b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x80rai\xc5\xa1i ordulinnus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x80rai\xc5\xa1i ordulinnus (eesti Arraske, saksa Arrasch) oli Liivimaa ordu v\xc3\xb5ndlaste asualadel paiknenud majanduslinnus, mis asub L\xc3\xa4tis, Vidzeme kultuuriajaloolises piirkonnas, 7 km kaugusel V\xc3\xb5nnust (Cesis) ja 80 km Riiast, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Amata piirkonnas (Amatas novads), Drabe\xc5\xa1i vallas (Drabe\xc5\xa1u pagasts), \xc4\x80rai\xc5\xa1i asulas, Arraske j\xc3\xa4rve (\xc4\x80rai\xc5\xa1u ezers) l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsel k\xc3\xbcljel asuval poolsaarel. Linnuseala asub poolsaare p\xc3\xb5hjakaldal, v\xc3\xa4ikesel maas\xc3\xa4\xc3\xa4rel paiknevast \xc4\x80rai\xc5\xa1i j\xc3\xa4rvelinnusest (\xc4\x80rai\xc5\xa1u ezerpils) umbes 120 m l\xc3\xb5una pool. Ala j\xc3\xa4\xc3\xa4b u 120 m k\xc3\xb5rgusele \xc3\xbcle merepinna._NEWLINE_Muinasajal kuulus Arraske t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt liivlaste ja v\xc3\xb5ndlaste asuala piirimaile. Venemaa keisririigi l\xc3\xb5puni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi asus linnus Liivimaa kubermangu V\xc3\xb5nnu maakonna \xc4\x80rai\xc5\xa1i kihelkonnas (Kirchspiel Arrasch).\n_START_SECTION_\nNimekujud\n_START_PARAGRAPH_\nAries, Arges, Arriss, Ariis, Stara Kies, Alt-Wenden, Arrasch, Palaeowenda, Wezza Zehs, Waetz Arrasch\n_START_SECTION_\nLinnus algusaegadest Liivi s\xc3\xb5jani\n_START_PARAGRAPH_\nArraske kattis maameistri V\xc3\xb5nnu pealinnuse l\xc3\xb5unatiiba ja oli oluliseks teet\xc3\xb5kkelinnuseks V\xc3\xb5nnu\xe2\x80\x93Arraske\xe2\x80\x93Skujeni\xe2\x80\x93Erla\xe2\x80\x93Koknese l\xc3\xb5unasse suunduval maanteel. Arraske oli V\xc3\xb5nnu abilinnus ja \xc3\xbchtlasi nii s\xc3\xb5jaline, kui ka majandusobjekt. Seal olid lahingratsude tallid ja samas ka s\xc3\xb5javarustuse ning toiduainetelaod._NEWLINE_1940. aastateni arvati, et Arraske puhul on tegelikult tegemist nn Vana-V\xc3\xb5nnu linnusega, mis oli M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordu esimeseks peakorteriks ja kus elas esimene ordumeister Venno von Rohrbach. Ning kuhu j\xc3\xa4rgmine meister Volquin ehitas 1226 kivilinnuse. Uuemate uurimuste ja arheoloogiliste kaevamiste tulemusel on selgunud, et eelpoolmainitud Vana-V\xc3\xb5nnu asetses Riekstukalnsi m\xc3\xa4el V\xc3\xb5nnus (Cesis) otse hilisema V\xc3\xb5nnu ordulinnuse k\xc3\xb5rval._NEWLINE_Ajaloolased paigutavad linnuse tekke XIV sajandi algusse. Ordu olevat selle ehitanud teatavaks vastukaaluks Riia Peapiiskopkonna Straupe (Roopa) linnustele ja Krimulda piiskopilinnusele. Siinkohal on oluline teada, et ordu Eesti ja L\xc3\xb5una-L\xc3\xa4ti valdusi \xc3\xbchendas napp 20 km laiune ja 90 km pikkune nn "Koiva koridor", kus paiknesid ka t\xc3\xa4htsamad suurlinnused (V\xc3\xb5nnu, Volmari ja Sigulda) ja m\xc3\xb5ned v\xc3\xa4ikelinnused. Koridori m\xc3\xb5lemale k\xc3\xbcljele j\xc3\xa4id sageli vaenuliku peapiiskopkonna maad._NEWLINE_1225. aasta paiku ehitati Arraskesse juba esimene kirik. Praegune paikneb j\xc3\xa4rve vastaskaldal. _NEWLINE_XIII sajandi l\xc3\xb5ppu peab linnusteuurija Armin Tuulse asukoha ja kasutatud m\xc3\xbc\xc3\xbcriladumistehnika alusel k\xc3\xb5ige t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisemaks linnuse rajamise ajaks._NEWLINE_XIV sajandi keskpaiku on arheoloog Janis Apalsi s\xc3\xb5nul m\xc3\xbcndileiu dateeringu j\xc3\xa4rgi olnud linnus juba kindlasti kasutuses._NEWLINE_1410. aastast olevat Arraske pastori Berendti teatel \xc3\xbches Leonid Arbusowi k\xc3\xa4es olevas avaldamata \xc3\xbcrikus linnust mainitud Arriesi nime all. Veel olevat Arbuzovil seniavaldamata kirju 1468., 1545. ja 1547. aastast._NEWLINE_1438 on teada linnuse kirjalik esmamainimine Saksa ordu maksude raamatu linnustenimekirjas._NEWLINE_1445 on j\xc3\xa4rgmine kirjalik allikas Arraskest \xe2\x80\x93 meister Heidenreich Vincke von Overberg on andnud v\xc3\xa4lja dokumendi m\xc3\xb5isate ostu-m\xc3\xbc\xc3\xbcgi tehingu kohta Arraske ja Skujeni kihelkondades (\xe2\x80\xa6welck guder belegen sindt in den Kerspelen als Schuyen und Ariis\xe2\x80\xa6). _NEWLINE_1467. aastal Saksa ordu linnuste nimekirjas on ta uuesti olemas. K\xc3\xb5rval on m\xc3\xa4rge, et linnus on meistri otseses haldusalluvuses._NEWLINE_1545. aasta 22. aprillil ja 1547. aasta 7. jaanuaril on meister Hermann von Br\xc3\xbcggenei allkirjastanud Arraskes dokumendid, mis puudutavad \xc3\xbchte tehingut, kus nimetatakse ka Arraske kirikut ja kogudust. 1481. aastast resideerisid meistrid pidevalt V\xc3\xb5nnus, kuid peatusid teinekord ka k\xc3\xb5rval v\xc3\xa4iksemas Arraskes._NEWLINE_1546. aastast p\xc3\xa4rineb kiri Rootsi Riigiarhiivist, milles V\xc3\xb5nnu magistraat kannab ordumeistrile ette, et V\xc3\xb5nnu katoliku preester Tidemann m\xc3\xbc\xc3\xbcs ainult \xc3\xbche hobuse eest Arraske preestrile vikaariameti P\xc3\xbcha Nicolause kirikus. Viimase oli rajanud V\xc3\xb5nnu linnapea Fr\xc3\xbclingshausen._NEWLINE_1555, linnus on ordulinnuste nimekirjas.\n_START_SECTION_\nLinnus Liivi s\xc3\xb5jast t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani\n_START_PARAGRAPH_\n1558. aasta 4. veebruaril raporteeris V\xc3\xb5nnu komtuur Walter Kvaade ordumeistrile Wilhelm von F\xc3\xbcrstenbergile, et Arraske ja \xc3\xbche teise koha s\xc3\xb5jasulased (\xe2\x80\xa6 lantknechte arries vnd giselle\xe2\x80\xa6) ei j\xc3\xb5ua m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud ajaks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kohta. Kuid, et nad tulevad igal juhul niipea, kui l\xc3\xb5pevad ettevalmistused kohalike talupoegade relvastamiseks ja liitmiseks salgaga._NEWLINE_1559. aasta 25. jaanuaril teatas ordumeister F\xc3\xbcrstenberg oma kirjas Riia linnapeale ja raele, et Arraske linnuse l\xc3\xa4hedal Althuseni m\xc3\xb5isas (In althusen hoff bey der Aries) on tabatud venelane, kes on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt spioon._NEWLINE_1561. aasta 14. m\xc3\xa4rtsil l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas ordumeister Gotthard Kettler Arraske k\xc3\xbclje all asuva Drabe\xc5\xa1i (Kalnamui\xc5\xbea) m\xc3\xb5isa (\xe2\x80\xa6das Gut Bergenhof im Gebiet und Kirchspiel zu Arris) koos kahe taluga vene keele t\xc3\xb5lgile K. Viettinghofile._NEWLINE_1561, p\xc3\xa4rast orduriigi likvideerimist ja Poola \xc3\x9clev\xc3\xa4ina hertsogkonna loomist sai linnusest ametkonna keskus ja kohaliku staarosti asukoht._NEWLINE_1577. aasta 28. augustil liikusid Moskva tsaari Ivan IV 30 000-mehelise Vene v\xc3\xa4e \xc3\xbcksused Erglist V\xc3\xb5nnu poole. Balthasar Russowi kroonika j\xc3\xa4rgi r\xc3\xbc\xc3\xbcstati tee peale j\xc3\xa4\xc3\xa4nud v\xc3\xa4ikelinnused \xe2\x80\x93 J\xc3\xbcrriburi (Zaube), Arraske (Arai\xc5\xa1i), Vana-Pebalgi (Vecpiebalga) jt. Elanikud vangistati ja k\xc3\xbc\xc3\xbcditati Venemaale. Arraske alla j\xc3\xb5uti 31. augustil. Liivi s\xc3\xb5ja s\xc3\xbcndmustes ei m\xc3\xa4nginud linnus suurt rolli, kuid oli siiski tollal veel t\xc3\xa4iesti kaitstav ja kasutusk\xc3\xb5lbulik. Samast aastast, enne neid s\xc3\xbcndmusi on teada V\xc3\xb5nnu allstaarosti Stanislav Podp\xc3\xb5lski kaebus V\xc3\xb5nnu \xc3\xbcmbrusest p\xc3\xa4rit auv\xc3\xa4\xc3\xa4rse Hans Ernsti kohta, kes koos abilistega oli j\xc3\xb5uga h\xc3\xb5ivanud linnuse. Sealjuures osa linnuseteenijaid oli tapetud ja osa viidud hertsog Magnuse alluvuses olevatesse linnustesse vangi. Allstaarostil oli seal linnuses 40 lahingratsut, palju relvi, varustust ja kariloomi. Lisaks jagasid h\xc3\xb5ivajad omavahel \xc3\xa4ra vangistatute vara._NEWLINE_1577. aasta detsembriks \xc3\xb5nnestus 400 mehel Johann B\xc3\xbchringi juhtimisel vallutada venelaste suurele \xc3\xbclekaalule vaatamata neilt tagasi Turaida, Arai\xc5\xa1i ja veel m\xc3\xb5ningad linnused. Kuna sealjuures otseseks tormijooksuks oli j\xc3\xb5udusid v\xc3\xa4he, siis otsustati kasutada kavalust ja roniti k\xc3\xb5rgete redelite abil \xc3\xb6\xc3\xb6sel \xc3\xbcle kaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcri. Nagu mainib \xc3\xbches kirjas leedu v\xc3\xa4ejuht Aleksander Polubenski, vallutati sel viisil venelastelt tagasi ka R\xc3\xa4isaku, Lutsi ja Vilaka linnused. Kuramaa hertsoginna Anna 16. septembri 1577. aasta kirjas oma vennale Mecklenburgi hertsogile Cristopherile on \xc3\xb6eldud, et Arraske linnus (Arges) on juba selleks ajaks j\xc3\xa4lle poolakate valduses. Ajaloolaste arvates purustati linnus selleks ajaks p\xc3\xb5hjalikult._NEWLINE_1582 poolakate inventariseerimisaktis on mainitud, et linnus (zamek Aries, stara Kies) seisab t\xc3\xbchjalt, talupoegi pole ja maa on harimata. 1561\xe2\x80\x931629, \xc3\x9clev\xc3\xa4ina hertsogkonna eksisteerimise ajal oli Arraske riigim\xc3\xb5isa \xe2\x80\x93 folvarki \xe2\x80\x93 keskus, millele eraldati orduaegsest V\xc3\xb5nnu (Cesis) linnusepiirkonnast 6 vakust._NEWLINE_1590. aastal, kui toimus poolakate teine revisjon, on linnus aga j\xc3\xa4lle asustatud ja siin on nii elu- kui majandusruume. Kirjeldus protokollist: linnuses on kahe eluruumi ja koridoriga valge maja, ait, kaks k\xc3\xbc\xc3\xbcni veistele, hobusetallid ja saun. M\xc3\xbc\xc3\xbcride taga (ilmselt v\xc3\xa4ljaspool kunagisi kaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcre) on kaks lauta. P\xc3\xb5llu taga olnud kraavid (arvatavasti nn. eeslinnuse omad) on kadunud pan Penenzek lasknud osaliselt kinni ajada. Samuti olevat ta sinna lasknud ehitada uue k\xc3\xb5rtsi._NEWLINE_1628\xe2\x80\x931645 kirjutatud J\xc3\xbcrgen Helmsi kroonikast p\xc3\xa4rineb varaseim linnuse kujutis. Pildil on kujutatud linnust, mille diagonaalnurkades asetsevad kaks u 5-korruselist \xc3\xbcmartorni ja keskel madal pool\xc3\xbcmar v\xc3\xa4ravatorn. Kujutist ei peeta t\xc3\xb5eseks._NEWLINE_1701. aasta 28. juunist on olemas Rootsi kuninglike s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude laagri kaart Arraskest, kus linnus kaardijoonistuse j\xc3\xa4rgi on t\xc3\xa4iesti terve. Kastelli p\xc3\xb5hjapoolsel k\xc3\xbcljel on kujutatud viilkatusega suur hoonetiib. Poolsaarel asuva lossi nimeks on Vana-V\xc3\xb5nnu kindlus (Alt-Wenden Slott). Rootslased Karl XII juhtimisel tulid P\xc3\xa4rnust ja suundusid Riiga, ning olles enne ajanud saksoonia v\xc3\xa4ed v\xc3\xa4lja V\xc3\xb5nnust, puhkasid Arraske j\xc3\xa4rve \xc3\xbcmbruses._NEWLINE_1922 kuulus linnuseala Arraske pastoraadile. V\xc3\xa4heldased m\xc3\xbc\xc3\xbcrivaermed kujutavad endast ruudukujulise p\xc3\xb5hiplaaniga maakividest vundamente._NEWLINE_1972\xe2\x80\x931974 ja 1981\xe2\x80\x931992 toimunud arheoloogilistel v\xc3\xa4ljakaevamistel ei leitud XVII sajandist \xc3\xbchtegi leidu, nii et arvatakse linnus sajandi I poolel maha j\xc3\xa4eti ja ta p\xc3\xa4rast seda ajapikku lagunes. J. Apalsi juhtimisel toimunud v\xc3\xa4ljakaevamistel avati terve l\xc3\xa4\xc3\xa4netiib 3320 m\xc2\xb2 ulatuses.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nTegemist on vabakujundusliku laagerkastelliga, mis on p\xc3\xbcstitatud j\xc3\xa4rvepoolsaare madalale k\xc3\xb5rgendikule._NEWLINE_Hiljemalt XIV sajandi alguses rajatud pealinnuse territoorium \xc3\xbcmbritseti peaaegu ruudukujulise ringm\xc3\xbc\xc3\xbcriga, iga k\xc3\xbclg on u 81 m pikk. M\xc3\xbc\xc3\xbcr laoti suurtest p\xc3\xb5llukividest ja lubim\xc3\xb6rdi sisse v\xc3\xa4iksemaid graniidi ja dolomiidit\xc3\xbckke ei segatud. Altpoolt on ringm\xc3\xbc\xc3\xbcr 2 m paks, 5 meetri k\xc3\xb5rguselt 1,8 m. Kastelli nurgad laoti neljakandiliseks tahutud maakividest. L\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbclje keskel asetseb 3,7 m lai v\xc3\xa4ravaava. V\xc3\xa4rava ette on ehitatud nelinurkne eelkaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcr pindalaga 10 * 7,85 m \xc3\xbchel hilisemal ehitusperioodil, mis j\xc3\xa4reldub sellest, et m\xc3\xb6rdi sisse on segatud punaseid telliste ja katusekivide t\xc3\xbckke. _NEWLINE_V\xc3\xa4ljakaevamistel tehti kindlaks, et piki l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbclge asetsesid vabalt paiknedes elu- ja majandusehitised. Kastelli edelanurgas asetses 9 * 14,6 m p\xc3\xb5hiplaaniga keldriga kivist hoone. Suurem, 9 * 36 m p\xc3\xb5hiplaaniga kivimaja seisis linnuse loodenurgas. See on olnud kahekorruseline hoone \xc3\xbche keldri ja 3 ruumiga esimesel korrusel, sealhulgas kasutati \xc3\xbchte ruumi vilja hoidmiseks. Eluruume k\xc3\xb6eti h\xc3\xbcpokaustahjudega. Paljusid v\xc3\xa4liskaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcrile toetuvaid hooneid kasutati majanduseesm\xc3\xa4rkidel. Hoonetevaheline sise\xc3\xb5u oli kaetud munakivisillutisega. Piki teisi kastellik\xc3\xbclgi ehitisi ei ole avastatud, kuid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud k\xc3\xbcljed on ka arheoloogiliselt l\xc3\xa4bi kaevamata. _NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljest kaitses maa poolt linnust vallikraav. Pealinnusest viis tee \xc3\xbcle silla ja kuivade vallikraavide eeslinnusealale. Kogu 9 ha suurune poolsaar oli samamoodi, nagu pealinnus eraldatud \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud maast vallikraavidega. Pealinnuse pindala koos kraavidega oli u 1 ha ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud eeslinnus ligi 8 ha suur. Ilmselt ei olnud see ka eriti tugevalt (ja kas \xc3\xbcldse m\xc3\xbc\xc3\xbcriga?) kindlustatud. Ilmselt karjatati selle eeslinnuse alal hobuseid.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4ilinud on laagerkastelli vall ja m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rses mahus ka konserveeritud m\xc3\xbc\xc3\xbcril\xc3\xb5ike. Rohkem on s\xc3\xa4ilinud (2\xe2\x80\x935,5 m k\xc3\xb5rguselt) v\xc3\xa4ljakaevamistel avatud v\xc3\xa4ravaga varustatud l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbclg. Linnuse ees, v\xc3\xa4ravapoolsel k\xc3\xbcljel asuv vallikraav on kevaditi osaliselt veega t\xc3\xa4itunud.'