b'\n_START_ARTICLE_\nEesti Reformierakond\n_START_SECTION_\nErakonna juhid\n_START_PARAGRAPH_\nErakonna esimees on alates 14. aprillist 2018 Kaja Kallas, enne teda juhtis erakonda 7. jaanuarist 2017 kuni 14. aprillini 2018 Hanno Pevkur. Erakonna aseesimehed on Urmas Klaas, J\xc3\xbcrgen Ligi ja Urmas Paet._NEWLINE_14. aprillil 2018 valitud erakonna juhatusse kuuluvad lisaks esimehele Arto Aas, Urmas Klaas, Eerik-Niiles Kross, Urmas Kruuse, Maris Lauri, J\xc3\xbcrgen Ligi, Kristen Michal, Urmas Paet, Hanno Pevkur, Taavi R\xc3\xb5ivas, Anne Sulling, Aivar S\xc3\xb5erd, Urve Tiidus. Regioonide esindajatena on juhatuse liikmed ka Laine Randj\xc3\xa4rv, Jaanus Ratas ja Andrus Seeme. _NEWLINE_Eelmisse juhatuse koosseisu kuulusid Siim Kallas, Kaja Kallas, J\xc3\xbcrgen Ligi, Urmas Paet, Hanno Pevkur, Maris Lauri, Arto Aas, Anne Sulling, Urve Tiidus, Aivar S\xc3\xb5erd, Ants Laaneots, Urmas Klaas, Andrei Korobeinik, Laine Randj\xc3\xa4rv ja Kalle Palling. _NEWLINE_Reformierakonna peasekret\xc3\xa4r on alates 18. aprillist 2018 Kert Valdaru. _NEWLINE_Erakonna auesimees on Siim Kallas.\n_START_SECTION_\nVolikogu\n_START_PARAGRAPH_\nReformierakonna volikogu moodustavad erakonna esindajad Euroopa parlamendis ja komisjonis, k\xc3\xb5ik Riigikogu liikmed, ministrid ning maakondlike piirkondlike organisatsioonide esimehed._NEWLINE_Reformierakonna volikogu esimees on Kristen Michal.\n_START_SECTION_\nAsutamine\n_START_PARAGRAPH_\nErakond asutati 13. novembril 1994. Sel p\xc3\xa4eval toimus Tallinnas kaks poliitilist kogunemist \xe2\x80\x93 Eesti Panga toonase presidendi Siim Kallase \xc3\xbcmber koondunud uue erakonna algatusr\xc3\xbchma istung ja 1990. aastal asutatud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (ELDP) erakorraline kongress. Algatusr\xc3\xbchm otsustas \xc3\xbchineda ELDP-ga, uus erakond Eesti Reformierakonna nime all ellu kutsuda ning asuda valmistuma 1995. aasta parlamendivalimisteks. ELDP kiitis kongressil heaks liitumise Reformierakonna algatajatega. Kahe struktuuri juhtkonnad \xc3\xbchendati, erakonna esimeheks valiti Siim Kallas. Siseministeerium registreeris Eesti Reformierakonna 9. detsembril 1994._NEWLINE_Siim Kallase algatusr\xc3\xbchm t\xc3\xb5i erakonda ettev\xc3\xb5tjaid ja avaliku elu tegelasi \xe2\x80\x93 Igor Gr\xc3\xa4zin, Rein Lang jt. Samuti liitus sellega mitu seni erakondadesse mitte kuulunud poliitikut, nagu Valve Kirsipuu, Uno Mereste, Ignar Fjuk, Toomas Savi. _NEWLINE_ELDP poolelt liitus uue erakonnaga Paul-Eerik Rummo, Meelis Atonen, Kristiina Ojuland, Heiki Kranich, Tiit K\xc3\xa4bin, Toomas Vilosius, Andres Lipstok, Daimar Liiv, Henn Sarv, Aap Neljas, Andres Taimla jt. ELDP-l oli ka juba Eesti poliitikas osalemise kogemus: liikmed omaaegsest Rahvarindest ja Loomeliitude Kultuurin\xc3\xb5ukogust, kontakt Liberaalse Internatsionaaliga (vaatlejaliige alates 1990. aastast), t\xc3\xb6\xc3\xb6 Eesti Kongressis ja \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu viimases koosseisus, osalemine 1992. aasta parlamendivalimistel ning Mart Laari valitsuses, erakonna presidendikandidaadi Lennart Meri valimine Vabariigi Presidendiks, samuti \xc3\xbchenduse Noored Liberaalid tegevus.\n_START_SECTION_\n1995\xe2\x80\x931999\n_START_PARAGRAPH_\n8. jaanuaril 1995 toimunud Reformierakonna peakoosolekul kinnitati erakonna uus programm "Eesti Kodu", p\xc3\xb5hikiri ning valimisnimekiri. Valiti erakonna uus juhatus. Erakonna esimeheks valiti tagasi Siim Kallas. Erakonna presidendikandidaadiks 1996. aasta valimistel kuulutati teiseks t\xc3\xa4htajaks president Lennart Meri._NEWLINE_10. mail 1997 toimus Reformierakonna \xc3\xbcldkoosolek, kus v\xc3\xb5eti seoses Mittetulundus\xc3\xbchingute seaduse j\xc3\xb5ustumisega vastu uus erakonna p\xc3\xb5hikiri ja muudeti erakonna programmi. Erakonna esimeheks valiti j\xc3\xa4rgmiseks kaheks aastaks Siim Kallas._NEWLINE_11. detsembril 1998 Bonnis toimunud n\xc3\xb5ukogu istungil v\xc3\xb5eti Eesti Reformierakond Euroopa liberaalsete ja reformiparteide \xc3\xbchenduse (ELDR) t\xc3\xa4isliikmeks. _NEWLINE_15. mail 1999 toimunud Reformierakonna korralisel \xc3\xbcldkogul valiti erakonna esimeheks taas Siim Kallas. Erakonna peasekret\xc3\xa4riks sai Eero Tohver.\n_START_SECTION_\n2000\xe2\x80\x932004\n_START_PARAGRAPH_\n2001. aasta presidendivalimiste eel k\xc3\xa4ivitas Reformierakond sisevalimiste kampaania erakonna presidendikandidaadi v\xc3\xa4ljaselgitamiseks. \xc3\x9cle Eesti toimunud presidendituuril osalesid kandidaatidena Siim Kallas, M\xc3\xa4rt Rask, Toomas Vilosius ja Toomas Savi. Alates sellest ajast on Reformierakonna valimisnimekirjad moodustunud erakonnasiseste eelvalimiste tulemusena. _NEWLINE_2002. aasta m\xc3\xa4rtsis kirjutasid Reformierakonna ja Vene Balti erakonna (VBEE) juhid alla koost\xc3\xb6\xc3\xb6leppe. Kavas oli \xc3\xbchinemine, mis aga sisevastuolude t\xc3\xb5ttu ei \xc3\xb5nnestunud. VBEE esimees Sergei Ivanov visati erakonnast v\xc3\xa4lja ja hiljem \xc3\xbchines VBEE Vene erakonnaga Eestis._NEWLINE_Kevadel 2003 valis Reformierakonna \xc3\xbcldkogu taas esimeheks Siim Kallase. Erakonna aseesimeesteks said Meelis Atonen, M\xc3\xa4rt Rask ja Andrus Ansip. Reformierakonna peasekret\xc3\xa4riks nimetati Kristen Michal. _NEWLINE_Alates maist 2004 asus Reformierakonna esimees Siim Kallas t\xc3\xb6\xc3\xb6le Eesti volinikuna Euroopa Komisjonis. 2004. aasta s\xc3\xbcgisel alustanud Euroopa Komisjoni uues koosseisus sai Siim Kallasest komisjoni asepresident. Kuna Kallas asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le Br\xc3\xbcsselisse, oli Andrus Ansip vastavalt Reformierakonna juhatuse otsusele alates 2004. aasta suvest Reformierakonna esimene aseesimees, kes vajadusel t\xc3\xa4idab erakonna esimehe \xc3\xbclesandeid._NEWLINE_2004. aasta s\xc3\xbcgisel valiti aseesimeheks Kristiina Ojuland, sest M\xc3\xa4rt Rask nimetati Riigikohtu esimeheks ja ta pidi erakonnast lahkuma. Novembris toimunud erakonna \xc3\x9cldkogul valiti Reformierakonna uueks esimeheks Andrus Ansip. Siim Kallasest sai erakonna auesimees.\n_START_SECTION_\n2005\xe2\x80\x932009\n_START_PARAGRAPH_\n2. novembril 2006 avaldas Reformierakond oma uue kampaanias\xc3\xb5numi ja valimislubaduse viia Eesti 15 aastaga (aastaks 2022) Euroopa viie j\xc3\xb5ukaima riigi hulka. Kampaania tunnuslause v\xc3\xb5eti kasutusele erakonna \xc3\xbcldvalimiste kogu valimisprogrammi kohta. Lubadus sai v\xc3\xa4ga palju t\xc3\xa4helepanu, kui Reformierakonna peamine kampaanian\xc3\xa4gu Andrus Ansip selle 2007. aasta aprilli l\xc3\xb5pus populariseeris._NEWLINE_Aprillis 2007 nimetas Reformierakonna juhatus presidendikandidaatideks Paul-Eerik Rummo, Laine J\xc3\xa4nese ja Toomas Hendrik Ilvese. _NEWLINE_23. septembril 2007 valiti 174 valijamehe h\xc3\xa4\xc3\xa4lega Eesti Vabariigi presidendiks Toomas Hendrik Ilves. Presidendivalimiste k\xc3\xa4igus oli toimunud oluline muutus poliitikamaastikul, kus \xc3\xbchel poolel hoidsid kokku Arnold R\xc3\xbc\xc3\xbctlit toetanud Keskerakond ja Rahvaliit (s\xc3\xb5lmisid omavahel nn KeRa lepingu) ning teisel poolel Ilvest toetanud Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Isamaa ja Res Publica liit ning Reformierakond. _NEWLINE_23. aprillil 2008 valiti Reformierakonna uueks aseesimeheks J\xc3\xbcrgen Ligi._NEWLINE_15. novembril 2008 toimus Tallinnas Swiss\xc3\xb4teli konverentsikeskuses majanduskonverents Restart, kus Reformierakonna kutsel esinesid Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas, Rootsi majandusanal\xc3\xbc\xc3\xbctik Johnny Munkhammar, iga-aastase majandusvabaduse indeksi koostamise eest vastutav, endine USA asev\xc3\xa4lisminister Terry Miller Heritage Foundationist, Rootsi Riigikassa peadirektor Bo Lundgren, innovatsioonikonsultant Pekka Roine, tolleaegne justiitsminister Rein Lang ja ettev\xc3\xb5tja Viljar Arakas. _NEWLINE_2009. aasta detsembris toimunud \xc3\x9cldkogul valiti erakonna esimeheks ligi tuhande h\xc3\xa4\xc3\xa4lega tagasi Andrus Ansip. Erakonna juhatuse koosseis uuenes poole v\xc3\xb5rra.\n_START_SECTION_\n2010\xe2\x80\x93\n_START_PARAGRAPH_\n8. m\xc3\xa4rtsil 2010 t\xc3\xa4histas Reformierakonna juures tegutsev Liberalismi Akadeemia Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (ELDP) asutamise 20. aastap\xc3\xa4eva. Aasta Liberaaliks 2010 valiti rahandusminister J\xc3\xbcrgen Ligi._NEWLINE_Mais 2010 alustas Reformierakond \xc3\xbcle-eestilise laienemiskampaaniaga, mille eesm\xc3\xa4rgiks oli kutsuda inimesi erakonnaga liituma. Liikmeskond kasvas selle tulemusena 7500-lt 10 000-ni. _NEWLINE_Aprillis 2011 nimetas erakonna juhatus ametisse uue peasekret\xc3\xa4ri, kelleks sai Martin Kukk._NEWLINE_Juunis valiti uueks volikogu esimeheks justiitsminister Kristen Michal. Sellele j\xc3\xa4rgnenud erakonna \xc3\xbcldkogul valiti erakonnale uus juhatus ja kinnitati j\xc3\xa4rgmiseks kaheks aastaks ametisse erakonna senine esimees Andrus Ansip. _NEWLINE_Augustis suudeti esimest korda taasiseseisvunud Eestis valida president \xc3\xa4ra parlamendis. Presidendiks valiti Toomas Hendrik Ilves, kelle poolt h\xc3\xa4\xc3\xa4letas 73 Riigikogu liiget._NEWLINE_13. novembril liberalismi p\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histamisele p\xc3\xbchendatud Liberalismi Akadeemia seminaril kuulutati aasta liberaaliks 2011 ajakirjanik Anvar Samost. _NEWLINE_21. m\xc3\xa4rtsil 2012 kogunenud juhatus nimetas erakonna uueks v\xc3\xa4lissekret\xc3\xa4riks Priit Kallakase._NEWLINE_Mais puhkes Reformierakonna rahastamisskandaal ehk nn Silvergate, kui Silver Meikar andis avalikkusele teada, et annetas erakonnale raha, mille p\xc3\xa4ritolu ta enda v\xc3\xa4itel ei tea. Alates Silver Meikari kirjutise ilmumisest maikuus p\xc3\xbcsis Eesti Reformierakond meediat\xc3\xa4helepanu keskmes kuni septembrini. P\xc3\xa4rast varajatud annetuste v\xc3\xa4ljatulekut tekkis ka kodanikuliikumine Aitab valelikust poliitikast, mille raames viidi l\xc3\xa4bi poliitilisi meeleavaldusi ja arutelukoosolekuid._NEWLINE_16. novembril t\xc3\xa4histati liberalismi p\xc3\xa4eva seminariga, kus kuulutati aasta liberaaliks 2012 peaministri majandusn\xc3\xb5unik, Tallinna \xc3\x9clikooli inimgeograafia k\xc3\xbclalis\xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud ja t\xc3\xb5lkija Kalev Kukk. Samuti esitleti akadeemia poolt kirjastatud teost \xe2\x80\x9eVabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost"._NEWLINE_Novembris valiti Reformierakonna Tallinna piirkonna uueks juhiks Valdo Randpere.\n_START_SECTION_\nVIII Riigikogu (1995\xe2\x80\x931999)\n_START_PARAGRAPH_\n1995. aasta parlamendivalimistel sai Reformierakond 87\xc2\xa0531 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ehk 16,19%, mis andis 19 kohta Riigikogus. 1995. aasta s\xc3\xbcgisel l\xc3\xb5i erakond valitsuskoalitsiooni Koonderakonna ja Maarahva \xc3\x9chendusega. Riigikogu esimeheks valiti reformierakondlane Toomas Savi. Erakonna esimees Siim Kallas sai v\xc3\xa4lisministriks. Valitsusse kuulusid Reformierakonna poolt veel Andres Lipstok majandus-, Toomas Vilosius sotsiaal-, Jaak Aaviksoo haridus-, M\xc3\xa4rt Rask sise- ning Kalev Kukk teede- ja sideministrina._NEWLINE_Novembris 1996 otsustas Reformierakond valitsuskoalitsioonist lahkuda. Siirduti opositsiooni ja loodi saadiku\xc3\xbchendus \xc3\x9chinenud Opositsioon.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 1996\n_START_PARAGRAPH_\nReformierakonna jaoks esimestel kohalikel valimistel osaleti 22 nimekirjaga, lisaks oldi kolmes valimisliidus. Reformierakonna nimekirjas valiti \xc3\xbcle Eesti kohalikesse volikogudesse 124 inimest.\n_START_SECTION_\nIX Riigikogu (1999\xe2\x80\x932003)\n_START_PARAGRAPH_\n7. m\xc3\xa4rtsil 1999 toimunud Riigikogu valimistel sai Reformierakond 77 088 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ja 18 kohta Riigikogus. 17. m\xc3\xa4rtsil s\xc3\xb5lmis Reformierakond Isamaaliidu ja M\xc3\xb5\xc3\xb5dukatega koalitsioonilepingu, mille alusel moodustati valitsus, kus Reformierakond sai viis ministrikohta. Erakonna esimees Siim Kallas sai rahandusministriks, erakonna peasekret\xc3\xa4r Heiki Kranich keskkonnaministriks, erakonna juhatuse liikmed M\xc3\xa4rt Rask justiits- ja Toivo Asmer portfellita ministriks. Kultuuriministriks kinnitati Signe Kivi. Riigikogu esimeheks valiti Reformierakonna aseesimees Toomas Savi._NEWLINE_2001. aasta detsembris lahkus Reformierakond Tallinnas valitsuskoalitsioonist. J\xc3\xb5ulude eel moodustati Tallinnas uus koalitsioon Keskerakonnaga. See samm t\xc3\xb5i j\xc3\xb5ulude eel kaasa valitsuse tagasiastumise, kuna ei \xc3\xb5nnestunud s\xc3\xa4ilitada riigi ja kohalike v\xc3\xb5imude lahusus._NEWLINE_2002. aasta jaanuaris toimunud koalitsioonik\xc3\xb5nelustel moodustas Reformierakond valitsuskoalitsiooni Keskerakonnaga. Reformierakonna esimees Siim Kallas sai peaministriks. V\xc3\xa4lisministriks sai Kristiina Ojuland, keskkonnaministrina j\xc3\xa4tkas Heiki Kranich, justiitsministrina M\xc3\xa4rt Rask, kultuuriministrina Signe Kivi, portfellita regionaalministrina Toivo Asmer.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 1999\n_START_PARAGRAPH_\n17. oktoobril 1999 toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales Reformierakond 16 oma nimekirjaga ning neljas valimisliidus. Nii linnapea kui volikogu esimehe koht saadi seitsmes linnas, ainult volikogu esimehe koht 5 linnas ja ainult linnapea koht kahes linnas.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 2002\n_START_PARAGRAPH_\n2002. aasta oktoobris toimunud kohalikel valimistel osales Reformierakond oma valimisnimekirjaga 55 omavalitsuses \xc3\xbcle Eesti. Et veel viimast korda olid kohalikel valimistel lubatud valimisliidud, siis osalesid paljud Reformierakonna liikmed valimistel valimisliitude nimekirjades. Reformierakond sai v\xc3\xb5imule 54 omavalitsuses, nende hulgas n\xc3\xa4iteks Tallinnas, Tartus, P\xc3\xa4rnus, Kuressaares, Paides, Rakveres aga ka paljudes v\xc3\xa4ikelinnades ja valdades._NEWLINE_2004. aasta oktoobris s\xc3\xb5lmis Reformierakond Tallinnas uue v\xc3\xb5imuliidu Res Publica ja Rahvaliiduga. Linnakoalitsioonist lahkus Keskerakond. Reformierakondlastest abilinnapeadena asusid ametisse Peep Aaviksoo, Tatjana Muravjova ja \xc3\x9clle Rajasalu. Linnaosavanematena j\xc3\xa4tkasid t\xc3\xb6\xc3\xb6d Keit Pentus, Hanno Pevkur ja Taavi R\xc3\xb5ivas, lisandusid Remo Holsmer ning Triinu Rajasalu. _NEWLINE_2005. aasta m\xc3\xa4rtsis muutus taas kord linnav\xc3\xb5im Tallinnas. Reformierakond asus opositsiooni ning linna hakkas juhtima Keskerakonna ja Res Publica koalitsioon.\n_START_SECTION_\nX Riigikogu (2003\xe2\x80\x932007)\n_START_PARAGRAPH_\n2003. aasta m\xc3\xa4rtsis sai Reformierakond Riigikogu valimistel 87 551 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. See oli 17,7 protsenti k\xc3\xb5ikidest antud h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest ning andis 19 kohta parlamendis. _NEWLINE_Aprillis 2003 s\xc3\xb5lmis Reformierakond valitsusleppe Res Publica ja Rahvaliiduga. Valitsuses asusid t\xc3\xb6\xc3\xb6le majandus- ja kommunikatsiooniminister Meelis Atonen, v\xc3\xa4lisminister Kristiina Ojuland, kultuuriminister Urmas Paet, kaitseminister Margus Hanson ja rahvastikuminister Paul-Eerik Rummo. _NEWLINE_2005. aasta m\xc3\xa4rtsis lagunes peaminister Juhan Partsi tagasiastumise t\xc3\xb5ttu valitsus. Peaministriks sai presidendi ettepanekul ja Riigikogu otsuse j\xc3\xa4rel 12. aprillil 2005 Reformierakonna esimees Andrus Ansip, kes juhtis valitsust, kuhu lisaks Reformierakonnale kuulusid veel Keskerakond ja Rahvaliit. Teised Reformierakonna ministrid: v\xc3\xa4lisminister Urmas Paet, kaitseminister Jaak J\xc3\xb5er\xc3\xbc\xc3\xbct, justiitsminister Rein Lang ja rahvastikuministrina j\xc3\xa4tkas Paul-Eerik Rummo._NEWLINE_Oktoobris 2005 astus ametist tagasi kaitseminister Jaak J\xc3\xb5er\xc3\xbc\xc3\xbct, ministrikohused v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle J\xc3\xbcrgen Ligi.\n_START_SECTION_\nEuroopa parlamendi valimised 2004\n_START_PARAGRAPH_\nJuunis 2004 toimunud europarlamendi valimistel valiti \xc3\xbcheks kuuest Eesti saadikust Reformierakonna kandidaat Toomas Savi. Ta sai Euroopa Liberaalide ja Demokraatide Liidu fraktsiooni liikmeks ning kuulus europarlamendi arengukomisjoni.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 2005\n_START_PARAGRAPH_\n2005. aasta s\xc3\xbcgisel toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel olid Reformierakonna valimisnimekirjad v\xc3\xa4ljas 151 omavalitsuses 2113 kandidaadiga ja volikogudesse p\xc3\xa4\xc3\xa4seti 127 omavalitsuses. Kokku sai erakond 83 953 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ehk 16,9% . Reformierakond s\xc3\xa4ilitas v\xc3\xb5imupositsiooni Tartus, V\xc3\xb5rus, Valgas, J\xc3\xb5geval, Viljandis, Keilas, Raplas, K\xc3\xa4rdlas ja Kuressaares.\n_START_SECTION_\nXI Riigikogu (2007\xe2\x80\x932011)\n_START_PARAGRAPH_\n4. m\xc3\xa4rtsil 2007 toimunud Riigikogu valimistel sai Reformierakond 153 041 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ehk 27,8%, mis andis 31 kohta Riigikogus. _NEWLINE_2. aprillil 2007 s\xc3\xb5lmisid Reformierakond, Isamaa ja Res Publica liit ning Sotsiaaldemokraadid koalitsioonilepingu. Loodud valitsuse juhiks sai Andrus Ansip, v\xc3\xa4lisministrina j\xc3\xa4tkas Urmas Paet ja justiitsministrina Rein Lang, kultuuriministriks sai Laine J\xc3\xa4nes, sotsiaalministriks Maret Maripuu ning Jaanus Tamkivist sai keskkonnaminister. _NEWLINE_Veebruaris 2009 astus Maret Maripuu tagasi ning uueks sotsiaalministriks sai Hanno Pevkur._NEWLINE_Juunis 2009 lahkusid sotsiaaldemokraadid valitsuskoalitsioonist, uueks rahandusministriks sai J\xc3\xbcrgen Ligi_NEWLINE_2007. aasta Riigikogu valimiste eel tegi erakond rohkesti valimisreklaami, sealhulgas t\xc3\xa4navaplakatitega enne aktiivse valimiskampaania algust. Lubadused keskendusid palkade ja toetuste suurendamisele.\n_START_SECTION_\nEuroopa parlamendi valimised 2009\n_START_PARAGRAPH_\n7. juunil 2009 toimusid europarlamendi valimised ning Reformierakonnast osutus valituks Kristiina Ojuland. Reformierakond sai 60877 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ehk 15,3%.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 2009\n_START_PARAGRAPH_\n18. oktoobril 2009 toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel sai Reformierakond 110 275 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt. K\xc3\xb5ige suurem toetus oli Reformierakonnal Saaremaal (32,8%), j\xc3\xa4rgnes P\xc3\xb5lvamaa (31,9%) ja Tartu (30,88%). Nimeliselt p\xc3\xa4lvisid rohkem h\xc3\xa4\xc3\xa4li linnapea Urmas Kruuse Tartus, Kalle Jents Viljandis ja Urve Tiidus Kuressaares ning Rapla vallavanem Aare Heinvee.\n_START_SECTION_\nXII Riigikogu (2011\xe2\x80\x932015)\n_START_PARAGRAPH_\n6. m\xc3\xa4rtsil 2011 toimunud Riigikogu valimistel sai Reformierakond 164 255 h\xc3\xa4\xc3\xa4lt ehk 28,6% kogu h\xc3\xa4\xc3\xa4ltearvust, saades Riigikogus 33 kohta._NEWLINE_Uue v\xc3\xb5imuliidu otsustas Reformierakond p\xc3\xa4rast l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi s\xc3\xb5lmida senise valitsuspartneri Isamaa ja Res Publica Liiduga, kellega kahe peale omatakse Riigikogus 56 kohta. Loodud valitsuse juhina j\xc3\xa4tkas Andrus Ansip, v\xc3\xa4lisministrina Urmas Paet, rahandusministrina J\xc3\xbcrgen Ligi, sotsiaalministrina Hanno Pevkur, kultuuriministriks sai Rein Lang, justiitsministriks Kristen Michal ja Keit Pentusest sai keskkonnaminister._NEWLINE_Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimeheks valiti Jaanus Tamkivi, aseesimeesteks Valdo Randpere ja Remo Holsmer. Riigikogu aseesimeheks esitati Laine Randj\xc3\xa4rv._NEWLINE_6. detsembril teatas oma tagasiastumisest justiitsminister Kristen Michal. Uueks justiitsministriks sai Hanno Pevkur ning sotsiaalministriks Taavi R\xc3\xb5ivas. Kristen Michali Riigikogu saadiku volitused taastati, Riigikogu Reformierakonna fraktsioonist lahkus asendusliige Terje Trei. Taavi R\xc3\xb5ivase asemel sai Riigikogu liikmeks Tiina Lokk-Tramberg.\n_START_SECTION_\nXIII Riigikogu (2015-2019)\n_START_PARAGRAPH_\nReformierakond v\xc3\xb5itis 2015. aasta Riigikogu valimised 158 971 h\xc3\xa4\xc3\xa4lega (27,7%) ning sai 30 mandaati.\n_START_SECTION_\nKohalikud valimised 2017\n_START_PARAGRAPH_\n2017. aastal toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel oli Reformierakond peale Keskerakonda ja valimisliite kolmas 113 538 h\xc3\xa4\xc3\xa4lega (19,5%).\n_START_SECTION_\nXIV Riigikogu (2019-2023)\n_START_PARAGRAPH_\nReformierakond v\xc3\xb5itis 2019. aasta Riigikogu valimised 162 364 h\xc3\xa4\xc3\xa4lega (28,9%) ning sai 34 mandaati.'