b'\n_START_ARTICLE_\nTaastamis\xc3\xb6koloogia\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96koloogilise taastamisega on mitmes eluvaldkonnas tegeletud sadu kui mitte tuhandeid aastaid. 1980. aastal s\xc3\xb5nastasid John Aber ja William Jordan Wiscon-Madisoni \xc3\xbclikoolis teadusliku m\xc3\xb5iste \xe2\x80\x93 taastamis\xc3\xb6koloogia. T\xc3\xb5uke andsid selleks mitmed t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikud keskkonna\xc3\xb5nnetused, mis motiveerisid inimesi taastamise \xc3\xbcle m\xc3\xb5tlema. Esimene rahvusvaheline kohtumine peeti Madisoni \xc3\xbclikoolis, kus osav\xc3\xb5tjad k\xc3\xbclastasid Wisconi puukooli. Aldo Leopoldi peetakse esimeseks inimeseks, kes tegi taastamisprojekti. Viimase kahe sajandi jooksul on uurimisvaldkonnast saanud viimistletud ja s\xc3\xb5ltumatu teadusharu.\n_START_SECTION_\nTaastamisviisid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96koloogilise taastamise \xc3\xbchingu s\xc3\xb5nul on \xc3\xb6koloogiline taastamine kahjustatud v\xc3\xb5i h\xc3\xa4vitatud \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemi naasmine stabiilsele, tervislikule, j\xc3\xa4tkusuutlikule seisundile, t\xc3\xb5stes ka \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemist saadavat kasu._NEWLINE_Koosluste taastamisel on kasutusel neli peamist taastamisviisi.\n_START_SECTION_\nTaastuskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nTaastuskaitset rakendatakse juhul, kui \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemi isetaastumisv\xc3\xb5ime on piisavalt hea, et otsest aktiivset sekkumist ei vaja v\xc3\xb5i kui taastamist\xc3\xb6\xc3\xb6d osutuvad liiga kulukaks. Rakendamise n\xc3\xa4ited: metsakoosluse looduslik taastumine p\xc3\xa4rast raiet, m\xc3\xb5nes veekogus kehtestatakse p\xc3\xbc\xc3\xbcgikeeld v\xc3\xb5i niitudel haruldaste taimede korjekeeld.\n_START_SECTION_\nTaasloomine ja rekultiveerimine\n_START_PARAGRAPH_\nPopulatsiooni sisseviimine alale, kus seda varem polnud. \xc3\x96kos\xc3\xbcsteem asendatakse asenduskooslusega, millel v\xc3\xb5ivad olla algsest erinevad funktsioonid. N\xc3\xa4iteks kahjustunud metsa muutmine karjamaaks. Tihtipeale pole tegemist enam samav\xc3\xa4\xc3\xa4rse kooslusega._NEWLINE_\xc3\x9cldiselt on soovitav seemnep\xc3\xb5histel taastamisprojektidest kaasata kohalikke elanikke, et v\xc3\xa4hendada v\xc3\xb5imalikke k\xc3\xb5rvalkaldeid. Tuleb arvestada sellega, et iga liik on erinev ja n\xc3\xb5uab erinevat l\xc3\xa4henemisviisi, mis v\xc3\xb5ib omakorda osutuda suureks v\xc3\xa4ljakutseks. Selle asemel, et kehtestada kindlad n\xc3\xb5uded vahemaadele, tuleks otsida sobivaid seemneid samalaadsetest keskkonnatingimustest. N\xc3\xa4iteks taime Castilleja levisecta puhul leiti, et taastamiseks sobisid kaugemad samade keskkonnatingimustega populatsioonid, kui need, mis asusid l\xc3\xa4hemal.\n_START_SECTION_\nTugihoole\n_START_PARAGRAPH_\nTugihoolde k\xc3\xa4igus soodustatakse aktiivset isetaastumist. Sekkutakse vaid osaliselt, nagu tugiliikide lisamine, niitude hooldust\xc3\xb6\xc3\xb6d, karjatamine, turbasammalde taasasustamine taastuvatele m\xc3\xa4rgalaladele. Tugihoolde k\xc3\xa4igus ei kiirustata tundlikumate liikide tagasitoomisega, kuna see v\xc3\xb5ib h\xc3\xa4irida populatsiooni taastamisprotsessi.\n_START_SECTION_\nEnnistamine\n_START_PARAGRAPH_\nEnnistamist rakendatakse juhul, kui tahetakse \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemi endist olukorda algsel kujul uuesti luua. N\xc3\xa4iteks p\xc3\xbc\xc3\xbctakse Eestis taasasustada k\xc3\xb5re Bufo calamita endistele elupaikadesse rannaniitudele.\n_START_SECTION_\nProbleemid taastamisel\n_START_PARAGRAPH_\nAina rohkem t\xc3\xb5detakse, et teadlasi ei kaasata piisavalt taastamisprojektidesse, mist\xc3\xb5ttu enamik katseid nurjub. M\xc3\xb5ned n\xc3\xa4evad \xc3\xb6koloogilist taastamist kui ebapraktilist tegevust, osaliselt seet\xc3\xb5ttu, et restaureerimised ei vasta sageli nende eesm\xc3\xa4rkidele. Enamus juhtudel m\xc3\xa4\xc3\xa4ramatus pole adreseeritud ning ajavahemikud tegevuseks on p\xc3\xb5hjendamatult l\xc3\xbchikesed, samas kui muud kriitilisi markereid eiratakse v\xc3\xb5i l\xc3\xbchendatakse otstarbekuse kaalutlustel. Varasemates restaureerimisprojektides on esinenud mitmeid puudusi. Mitmel korral ei ole seatud selged eesm\xc3\xa4rke, v\xc3\xb5i on olnud p\xc3\xb5hjuseks mittet\xc3\xa4ielik arusaamine alusraamistikust, mis on viinud ebapiisavate meetmeteni. Peter Alperti s\xc3\xb5nul inimesed ei pruugi alati teada, kuidas loodusliku s\xc3\xbcsteemi efektiivselt majandada. Lisaks on paljud oletused tehtud kopeerides eelnevaid projekte, kus rakendatakse samasugust taastamiskava, mis on t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud \xc3\xbchel alal, oodates sama tulemust._NEWLINE_Teistel juhtudel v\xc3\xb5ib \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteem olla v\xc3\xa4henenud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega, et h\xc3\xbclgamine (v\xc3\xb5imaldades kahjustunud \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemil ise taastuda) v\xc3\xb5ib olla \xc3\xbcheks targemaks otsuseks. Inimtegevuse tagaj\xc3\xa4rjel v\xc3\xb5idakse kooslust kahjustada sedav\xc3\xb5rd, et saavutatakse kriitiline taastamatuse murdepunkt._NEWLINE_Probleeme tekitab ka kohalik kogukonna halvakspanu. Paljud suurkiskjad v\xc3\xb5i taimed n\xc3\xb5uavad pidevat regulaarset h\xc3\xa4iringure\xc5\xbeiimi, nagu tulekahjud, mis aga seab ohtu inimesed. Avalik arvamus on v\xc3\xa4ga oluline taastamise teostatuvuses. Kui \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemi taastamiskulu \xc3\xbcletab kasu, siis enamasti seda ei toetata.\n_START_SECTION_\nLahendused\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvaheline Looduskaitseliit (ingl IUCN) on riikide, valitsusasutuste ja valitsusv\xc3\xa4liste organisatsioonide \xc3\xbclemaailmne liit, mis on v\xc3\xa4lja andnud soovitused \xc3\xb6koloogiliseks taastamiseks._NEWLINE_Taastamisel tuleb arvesse v\xc3\xb5tta eri koosluste ise\xc3\xa4rasusi. Eriti oluline on planeerimisel valida eesm\xc3\xa4rgip\xc3\xa4rane taastamisviis. Edukas taastamisprojektis tuleb arvestada mitme parameetri/aspektiga, nagu tulemuse hindamise usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsus, taastamiskiirus, kulud, v\xc3\xa4ljasuremisv\xc3\xb5lg ja hilisema j\xc3\xa4tkusuutlikkuse tagamine. Luuakse v\xc3\xb5rdlusalad (ingl reference site), mis sarnanevad valitud \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemiga. See omakorda v\xc3\xb5imaldab hiljem m\xc3\xb5\xc3\xb5ta projekti edukust, v\xc3\xb5rreldes n\xc3\xa4iteks kahe koosluse tunnuseid. Oluline on ka pikem pidev j\xc3\xa4lgimine ehk seire. Seda tehes kindlustatakse, et projekt kulgeb ootusp\xc3\xa4raselt ning vajadusel likvideeritakse kitsaskohad. Taastamine v\xc3\xb5ib v\xc3\xb5tta aega aastak\xc3\xbcmneid v\xc3\xb5i isegi sajandeid, see s\xc3\xb5ltub juba antud koosluse ise\xc3\xa4rasusest.\n_START_SECTION_\nTaastamistulevik Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik taastamised ei ole edukad, aga teadusliku l\xc3\xa4henemise korral annavad uut infot. Eestis on olemas rikkalik kogemus p\xc3\xa4randkoosluse taastamisel. Samuti tegelevad mitmed Eesti \xc3\xbclikoolid teadust\xc3\xb6\xc3\xb6ga taastamise vallas._NEWLINE_"Life to alvars" on Eesti loopealsete ehk alvarite taastamisprogramm, mis keskendub looduskaitseliste v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse, hooldamise vajaduse ning vastava oskusteave tutvustamisele. Projekti viivad l\xc3\xa4bi RMK, Tartu \xc3\x9clikooli, Eesti Maa\xc3\xbclikooli ja p\xc3\xa4randkoosluste kaitse \xc3\xbching.'