b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0lienava\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArheoloogiliste uuringute p\xc3\xb5hjal on selgunud, et \xc5\xa0lienava kohal oli muinasasula juba kolmandal ja teisel aastatuhandel eKr. Kirjalikes allikates mainitakse asulat esimest korda "Marburgi Wigandi kroonikas" (Slawegen), asula oli olemas aastal 1365, mil ristis\xc3\xb5dijad selle maha p\xc3\xb5letasid. Aastal 1376 ristiti \xc5\xa0lienava "tule ja m\xc3\xb5\xc3\xb5gaga", kokku ristiti seal 500 inimest, neist 205 viidi p\xc3\xa4rast Preisimaale._NEWLINE_XIV sajandi teisel poolel kuulus \xc5\xa0lienava K\xc4\x99stutisele. Aastal 1387 mainitakse k\xc3\xbcla nime all \xc5\xa0lavai\xc5\xa1uva. K\xc3\xbcla mainib ka Hermann Wartbergest, kasutades nimekujusid Salwisawe ja Slawislow. Saksa kroonikates on kasutatud veel nimekujusid Slowiss, Sloasser, Sloaszen._NEWLINE_XVI sajandil kuulus sealne m\xc3\xb5is L\xc3\xbcbneritele. Aastal 1719 ehitati k\xc3\xbclla kabel. Aastal 1812 peatus k\xc3\xbclas prantsuse s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi, surnud s\xc3\xb5durid maeti nn. prantsuse kalmistule._NEWLINE_Aastail 1940-1944 laiendati vana kabelit, ent aastal 1959 ujutati vana kihelkonna keskus Kampi\xc5\xa1k\xc4\x97s Kaunase veehoidla rajamisel \xc3\xbcle ja nii ehitatigi sealse kiriku asemel aastal 1958 \xc5\xa0lienaisse uus kihelkonnakirik. Ka asusid veehoidla rajamisel \xc5\xa0lienavasse \xc3\xbcmber paljud \xc3\xbcle ujutatud Moz\xc5\xabrai, Naujos Dvareli\xc5\xa1k\xc4\x97se ja \xc5\xa0il\xc4\x97nai k\xc3\xbclade elanikud (aastal 1923 oli k\xc3\xbclas vaid 367 elanikku, aastal 1959 aga juba 710 ja aastaks 1972 oli \xc5\xa0lienava elanike arv kasvanud \xc3\xbcle tuhande). N\xc3\xb5ukogude ajal oli \xc5\xa0lienava kohaliku kolhoosi keskasulaks.'