b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4hilaadsed\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lisehitus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4hkide \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsamaks \xc3\xbchistunnuseks on hingamiselunditena talitlevad l\xc3\xb5pused (m\xc3\xb5nedel r\xc3\xbchmadel k\xc3\xbcll puuduvad). K\xc3\xb5igist teistest l\xc3\xbclijalgsetest erinevad v\xc3\xa4hid eelk\xc3\xb5ige selle poolest, et neil on pea k\xc3\xbcljes kaks paari tundlaid, teistel l\xc3\xbclijalgsetel on \xc3\xbcks paar._NEWLINE_V\xc3\xa4hkide keha koosneb \xc3\xbcksikutest l\xc3\xbclidest. Enamikul liikidel on 16\xe2\x80\x9320 l\xc3\xbcli, primitiivsematel v\xc3\xa4hkidel 60 v\xc3\xb5i rohkem. R\xc3\xbchmitudes moodustavad l\xc3\xbclid keha kolm osa: pea, rindmiku ja tagakeha. Tihti on pea ja rindmik liitunud, moodustades \xc3\xbchtse pearindmiku. V\xc3\xa4hkide silmad kinnituvad kas peale v\xc3\xb5i on varte otsas. Rindmiku esimesed kolm j\xc3\xa4semetepaari on sageli muutunud l\xc3\xb5ugjalgadeks, mis aitavad toitu k\xc3\xa4tte saada. K\xc3\xb5rgematel v\xc3\xa4hkidel esineb j\xc3\xa4semeid ka tagakehal._NEWLINE_V\xc3\xa4hilaadsete pikkus j\xc3\xa4\xc3\xa4b umbes 0,1 millimeetrist 60 sentimeetrini. J\xc3\xa4semete siruulatus ulatub m\xc3\xb5nedel 3,5 meetrini; maksimaalne kaal on kuni 20 kilogrammi.\n_START_SECTION_\nSigimine ja areng\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4hid on \xc3\xbcldjuhul lahksugulised loomad. Reburikastest munadest v\xc3\xa4ljunud vastsed (naupliused) arenevad moondega. V\xc3\xa4hkide seas esineb nii t\xc3\xa4is- kui vaegmoondega arengut.\n_START_SECTION_\nMetoodiline liigitus\n_START_PARAGRAPH_\nMetoodilistel kaalutlustel on v\xc3\xa4hkide h\xc3\xb5imkond soovitatav jaotada kahte r\xc3\xbchma.\n_START_SECTION_\nAlamv\xc3\xa4hid\n_START_PARAGRAPH_\nAlamv\xc3\xa4hid on m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetelt v\xc3\xa4iksemad ja ehituselt veidi lihtsamad._NEWLINE_Vesikirbulised on \xc3\xbched v\xc3\xa4ga tavalised alamv\xc3\xa4hkide esindajad. Vesikirbud on enamasti v\xc3\xa4ikesed, silmaga vaevu m\xc3\xa4rgatavad, veekihis ujuvad loomad. Neile on iseloomulik k\xc3\xbclgedelt tugevasti kokkusurutud, \xc3\xbcmarovaalne keha. Seda katab kitiinainest pearindliku kilp. Viimase varjus asub ka l\xc3\xbchike ja hargi taolise j\xc3\xa4tkega l\xc3\xb5ppev tagakeha. Nagu enamikule veekihis elavatele loomadele iseloomulik on nende kehakatted l\xc3\xa4bipaistvad. Pea eesosas paiknevad tugevad tundlad, mis on muutunud liikumiselunditeks. Kompimisj\xc3\xa4tked tundlakesed on tunduvalt l\xc3\xbchemad. Laubal asub \xc3\xbcks liitsilm ja \xc3\xbcks v\xc3\xa4iksem vastsesilm. Erituselunditeks on paar mandibulaarn\xc3\xa4\xc3\xa4rmeid. Vereringes\xc3\xbcsteem on avatud. Esineb k\xc3\xbcll s\xc3\xbcda, mis paikneb selgmiselt, kuid puuduvad veresooned. Vesikirbud on lahksugulised, sigivad sageli partenogeneetiliselt, seet\xc3\xb5ttu esinevad isased v\xc3\xa4hikesed episooditi._NEWLINE_Aerjalalised on vesikirpudega sama elupaika jagavad v\xc3\xa4hikesed. Tuntumad nendest on s\xc3\xb5udikud. Tagakeha l\xc3\xb5peb ka neil hargiga. Aerjalaliste hulka kuulub palju merelisi liike, kes on \xc3\xbcle l\xc3\xa4inud ektoparasiitsele eluviisile. Selle tulemusena on nende v\xc3\xa4limus tundmatuseni muutunud ning ainult munapakendid keha tagaosas viitavad sugulusele vabalt elavate aerjalalistega. Kalat\xc3\xa4i on v\xc3\xa4ike v\xc3\xa4hike, kes on arejalaliste sugulane, elab ajutise ektoparasiidina kalade kehal. Tema keha on v\xc3\xa4ga lame ning alal\xc3\xb5ugadest on kujunenud k\xc3\xb5hupoole kaks suurt, kala kehale kinnitumist v\xc3\xb5imaldavat iminappa._NEWLINE_V\xc3\xa4\xc3\xa4neljalalised on lisaks vesikirbulistele ja aerjalalistele alamate v\xc3\xa4hkide r\xc3\xbchma kuuluvad hermafrodiitsed loomad. Nendel v\xc3\xa4hkidel on vabalt liikuvad ainult vastsed. Metamorfoosi k\xc3\xa4igus kinnitub vastne tundlate ja erilise n\xc3\xa4\xc3\xa4rme n\xc3\xb5re abil end meres olevale tugevamale alusele ja t\xc3\xa4iskasvanu staadiumis liikuda ei saa. Tuntumad liigid kuuluvad kahte eluvormi. Koonusekujulise skeletiga t\xc3\xb5ruv\xc3\xa4hid on substraadiga seotud j\xc3\xa4igalt, lihaselise jalakese abil substraadiga seotud nuiv\xc3\xa4hid saavad aga ennast substraadi suhtes liigutada. V\xc3\xa4\xc3\xa4neljalalistega on l\xc3\xa4hedalt seotud ka kottv\xc3\xa4hk, kelle valmikustaadium m\xc3\xb6\xc3\xb6dub krabi kehas ning kellel ulatub peremehest v\xc3\xa4lja ainult mune t\xc3\xa4is tuubitud kotike. Vastsed on neil aga t\xc3\xbc\xc3\xbcpilise v\xc3\xa4hivastse v\xc3\xa4limuse ja eluviisiga._NEWLINE_Karpv\xc3\xa4hilised on v\xc3\xa4ikesed, m\xc3\xb5ne millimeetri pikkused, karpe meenutava v\xc3\xa4limusega (kahepoolne pantser), v\xc3\xa4ikeste veekogude p\xc3\xb5hjal\xc3\xa4hedases veekihis tegutsevad v\xc3\xa4hikesed.'