b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4ike-karihiir\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ike-karihiire kasukas on selja poolt tume ja k\xc3\xb5hu alt hele, \xc3\xbcleminek tumedalt karvalt heledale on k\xc3\xbclgedel selgepiiriline. Kasuka v\xc3\xa4rvus ei muutu hooajaliselt. V\xc3\xb5rreldes mets-karihiirega on kasukas heledam ja sabakarvad tihedamad ning pikemad, mist\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4\xc3\xa4b mulje, nagu oleks v\xc3\xa4ike-karihiirel j\xc3\xa4medam saba. K\xc3\xb5rvad paistavad karvkattest vaevu v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5i siis \xc3\xbcldse mitte._NEWLINE_V\xc3\xa4ike-karihiir kaalub 2,5\xe2\x80\x937,5 grammi. Kere pikkus on 40\xe2\x80\x9364 millimeetrit, saba on 30\xe2\x80\x9346 millimeetrit pikk, tagak\xc3\xa4pad 9\xe2\x80\x9312 millimeetrit. Kolmas \xc3\xbchek\xc3\xb6bruline hammas on suurem v\xc3\xb5i samas m\xc3\xb5\xc3\xb5dus teise hambaga ja hamba valem on 3/1, 1/1, 3/1, 3/3 = 32.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nLevinud Briti saartest ja P\xc3\xb5hja-Ibeeriast alates pea k\xc3\xb5ikjal Mandri-Euroopas ja Siberis kuni Baikali j\xc3\xa4rveni. P\xc3\xb5hja pool elutseb ka arktilistel aladel. M\xc3\xb5ne saarel neid siiski ei leidu: nad puuduvad Shetlandi saartelt, Kanalisaartelt, Scilly saartelt ja m\xc3\xb5ningatelt Stockholmi saarestiku v\xc3\xa4iksematelt saartelt._NEWLINE_Eestis v\xc3\xa4hearvukas, kuid levinud k\xc3\xb5ikjal peale Hiiumaa.\n_START_SECTION_\nElukeskkond ja \xc3\xb6koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nElab tavaliselt meretasemel, kuid levila l\xc3\xb5unaosas ka suurematel k\xc3\xb5rgustel: P\xc3\xbcreneedes n\xc3\xa4iteks kuni 2000 meetrit \xc3\xbcle merepinna ja Alpides 2260 meetrit \xc3\xbcle merepinna. Neile meeldib elada tiheda rohttaimestikuga aladel nagu n\xc3\xb5mmed, niidud, liivaluited ja metsaservad kuid p\xc3\xa4ris metsas leidub neid v\xc3\xa4he._NEWLINE_Kuna nad on putuktoidulised, siis aitavad nad piirata putukate arvukust. Sellega on nad kasulikud ka inimesele, kuna h\xc3\xa4vitavad p\xc3\xb5llumajandusele kahjulikke putukaid. Kuna nad on tundlikud keskkonnamuutuste suhtes, siis muudatused nende arvukuses on keskkonnamuutuste ja reostuse bioindikaatoriks.\n_START_SECTION_\nKisklus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ike-karihiirte haisun\xc3\xa4\xc3\xa4rmed v\xc3\xb5ivad eritada kiskjatele peletavalt m\xc3\xb5juvat l\xc3\xb5hna. Sellegi poolest v\xc3\xb5ivad rebased, kotkad, kured, k\xc3\xa4rplased, kodukassid, loor- ja kodukakud neile jahti pidada.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4itumine\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ike-karihiired elavad \xc3\xbcksikult ja on v\xc3\xa4ga territoriaalsed. Oma territooriumi kaitstakse v\xc3\xa4ga agressiivselt, erandiks on vaid sigimisperiood, kui emaseid otsivad isased ei pea territooriumide piiridest enam rangelt kinni. K\xc3\xb5ige agressiivsemalt suhtutakse samast v\xc3\xb5i l\xc3\xa4hedasest liigist isenditesse, kes nende territooriumile sattuvad. Kodupiirkond on 530\xe2\x80\x931860 ruutmeetrit ja see m\xc3\xa4rgistatakse haisun\xc3\xa4\xc3\xa4rmete abil. Toiduotsingul piiksub pea kuuldamatult, \xc3\xa4rritunult v\xc3\xb5i hirmunult toob kuuldavale k\xc3\xb5rgeid "tirtsatusi"._NEWLINE_V\xc3\xa4ike-karihiir ise urge ei kaeva, kuid v\xc3\xb5ib kasutada teiste loomade omi. Maa all veedab v\xc3\xa4hem aega, kui mets-karihiir. Viimasega v\xc3\xb5rreldes elavad nad ka h\xc3\xb5redamalt ning liiguvad kiiremini nii maal kui vees. Liigub maa peal ka talvel ja lumekatte korral kasutab liikumiseks lume ja maapinna vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4vaid t\xc3\xbchimikke. Lumekatte puudumisel tekitab endale tunnelid alustaimestikku.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nKiire ainevahetuse t\xc3\xb5ttu peavad nad p\xc3\xa4evas s\xc3\xb6\xc3\xb6ma putukaid koguses, mis on v\xc3\xb5rdeline 125% nende kehakaalust. Kiire ainevahetus ei v\xc3\xb5imalda neil rasvavarusid koguda, mist\xc3\xb5ttu nad on aktiivsed ka talvel ja kulutavad 50% ajast toitu otsides. K\xc3\xb5ige aktiivsemad on nad koidu ja h\xc3\xa4mariku ajal, kuid tegutsevad ka muul ajal. Une ja \xc3\xa4rkveloleku ts\xc3\xbcklid on suhteliselt l\xc3\xbchiajalised ja neid on \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva jooksul mitu._NEWLINE_V\xc3\xa4ike-karihiired on putuktoidulised ja s\xc3\xb6\xc3\xb6vad nii putukaid kui ka l\xc3\xbclijalgseid (\xc3\xa4mblike, t\xc3\xa4isid, skorpione, kakandilisi ja teisi sarnaseid), kuid on teateid ka v\xc3\xa4iksemate tigude ja isegi m\xc3\xb5ningase taimse toidu s\xc3\xb6\xc3\xb6misest. T\xc3\xa4pne men\xc3\xbc\xc3\xbc s\xc3\xb5ltub saagi k\xc3\xa4ttesaadavusest. Tavaliselt on saakloomad alla 6 mm pikkused. Pinnasest endale saaki ei kaeva ja n\xc3\xa4iteks vihmausse nad ei s\xc3\xb6\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ike-karihiire pojad s\xc3\xbcnnivad vahemikus aprillist augustini, k\xc3\xb5ige rohkem on poegi juunis. Tiinus kestab 19\xe2\x80\x9325, keskmiselt umbes 22 p\xc3\xa4eva ja emasloom toob t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt aastas ilmale kaks pesakonda, korraga 4\xe2\x80\x937 v\xc3\xb5i 4\xe2\x80\x9312 poega. S\xc3\xbcnnikaal on keskmiselt 0,25 grammi. Poegadel on p\xc3\xbcstised sabakarvad, mist\xc3\xb5ttu saba keskosa n\xc3\xa4ib kohev. J\xc3\xa4rglaste eest hoolitseb vaid emasloom, pojad v\xc3\xb5\xc3\xb5rduvad temast 22 p\xc3\xa4eva  (22\xe2\x80\x9330 p\xc3\xa4eva vanuselt). Hollandis tehtud uuringu j\xc3\xa4rgi s\xc3\xbcnnib \xc3\xbche hektari kohta umbes 15 poega._NEWLINE_Suguk\xc3\xbcpseks saavad pojad s\xc3\xbcndimisega samal aastal, kuid Poolas tehtud uuringu andmetel hangib esimesel aastal pesakonna vaid 22% emasloomadest. Noorloomade suremus on suur, hinnanguliselt pooled hukkuvad ja sigimiseni j\xc3\xb5uab vaid viiendik. K\xc3\xb5ige rohkem sureb noorloomi 2. ja 4. elukuu vahel, kui nad ei oska kiskjatega arvestada ning ei tea t\xc3\xa4pselt, millised putukad k\xc3\xb5lbavad toiduks. Tavaliselt elavad v\xc3\xa4ike-karihiired looduses kuni 13 kuu vanuseks, maksimaalne eluiga on 16 kuud.\n_START_SECTION_\nOhustatus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ike-karihiir kuulub Berni konventsiooni III lisas loetletud liikide hulka ja on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu hinnangul soodsas seisundis liik. Liiki v\xc3\xb5ivad ohustada elupaikade kadu ja selgrootute arvukuse v\xc3\xa4henemine pestitsiidide t\xc3\xb5ttu, kuid globaalselt v\xc3\xb5i ka Euroopa tasemel suuri ohte liigi p\xc3\xbcsimisele ei ole._NEWLINE_Aprillis 2008 leiti Iirimaalt karlikuid. Positiivse k\xc3\xbclje pealt on uus liik ilmselt toiduks ohustatud r\xc3\xb6\xc3\xb6vlindudele, n\xc3\xa4iteks loorkakule, kuid v\xc3\xb5ib samas ohustada selliseid v\xc3\xa4iksemaid kohalikke liike nagu v\xc3\xa4ike-karihiir.'