b"\n_START_ARTICLE_\nCamera obscura\n_START_PARAGRAPH_\nCamera obscura ehk pimekamber on pime ruum, mille seinas olev v\xc3\xa4ike ava annab ava vastasseinal \xc3\xbcmberp\xc3\xb6\xc3\xb6ratud kujutise ava ees olevatest valgustatud esemetest v\xc3\xb5i maastikust. Camera obscura on fotoaparaadi eelk\xc3\xa4ija._NEWLINE_Esimesed andmed camera obscura kohta p\xc3\xa4rinevad 5. sajandist eKr. K\xc3\xbcmnenda sajandi l\xc3\xb5pul kirjeldas ja kasutas eksperimentides camera obscura't Basras s\xc3\xbcndinud teadlane Abu Ali Al-Hasan Ibn al-Haitham (965\xe2\x80\x931039). Terminit camera obscura kasutas v\xc3\xa4ikese avaga pimekambri kohta esimesena saksa astronoom Johannes Kepler. Algusaja camera obscura'd olid suured \xe2\x80\x93 v\xc3\xb5isid h\xc3\xb5lmata kogu ruumi v\xc3\xb5i telki. _NEWLINE_Kaasaskantavad camera obscura'd ilmusid 18. sajandil. Kui camera obscura avaga seina vastassein asendati mattklaasiga, v\xc3\xb5is kujutist n\xc3\xa4ha ka v\xc3\xa4ljaspool pimekambrit. Seades valguskiirte teele kaldu peegli, saadi pealt v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rvalt vaadeldav kujutis. Kujutise kvaliteet s\xc3\xb5ltub ava suurusest. Suur ava korral on kujutis hele, ent v\xc3\xa4heterav. Ava l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5tu v\xc3\xa4hendades kujutise teravus kasvab \xe2\x80\x93 kuni see ei hakka difraktsiooni t\xc3\xb5ttu uuesti teravust kaotama. Fotoaparaadis on camera obscura ava ette pandud l\xc3\xa4\xc3\xa4ts (objektiiv)."