b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich Himmler\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrich Luitpold Himmler (7. oktoober 1900 M\xc3\xbcnchen \xe2\x80\x93 23. mai 1945 L\xc3\xbcneburg) oli Saksamaa poliitik, ja Schutzstaffeli juht. Talle kui Reichsf\xc3\xbchrer-SS-ile (RFSS und ChdDtPol) allusid Saksamaa politsei- ja julgeolekuj\xc3\xb5ud._NEWLINE_Heinrich Himmler s\xc3\xbcndis kooli\xc3\xb5petaja Joseph Gebhard Himmleri keskmise pojana. Vanem vend Gebhardt s\xc3\xbcndis 1898 ja noorem, Ernst, s\xc3\xbcndis 1905. Isa \xc3\xb5petas teiste hulgas Wittelsbachide suguv\xc3\xb5ssa kuuluva Baieri printsi Arnulfi ainsat poega, 1884 s\xc3\xbcndinud Baieri Heinrichit, kes n\xc3\xb5ustus hakkama Heinrich Himmleri ristiisaks. Tema j\xc3\xa4rgi Heinrich Himmler ka nimetati._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Landshuti keskkooli l\xc3\xb5petamist 1918 suunati ta Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal 11. Baieri r\xc3\xbcgementi kadetiks, kuid ta ei j\xc3\xb5udnud s\xc3\xb5jategevuses osaleda. S\xc3\xb5jas langes tema ristiisa, kes oli p\xc3\xa4lvinud palju autasusid. S\xc3\xb5ja kaotus t\xc3\xb5mbas kriipsu peale Himmleri unistustele saada ohvitseriks._NEWLINE_1919\xe2\x80\x931922 \xc3\xb5ppis ta agronoomiat M\xc3\xbcncheni Tehnika\xc3\xbclikoolis. Sellele j\xc3\xa4rgnes l\xc3\xbchike praktika talus. Himmler huvitus tollal \xc3\xbchtlasi liikumisest "tagasi loodusesse" ning tal olid maaelu suhtes romantilised ettekujutused. Ta \xc3\xbchines artamanide rahvaliikumisega, mis maaelu propageeris, aga segas \xc3\xbchtlasi rassismiga. Himmlerist sai \xc3\xbcks selle liikumise liidritest. Hiljem \xc3\xbchines see liikumine natsiparteiga._NEWLINE_\xc3\x95pingute ajal liitus ta Vabakorpuste liikumisega "Keisririigi s\xc3\xb5jalipp" (Reichkriegsflagge) ja 1923 astus ta Rahvussotsialistlikku Parteisse. Selle kaudu liitus ta tekkiva Natsionaalsotsialistliku Saksa T\xc3\xb6\xc3\xb6lispartei s\xc3\xb5jalise tiiva Sturmabteilungi (SA-ga). Ta osales ka 1923. aasta novembris \xc3\x95llekeldri riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rdekatses._NEWLINE_1926 tutvus ta Margarethe Siegrothiga (s\xc3\xbcndinud Boden), kes oli temast 7 aastat vanem ja lahutatud. Nad abiellusid 3. juulil 1928. Abielust s\xc3\xbcndis \xc3\xbcks laps, t\xc3\xbctar Gudrun (8. augustil 1929). Hiljem lapsendasid nad poja, kelle vastu Himmler huvi ei tundnud, t\xc3\xbctart seevastu jumaldas. Nad asusid 1940 lahku elama, kuid ei lahutanud. Samal ajal hakkas Himmler l\xc3\xa4hedalt suhtlema oma sekret\xc3\xa4ri Hedwig Potthastiga, kellega asus 1941 koos elama. Kooselust s\xc3\xbcndis kaks last, poeg Helge (1942) ja t\xc3\xbctar Nanette Dorothea (1944).\n_START_SECTION_\nVahistamine ja surm\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja kaotust hulkus Himmler mitu p\xc3\xa4eva Taani piiri l\xc3\xa4hedal Flensburgi kandis, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes Baierisse j\xc3\xb5uda. Tal olid valedokumendid s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e salapolitsei majori Hermann Hitzingeri nimele. Oma v\xc3\xa4limuse muutmiseks ajas ta maha vuntsid ja kandis vasakul silmal silmasidet. Kuid 22. mail ta vahistati, sest Suurbritannia majorile Sidney Excellile tundus kahtlane, et kellelgi on k\xc3\xb5ik dokumendid t\xc3\xa4iesti korras. P\xc3\xa4rast vahistamist tunnistas ta oma isiku varsti \xc3\xbcles._NEWLINE_Himmler taheti anda s\xc3\xb5jakuritegudes s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna kohtu alla, aga tema \xc3\xbcle ei j\xc3\xb5utud kohut m\xc3\xb5ista. Juba 23. mail 1945 v\xc3\xb5ttis ta kaaliumts\xc3\xbcaniidi, enne kui \xc3\xbclekuulamine sai alata. Seej\xc3\xa4rel maeti tema keha t\xc3\xa4histamata hauda ja selle asukoht on teadmata.'