b'\n_START_ARTICLE_\nLiitiumioonaku\n_START_PARAGRAPH_\nLiitiumioonaku ehk Li-ioonaku on aku, milles kannavad elektrilaengut \xc3\xbchelt elektroodilt teisele liitiumi ioonid. Liitiumi k\xc3\xb5rgeelektroodipotentsiaali t\xc3\xb5ttu on liitiumioonelemendi nimipinge v\xc3\xa4hemalt 3 volti.\n_START_SECTION_\nTerminitest\n_START_PARAGRAPH_\nLiitiumioonakut nimetatakse l\xc3\xbchemalt liitiumakuks (ioonid on elektrilaengukandjaks ka teistes keemilistes vooluallikates). Liitiumaku on \xc3\xbcldnimetus erinevat t\xc3\xbc\xc3\xbcpi liitiumakudele, nagu liitiumpol\xc3\xbcmeeraku, liitiummangaanaku, liitiumtitanaataku, liitium-raudfosfaataku. Liitiumioonakuna k\xc3\xa4sitatakse m\xc3\xb5nikord ainult esimese p\xc3\xb5lvkonna liitiumkoobaltdioksiidist plusselektroodiga liitiumakut._NEWLINE_Liitiumakut ei v\xc3\xb5i segi ajada liitiumelemendi ehk (k\xc3\xb5nekeelse) liitiumpatareiga, mis tegelikult on primaarelement.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nAku negatiivne elektrood on enamasti grafiidist, mille kristalliv\xc3\xb5retasandite vahele paigutuvad liitiumi neutraalsed aatomid. Niisuguse interkalatsiooni (ladina k intercalare vahele paigutama) tarvis on grafiidi pinnale moodustatud kattekiht, mis laseb l\xc3\xa4bi suhteliselt v\xc3\xa4ikesed Li\xe2\x81\xba-oonid, kuid on l\xc3\xa4bimatu elektrol\xc3\xbc\xc3\xbcdi ioonidele. Uuemates akut\xc3\xbc\xc3\xbcpides kasutatakse negatiivses elektroodis nanokristallilist r\xc3\xa4ni vm._NEWLINE_Positiivne elektrood on liitiumi ja m\xc3\xb5ne teise metalli (koobalt, raud, mangaan) \xc3\xbchendist. Esimese p\xc3\xb5lvkonna ning senini kasutatavas akut\xc3\xbc\xc3\xbcbis on elektroodimaterjaliks oksiid LiCoO\xe2\x82\x82 . Positiivse elektroodi materjal m\xc3\xa4\xc3\xa4rab aku nimipinge, mis j\xc3\xa4\xc3\xa4b vahemikku 3,0\xe2\x80\x933,7 V._NEWLINE_Negatiivse elektroodi materjal on kantud kihina vaskfooliumile ja positiivse elektroodi materjal alumiiniumfooliumile._NEWLINE_Elektroode eraldav separaator on immutatud elektrol\xc3\xbc\xc3\xbcdiga, milleks on liitiumisool (nt LiPF\xe2\x82\x86 ) aprootilises (prootonit mittekaasavas) lahustis.\n_START_SECTION_\nLaadimine\n_START_PARAGRAPH_\nLiitiumioonaku vajab spetsiaalset laadimisl\xc3\xbclitust, mis on akust toidetavasse seadmesse sisse ehitatud v\xc3\xb5i eraldi laadijana seadmega kaasas. Laadimine toimub siis aku kestvuse seisukohast optimaalses ja turvalises (plahvatusohutus) re\xc5\xbeiimis._NEWLINE_Laadimispinge on 3,6-voldise nimipingega akuelementidel 4,1 V ja 3,7-voldistel liitiumpol\xc3\xbcmeerelementidel 4,2 V. Laadimisvool j\xc3\xa4\xc3\xa4b normaallaadimisel vahemikku (0,6\xe2\x80\x931,0)C, seega nt akut mahutavusega C = 3 Ah laetakse 1C korral algul vooluga kuni 3 A. Laadimisvool v\xc3\xa4heneb sedam\xc3\xb6\xc3\xb6da, kuidas aku t\xc3\xa4itub. Kui see vool on v\xc3\xa4henenud n\xc3\xa4iteks v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuseni 0,05C, l\xc3\xb5petab seade laadimise._NEWLINE_Kiirlaadimisel v\xc3\xb5ib laadimisvool olla 2C, 4C ja isegi 8C, millele vastavalt l\xc3\xbcheneb laadimiskestus, kuigi mitte v\xc3\xb5rdeliselt. \xc3\x9cldjuhul l\xc3\xbchendab kiirlaadimine ka aku t\xc3\xb6\xc3\xb6iga._NEWLINE_Et liitiumakuakudel puudub m\xc3\xa4luefekt ning uued akud ei vaja formeerimist, pole tarvis erilisi laadimisre\xc5\xbeiime. Siiski s\xc3\xbcgavt\xc3\xbchjendatud aku "\xc3\xa4ratamiseks" on t\xc3\xa4iuslikumatel laadijatel v\xc3\xb5imalus alustada laadimist n\xc3\xb5rga vooluga._NEWLINE_Kasutamatult seisvat akut on soovitatav iset\xc3\xbchjenemise kompenseerimiseks iga poole aasta tagant veidi j\xc3\xa4rele laadida, et ta pinge ei langeks alla 3 voldi. Samuti tuleb arvestada, et ka v\xc3\xa4ljal\xc3\xbclitatult v\xc3\xb5ib seade v\xc3\xa4hest voolu tarbida.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xbchjendamine\n_START_PARAGRAPH_\nAku koormamisel langeb aku pinge laadimise l\xc3\xb5pul saavutatud v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuselt kiiresti nimipingeni ja j\xc3\xa4\xc3\xa4b siis peaaegu p\xc3\xbcsima, kuni t\xc3\xbchjaks saamisel langeb j\xc3\xa4rsult. T\xc3\xbchjendamise l\xc3\xb5pp-pingeks loetakse keskmiselt 2,5 V; edasine koormamine v\xc3\xb5ib aku rikkuda. Ka aku \xc3\xbcldise kestvuse huvides on soovitatav aku laadima panna enne, kui toidetav seade selle v\xc3\xa4lja l\xc3\xbclitab.\n_START_SECTION_\nSisseehitatud kaitsel\xc3\xbclitus\n_START_PARAGRAPH_\nLiitiumioonaku s\xc3\xbcsteem t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja 1980. aastate algul, ent kulus veel k\xc3\xbcmme aastat, kuni j\xc3\xb5uti t\xc3\xb6\xc3\xb6kindla ja ohutu aku tootmiseni. Nimelt on seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi aku v\xc3\xa4ga tundlik \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslike t\xc3\xb6\xc3\xb6re\xc5\xbeiimide suhtes, mist\xc3\xb5ttu vajab erisuguseid kaitsemeetmeid (BMS Battery Management and Monitoring System) nii akus kui ka laadijas. Sellest tulenevalt tohib laadimiseks kasutada \xc3\xbcksnes seadmega kaasas olevat laadurit. M\xc3\xb5ne teise laadija kasutamise tagaj\xc3\xa4rjel v\xc3\xb5ib aku kuumeneda, millega kaasneb s\xc3\xbcttimis- ja plahvatusoht._NEWLINE_V\xc3\xa4ikese ja keskmise suurusega akudesse on elektrooniline kaitsel\xc3\xbclitus sisse ehitatud. See l\xc3\xbclitus kaitseb akut s\xc3\xbcgava t\xc3\xbchjendamise, \xc3\xbclelaadimise ja soojusliku \xc3\xbclekoormamise eest. T\xc3\xbchjendamisel katkestab l\xc3\xbclitus (enamasti ajutiseks) toiteahela, kui pinge akuelemendi kohta langeb alla 2,5\xe2\x80\x933 voldi; iseennistuv l\xc3\xbclitus kaitseb akut liigvoolu ja l\xc3\xbchise eest. Kaitsel\xc3\xbclitus j\xc3\xa4lgib ka laadimispinge muutumist ja muutumise kiirust ning katkestab \xc3\xbclelaadimes ohu tekkimisel laadimisahela. Akupatareis \xc3\xbchtlustab kaitsel\xc3\xbclitus elementidele langevad laadimispinged, et \xc3\xa4ra hoida m\xc3\xb5ne elemendi \xc3\xbclelaadimist ning \xc3\xbclekuumenemist. Akuelementide \xc3\xbclekuumenemisele reageerivad ka temperatuuriandurid._NEWLINE_Kuigi akusisene kaitsel\xc3\xbclitus on v\xc3\xa4ga energias\xc3\xa4\xc3\xa4stlik, on tal siiski aku iset\xc3\xbchjenemisel oluline osa.'