b'\n_START_ARTICLE_\nBerliini kell\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nBerliini kell baseerub kvantdidaktika printsiipidel ning on esimene omataoline. \xc3\x9clemine \xc3\xbcmmargune lamp vilgub iga 2 sekundi j\xc3\xa4rel. Iga\xc3\xbcks neljast punasest lambist \xc3\xbclemises reas osutab 5 tunnile. Alumises punaste lampide reas osutab iga\xc3\xbcks \xc3\xbchele tunnile. Niisiis, kui \xc3\xbclemises reas p\xc3\xb5leb 2 lampi ning alumises reas 3, on tundide arv 5 + 5 + 1 + 1 + 1 = 13 ehk kell 1 p\xc3\xa4rast l\xc3\xb5unat. Kolmandas, piklike lampide reas osutab iga lamp 5 minutile. Seal on 11 lampi, millest 3., 6. ja 9. on punased, n\xc3\xa4idates \xc3\xa4ra veerandtunnid. Viimased reas asuvad 4 lampi osutavad iga\xc3\xbcks minutile.\n_START_SECTION_\nLauakell\n_START_PARAGRAPH_\nEnne Berliini m\xc3\xbc\xc3\xbcri lagunemist sai tollase kella asukohta \xc3\xbcmbritsevatest suveniiripoodidest soetada kella v\xc3\xa4ikest lauamaketti. Vaegn\xc3\xa4gijatele on kell h\xc3\xb5lbus viis kellaaja teadasaamiseks, kuna kella helendavad tuled on kaugele n\xc3\xa4ha._NEWLINE_Peale kella leiutaja surma 1990ndate keskel kelli enam ei toodeta.'