b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xb5hjapoolus\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAmetlikult peetakse esimesteks p\xc3\xb5hjapoolusele j\xc3\xb5udjateks USA uurijaid Robert Edwin Pearyt ja Matthew Hensonit, kes v\xc3\xa4idetavalt j\xc3\xb5udsid sinna eri ekspeditsioonidega 6. aprillil 1909. Siiski ei peeta teaduslikult t\xc3\xb5estatuks, et \xc3\xbckski neist ekspeditsioonidest sinna tegelikult j\xc3\xb5udis. Peary m\xc3\xa4rkmed ei ole piisavalt t\xc3\xa4psed ja Matthew Henson teatab oma memuaarides, et oli p\xc3\xb5hjapoolusel veidi enne ekspeditsioonijuht Pearyt ning kohtas teda seal. \xc3\x9chiselt olevat tahetud klaarida, kes j\xc3\xb5udis poolusele esimesena, kuid ilmselt j\xc3\xa4i see v\xc3\xa4lja selgitamata._NEWLINE_Peale nimetatute v\xc3\xa4itis ka Frederick Cook, et j\xc3\xb5udis 21. aprillil 1908 esimesena p\xc3\xb5hjapoolusele. Tema teaduslik usaldusv\xc3\xa4\xc3\xa4rsus kadus aga kiiresti, kui osutus, et tema v\xc3\xa4idetav esmat\xc3\xb5us Mount McKinleyle on v\xc3\xb5ltsing._NEWLINE_Alles Umberto Nobile, Roald Amundseni ja Lincoln Ellsworthi \xc3\xbclelend p\xc3\xb5hjapoolusest \xc3\xb5hulaeva Norge pardal on teaduslikult laitmatult kinnitatud. Kahtlusteta t\xc3\xb5estatud on ka see, et 1937. aastal lendas p\xc3\xb5hjapoolusele r\xc3\xbchm N\xc3\xb5ukogude teadlasi Ivan Papanini juhtimisel ning nad astusid t\xc3\xb5esti pooluse \xc3\xbcmbruses j\xc3\xa4\xc3\xa4le._NEWLINE_Esimeseks eestlaseks p\xc3\xb5hjapoolusel v\xc3\xb5ib pidada peakonsulit Peterburis Peeter Kaptenit, kes j\xc3\xb5udus sinna 29. aprillil 2001.'