b'\n_START_ARTICLE_\nSotecle linnus\n_START_PARAGRAPH_\nSotecle linnus oli 13.\xe2\x80\x9314. sajandil T\xc4\x81lavas, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4tis asunud linnus._NEWLINE_Esmakordselt mainitakse Soteclet Henriku Liivimaa kroonikas, mille j\xc3\xa4rgi see oli 13. sajandi alguses latgali \xc3\xbcliku Russini elupaigaks ja ilmselt ka Sotecle linnusepiirkonna keskuseks. Teist ja viimast korda mainitakse seda 1318. aastast p\xc3\xa4rinevas dokumendis._NEWLINE_Kuna kumbki allikas linnuse t\xc3\xa4psemat asukohta ei avalda, siis on erinevad autorid paigutanud seda paljudele erinevatele linnam\xc3\xa4gedele. Levinuim on arvamus, et see asus Kv\xc4\x93pene linnam\xc3\xa4el Raiskumsi l\xc3\xa4hedal. Sellele vaidleb vastu L\xc3\xa4ti ajaloolane \xc4\x92valds Mugur\xc4\x93vi\xc4\x8ds, kes juhib t\xc3\xa4helepanu asjaolule, et kroonika ja 14. sajandi dokumendi teksti t\xc3\xb5lgendades v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4ita, et linnus pidi asuma Koiva vasakul kaldal, kuna Sotecles elanud Russinit on vastandatud j\xc3\xb5e parema kalda latgalitele ja liivlastele, ja hilisemal Riia peapiiskopi maal. Kv\xc4\x93pene linnam\xc3\xa4gi neile kriteeriumitele ei vasta. Mugur\xc4\x93vi\xc4\x8dsi arvates on k\xc3\xb5ige t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisem Sotecle linnuse koha kandidaat Rauna Tan\xc4\xabsa linnam\xc3\xa4gi. Selle kasuks r\xc3\xa4\xc3\xa4givad ka arheoloogilised leiud, mille kohaselt oli tegemist 13.\xe2\x80\x9314. sajandil kasutuses olnud latgali elanikkonnaga kindlusega. Samuti asub see suhteliselt l\xc3\xa4hedal V\xc3\xb5nnule, mis seletab Russini tihedaid sidemeid sealse komtuuri Bertoldiga, ja samas eemal peamisest liiklussoonest Riia\xe2\x80\x93Pihkva teest, mis seletab, miks kroonikas Soteclet nii v\xc3\xa4he mainitakse._NEWLINE_Veel m\xc3\xb5ned usutavamad linnuse asupaiga spekulatsioonid seostavad seda N\xc4\xabtaure linnam\xc3\xa4ega, kus samuti leiduvad 13.\xe2\x80\x9314. sajandist p\xc3\xa4rinevad latgali asustusele viitavad leiud, kuid tegemist on hilisemal ordumaal ja V\xc3\xb5nnust kaugemal asunud kohaga. Vecpiebalga l\xc3\xa4hedane Ine\xc5\xa1i valla Lejasburk\xc4\x81ni linnam\xc3\xa4gi j\xc3\xa4\xc3\xa4b V\xc3\xb5nnust veel kaugemale ja on \xc3\xb5hukese kultuurikihiga. Vijciemsi Cel\xc4\xabtkalns ja Kauguri Pekaskalns asuvad samuti ordu territooriumil. M\xc3\xb5ned varasemad autorid on Soteclet paigutanud n\xc3\xa4iteks ka Urga m\xc3\xb5isa kohale Aloja l\xc3\xa4hedal (13. sajandi kindlustused puuduvad ja j\xc3\xa4\xc3\xa4b liivlaste asualale), Pl\xc4\x81\xc5\x86i m\xc3\xb5isa l\xc3\xa4hedale (latgali asustus puudus) ja isegi Tartu l\xc3\xa4histele.'