b'\n_START_ARTICLE_\nOpportunity (kulgur)\n_START_SECTION_\nKonstruktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nOpportunity oli kuuerattaline p\xc3\xa4ikeseenergial t\xc3\xb6\xc3\xb6tav kulgur, mis on 1,5 m k\xc3\xb5rge, 2,3 m lai ja 1,6 m pikk. Kulgur kaalub 185\xc2\xa0kg. Kulguri igal rattal oli oma mootor ja kuuest rattast neli on p\xc3\xb6\xc3\xb6ratavad. Opportunity v\xc3\xb5is liikuda kuni 30-kraadisel kallakul ja selle maksimaalne kiirus oli 5\xc2\xa0cm/s, kuid tavaline liikumiskiirus oli umbes 0,89\xc2\xa0cm/s. Opportunity ja Spiriti ehitusel kasutati Maailma Kaubanduskeskusest p\xc3\xa4rinevat metalli, mida kasutati kulguri puuride kaablite kaitseks._NEWLINE_Kulguri p\xc3\xa4ikesepaneelide v\xc3\xb5imsus oli 140 W ja \xc3\xb6\xc3\xb6sel hoidis kulgur oma elektroonika soojas p\xc3\xa4eva jooksul kahte liitium-ioon akusse kogutud energia abil. Opportunity pardaarvuti kasutas 20 MHz RAD6000 CPU-d, millel on 128 MB DRAM, 3 MB EEPROM m\xc3\xa4lud ja 256 MB v\xc3\xa4lkm\xc3\xa4lu. Kulguri t\xc3\xb6\xc3\xb6temperatuur oli vahemikus \xe2\x88\x9240 kuni 40\xc2\xa0\xc2\xb0C ja p\xc3\xb5hiosa vajalikust soojusest tootsid radioisotoopradiaatorid, millele vajadusel lisandusid elektrilised radiaatorid._NEWLINE_Opportunity kasutas Maaga \xc3\xbchendust pidades kahte antenni ja kulgur sai nende abil kontakteeruda Marsi \xc3\xbcmber tiirlevate tehiskaaslastega ning vajadusel v\xc3\xb5tta Maaga \xc3\xbchendust Marsi tehiskaaslasi kasutamata.\n_START_SECTION_\nElekter\n_START_PARAGRAPH_\nOpportunity toodab kogu vajaliku elektri p\xc3\xa4ikesepaneelidega ning salvestab selle kahte taaslaetavasse liitiumakusse. M\xc3\xb5lema aku mahtuvus oli 10 ampertundi. Missiooni alguses tootsid p\xc3\xa4ikesepaneelid aku laadimiseks ja kulguri t\xc3\xb6\xc3\xb6s hoidmiseks umbes 900 vatt-tundi, kuid see oli mitmete erinevate faktorite t\xc3\xb5ttu varieeruv. Detsembriks 2004 oli p\xc3\xa4ikesepaneelide tootlikkus langenud 730 vatt-tunnini._NEWLINE_Sarnaselt Maaga on Marsil aastaajad, mis kestavad kaks korda kauem kui Maal ning talvel p\xc3\xa4ikesepaneelidele langeva p\xc3\xa4ikesevalguse kogus v\xc3\xa4heneb. 2016. aastaks oli Opportunity kogenud seitset Marsi talve, mille ajal ei saa kulgur kasutada seadmeid, mis vajavad palju elektrit. Esimesel talvel v\xc3\xa4henes p\xc3\xa4ikesepaneelide tootlikkus alla 300 vatt-tunnini, kuid hilisematel talvedel oli olukord parem._NEWLINE_Lisaks aastaaegadele m\xc3\xb5jutavad energiatootlikkust ka tolmutormid. 2007. aastal toimunud globaalse tolmutormi ajal oli Opportunity ja Spiriti energiatootlikkus sedav\xc3\xb5rd madal, et kulgurid said t\xc3\xb6\xc3\xb6tada ainult m\xc3\xb5ne minuti p\xc3\xa4evas. 2018. aastal tekkis Marsil tugev tolmutorm, mis v\xc3\xa4hendas Opportunity energiatootlikkust sedav\xc3\xb5rd, et see l\xc3\xbclitas k\xc3\xb5ik oma alams\xc3\xbcsteemid v\xc3\xa4lja ning j\xc3\xa4ttis t\xc3\xb6\xc3\xb6le ainult missioonikella. Kui Opportunityl oleks \xc3\xb5nnestunud tormi n\xc3\xb5rgenemisel akusid laadida, oleks see taask\xc3\xa4ivitunud ning proovinud Maaga \xc3\xbchendust v\xc3\xb5tta.\n_START_SECTION_\nStart\n_START_PARAGRAPH_\nOpportunity viidi orbiidile kanderaketi Delta II Heavy esmalennuga. Stardiaken oli avatud 25. juunist kuni 15. juulini 2003. Esimest starti \xc3\xbcritati 28. juunil 2003, kuid start tuli seoses ilma ja ohutusprobleemidega l\xc3\xbckata 7. juulile. Stardiakana ajal oli iga p\xc3\xa4eva v\xc3\xb5imalik kaks korda starti \xc3\xbcritada ning stardip\xc3\xa4eval, 8. juulil 2003, \xc3\xb5nnestus start teisel katsel.\n_START_SECTION_\nKuumuskilbi kukkumispaik\n_START_PARAGRAPH_\n2004. aasta detsembri l\xc3\xb5pus j\xc3\xb5udis Opportunity oma kuumuskilbi kukkumispaika ja tegi kohast umbes 325. solil panoraamfoto.\n_START_SECTION_\nAustusavaldused\n_START_PARAGRAPH_\nOpportunity j\xc3\xa4rgi on nimetatud asteroid, 39382 Opportunity. 28. juulil 2014 teatas NASA, et kulgur on Marsi pinnal l\xc3\xa4binud 40\xc2\xa0km ning see t\xc3\xa4hendab, et Opportunity on pikima vahemaa l\xc3\xa4binud kulgur. Eelnevalt oli pikim kulguri kaetud vahemaa 39\xc2\xa0km, mille l\xc3\xa4bis Lunohod 2.'