b'\n_START_ARTICLE_\nHartley ostsillaator\n_START_PARAGRAPH_\nHartley ostsillaator on induktiivne kolmpunktl\xc3\xbclitus, mida kasutatakse peamiselt siinusv\xc3\xb5nkumiste tekitamiseks kindlatel sagedustel. Hartley ostsillaatori v\xc3\xb5nkering koosneb kahest jadamisi \xc3\xbchendatud induktiivpoolist ja nendega r\xc3\xb6\xc3\xb6biti \xc3\xbchendatud kondensaatorist. Praktikas kasutatakse kahe induktiivpooli asemel \xc3\xbchte harundiga pooli._NEWLINE_Hartley ostsillaatori korral jagatakse v\xc3\xb5nkeringi ahel induktiivsuse pooles kaheks ning positiivne tagasiside, mis on vajalik v\xc3\xb5ngete tekkimiseks, v\xc3\xb5etakse kahe induktiivpooli vahelt._NEWLINE_Hartley ostsillaator ei tekita kuigi stabiilset sagedust, kuid ta v\xc3\xb5imaldab seda \xc3\xbcmber h\xc3\xa4\xc3\xa4lestada k\xc3\xbcllalt laias sagedusvahemikus._NEWLINE_Hartley ostsillaatori ahela t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja Ameerika insener Ralph Hartley 1915. aastal, kuid patendi sellele sai ta alles 1920. aastal._NEWLINE_Joonisel 1 on kujutatud Hartley ostsillaatori LC-v\xc3\xb5nkering. Harund kahe induktiivpooli vahel on positiivse tagasiside jaoks ning \xc3\xbchendatud transistori emitteriga, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud harud on vajalikud v\xc3\xb5nkeahela \xc3\xbchendamiseks transistorv\xc3\xb5imendi baasi ja kollektori vahele, seega v\xc3\xb5nkering on \xc3\xbchendatud transistoriga kolme punkti kaudu, millest tuleneb ka ahela nimetus \xe2\x80\x93 induktiivne kolmpunktl\xc3\xbclitus.\n_START_SECTION_\nPuudused\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rgematel sagedustel on induktiivpoolidel suurem takistus, mis p\xc3\xb5hjustab v\xc3\xb5imsuse v\xc3\xa4henemist v\xc3\xb5nkeringis ja ribalaiuse suurenemist. Lisaks hakkavad skeemile k\xc3\xb5rgetel sagedustel avaldama m\xc3\xb5ju ka induktiivpooli parasiittakistus ja parasiitmahtuvus. K\xc3\xb5rgetel sagedustel hakkab induktiivpool k\xc3\xa4ituma nagu kondensaator.'