b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb5tlemine\n_START_SECTION_\nHegel\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg Friedrich Wilhelm Hegel l\xc3\xa4htub sellest, et m\xc3\xb5tlemine eristab inimest loomast. K\xc3\xb5ik inimlik on inimlik t\xc3\xa4nu sellele, et ta on m\xc3\xb5tlemise tekitatud. _NEWLINE_M\xc3\xb5tlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Filosoofiline m\xc3\xb5tlemine leiab aset m\xc3\xb5istetes ning \xc3\xbchtaegu erineb inimest loomast erinevast m\xc3\xb5tlemisest ja on sellega samane ("Filosoofiliste teaduste ents\xc3\xbcklopeedia", \xc2\xa7 2)._NEWLINE_M\xc3\xb5tlemine on m\xc3\xb5tete omamine. M\xc3\xb5te on asi ise, "subjektiivse ja objektiivse lihtne samasus" ("Ents\xc3\xbcklopeedia", \xc2\xa7 465). M\xc3\xb5istes m\xc3\xb5eldakse asja enese olemust. M\xc3\xb5tlemine on "tegev \xc3\xbcldine". "M\xc3\xb5tlemine "subjektina" ette kujutatuna on m\xc3\xb5tlev, ja eksisteeriva subjekti kui m\xc3\xb5tleva lihtne v\xc3\xa4ljendus on mina. _NEWLINE_Puhas m\xc3\xb5tlemine m\xc3\xb5tleb iseennast. Tema sisuks on paljad m\xc3\xb5isted.  _NEWLINE_M\xc3\xb5tlemise liikumine tuleneb m\xc3\xb5ttes k\xc3\xa4tkevast vastuolust. M\xc3\xb5isted p\xc3\xb6\xc3\xb6rduvad vastupidiseks ning vastandid \xc3\xbcletatakse k\xc3\xb5rgemas m\xc3\xb5istes.\n_START_SECTION_\nEinstein\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Einstein on kirjeldanud m\xc3\xb5tlemist kui m\xc3\xb5istetega tehtavaid operatsioone. Tema j\xc3\xa4rgi h\xc3\xb5lmab m\xc3\xb5tlemisprotsess m\xc3\xb5istete loomist, m\xc3\xb5istetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende m\xc3\xb5istetega.'