\xb5meline ja kestendav. Pungad on punakaspruunid, 5\xe2\x80\x9315\xc2\xa0mm pikad. V\xc3\xb5rsed on hallikasrohelised kuni kollakaspruunid ja siledad. Okkad on viiekaupa kimbus, 3\xe2\x80\x936\xc2\xa0cm pikad, k\xc3\xb5verdunud, terava tipuga, kolmnurkse ristl\xc3\xb5ikega, tumerohelised ja kahe marginaalse vaiguk\xc3\xa4iguga._NEWLINE_Isas\xc3\xb5isikud on silinderja kujuga, punakaspruunid ja 5\xe2\x80\x936\xc2\xa0mm pikad. K\xc3\xa4bid on alamperekonda Strobus kuuluvate m\xc3\xa4ndide seas \xc3\xbched v\xc3\xa4iksemad, 6\xe2\x80\x938\xc2\xa0cm pikad ja 3\xe2\x80\x933,5\xc2\xa0cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga, munajad v\xc3\xb5i ellipsoidsed ning vaiguste kattesoomustega. Seemned on mustjad ja 8\xe2\x80\x9310\xc2\xa0mm pikad. P\xc3\xb5hiteisendi seemnetel on l\xc3\xbchikesed, 2\xe2\x80\x939\xc2\xa0mm pikkused tiivakesed, teisendil pentaphylla aga pikemad, 8\xe2\x80\x9319\xc2\xa0mm pikkused tiivakesed._NEWLINE_Jaapani m\xc3\xa4nd talub k\xc3\xbclmakraade kuni \xe2\x88\x9223...\xe2\x80\x9329\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nLevila ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hiteisend (Pinus parviflora var. parviflora) kasvab Honsh\xc5\xabl, Ky\xc5\xabsh\xc5\xabl ja Shikokul 200\xe2\x80\x931800 m k\xc3\xb5rgusel \xc3\xbcle merepinna. Teisend Pinus parviflora var. pentaphylla kasvab tavaliselt avatud n\xc3\xb5lvadel, Hokkaid\xc5\x8dl 60\xe2\x80\x93800 m k\xc3\xb5rgusel ning Honsh\xc5\xabl 300\xe2\x80\x932500 m k\xc3\xb5rgusel \xc3\xbcle merepinna. Eelistatud kasvukohtadeks on t\xc3\xa4isvalgus ja poolvari. Jaapani m\xc3\xa4nd talub p\xc3\xb5uda, kuid ei talu k\xc3\xb5rget pinnasevee taset.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nJaapani m\xc3\xa4nni levilas valitseb niiske ja jahe kliima. Jaanuaris langevad minimaalsed temperatuurid Hokkaid\xc5\x8dl kasvava asurkonna levilas kuni \xe2\x88\x9216\xc2\xa0\xc2\xb0C, Honsh\xc5\xabl kuni \xe2\x88\x9214,7\xc2\xa0\xc2\xb0C. Keskmine sademete hulk aastas on 1000\xe2\x80\x933000\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nKasvupinnas\n_START_PARAGRAPH_\nPinnastest domineerivad jaapani m\xc3\xa4nni kasvukohtades \xc3\xb5hukesed leetmullad, mille l\xc3\xa4htekivimiteks on andesiit, basalt, graniit, moondekivimid, liivakivi ja tuff.\n_START_SECTION_\nKaasliigid\n_START_PARAGRAPH_\nJaapani m\xc3\xa4nd moodustab harva puhaspuistuid ja kasvab segametsades peamiselt koos j\xc3\xa4rgmiste puuliikidega: korea seederm\xc3\xa4nd (Pinus koraiensis), jaapani elupuu (Thuja standishii), Sieboldi tsuuga (Tsuga sieboldii) ja k\xc3\xa4\xc3\xa4bus-seederm\xc3\xa4nd (Pinus pumila). Viimasega h\xc3\xbcbridiseerub jaapani m\xc3\xa4nd looduslikult (Pinus x hakkodensis).\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nJaapani m\xc3\xa4nni puitu kasutatakse m\xc3\xb5nel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral puut\xc3\xb6\xc3\xb6del ja ehitusmaterjalina. Oluliselt rohkem kasutatakse teda Jaapanis ja Hiinas haljastuses ja bonsaina. Seet\xc3\xb5ttu on temast aretatud mitu kultivari. Jaapani m\xc3\xa4ndi kasutatakse ka h\xc3\xbcbriidide saamiseks. Laboritingimustes ristub jaapani m\xc3\xa4nd rumeelia m\xc3\xa4nniga, pisarm\xc3\xa4nniga, valge m\xc3\xa4nniga ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nem\xc3\xa4nniga.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nJaapani m\xc3\xa4nd on \xc3\xbchekojaline okaspuu ja paljuneb seemnete abil. Tolmlemine toimub tuule abil alates mai algusest. Seemned valmivad tolmlemisele j\xc3\xa4rgneva aasta oktoobris ja levivad samuti peamiselt tuule abil. P\xc3\xa4rast seemnete varisemist j\xc3\xa4\xc3\xa4vad k\xc3\xa4bid puule tavaliselt mitmeks aastaks. Seemikute arenguks on soodsad varjulised ja niisked kasvukohad.'