b'\n_START_ARTICLE_\nPirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada\n_START_PARAGRAPH_\nPirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada on t\xc3\xa4navaringrada Tallinnas Pirita linnaosas._NEWLINE_Ringrada l\xc3\xa4bib Pirita, Kose ja Kloostrimetsa asumeid ning haarab l\xc3\xb5ike j\xc3\xa4rgmistest t\xc3\xa4navatest: Pirita tee, Rummu tee, Kose tee, L\xc3\xbckati tee, Kloostrimetsa tee ja Meriv\xc3\xa4lja tee. Ringrada \xc3\xbcletab Pirita j\xc3\xb5ge kaks korda, kulgedes \xc3\xbcle Pirita silla ja L\xc3\xbckati silla. Ringraja pikkus on 6 kilomeetrit, rajal on 21 kurvi.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRingrada on kasutatud 1933. aastast, kuid esialgne ringrada kattus t\xc3\xa4nasega vaid osaliselt. Start ja fini\xc5\xa1 asusid L\xc3\xbckati teel ning v\xc3\xb5isteldi Iru-L\xc3\xbckati-Kloostrimetsa ringil. Ringraja pikkus oli 8,6 km, sellest umbes kaks kolmandikku oli asfalttee, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud osa kruusa- ja liivatee._NEWLINE_Esimene rahvusvaheline v\xc3\xb5istlus peeti 17. septembril 1933._NEWLINE_Aastatel 1933\xe2\x80\x931939 korraldati ringrajal TT mootorrattav\xc3\xb5istlusi ja autoringraja v\xc3\xb5istlusi Eesti Grand Prix._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da peeti Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajal mitmeid Eesti NSV ja NSV Liidu moto- ja autospordiv\xc3\xb5istlusi._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlused peeti ringrajal esimest korda 14. septembril 1947. Osa v\xc3\xb5ttis 188 sportlast, neist 10 naist._NEWLINE_Esimene Kalevi suurs\xc3\xb5it korraldati 20. septembril 1959. Kalevi suurs\xc3\xb5it kujunes aastate jooksul v\xc3\xa4ga populaarseks. Pealtvaatajate arv suurv\xc3\xb5istlustel ulatus \xc3\xbcle 100 000._NEWLINE_1960. aastal muudeti ringraja trassi. Raja pikkus oli 6,761 km ja see \xc3\xbchtis suuremas osas juba t\xc3\xa4nase trassiga. 1965. aastal muudeti stardi ja fini\xc5\xa1i asukohta, need paiknesid sellest ajast Rummu teel, nn Kose sirgel. 1978. aastal rajati uus rajal\xc3\xb5ik L\xc3\xbckati teelt Kloostrimetsa teele, mis l\xc3\xbchendas raja pikkust 6 kilomeetrini._NEWLINE_2000. aastal otsustas Tallinna linnavalitsus, et ringrada on motospordiv\xc3\xb5istluste korraldamiseks ohtlik, kuid ringrada v\xc3\xb5istlusteks siiski ei suletud. Viimane motov\xc3\xb5istlus ringrajal oli 2006. aasta Kalevi suurs\xc3\xb5it._NEWLINE_P\xc3\xa4rast 2006. aastat ei ole ringrajal turvalisuse kaalutlusel enam motov\xc3\xb5istlusi korraldatud, kuid ringrada on kasutatud jalgratta- ja jooksuv\xc3\xb5istlusteks._NEWLINE_Ringrajal toimunud motov\xc3\xb5istlusi on kajastatud mitmetes dokumentaalfilmides ning m\xc3\xa4ngufilmides "Vallatud kurvid", "Ohtlikud kurvid" ja "Noor pension\xc3\xa4r".\n_START_SECTION_\nTraagilised \xc3\xb5nnetused\n_START_PARAGRAPH_\nRingrajal toimus aastate jooksul mitmeid \xc3\xb5nnetusi. Ohtlikuks tegid ringraja raja \xc3\xa4\xc3\xa4res kasvavad puud. Ehkki turvalisuse suurendamiseks polsterdati puid liivakottidega, p\xc3\xb5hjustasid rajalt v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5itmine ja vastu puud p\xc3\xb5rkamine raskete tagaj\xc3\xa4rgedega \xc3\xb5nnetusi._NEWLINE_1961. aastal hukkus ringrajal Venemaa mootorrattur Zveznikov, kes s\xc3\xb5itis vastu kiviaeda. 1976. aastal hukkus k\xc3\xbclgkorviga mootorrattaga libedal rajal enne suurt S-kurvi juhitavuse kaotanud Henno Palm._NEWLINE_2000. aastal hukkus v\xc3\xa4ikeses S-kurvis rajalt v\xc3\xa4ljas\xc3\xb5itnud ja vastu puud libisenud viiekordne maailmameister Joey Dunlop. Talle on raja \xc3\xa4\xc3\xa4rde p\xc3\xbcstitatud m\xc3\xa4lestustahvel. 2001. aastal hukkus k\xc3\xbclgkorvist v\xc3\xa4lja lennanud ja vastu puud p\xc3\xb5rganud T\xc3\xb5nu R\xc3\xa4\xc3\xa4k.\n_START_SECTION_\nKiirusrekordid\n_START_PARAGRAPH_\nAutode kiirusrekord:Leo Kinnunen, Soome, Vormel 3, 2.27,0 (146,9 km/h), 1969_NEWLINE_Mootorrataste kiirusrekord:Hanno Velt, Eesti, Superbike/TT F1, 2.08,832 (167,660 km/h), 2004'