b'\n_START_ARTICLE_\nKarl August Hollmann\n_START_PARAGRAPH_\nKarl August Hollmann (2. veebruar 1801 \xc3\x84ksi \xe2\x80\x93 31. august 1849 Tartu) oli Eesti vaimulik._NEWLINE_\xc3\x95ppis Tartus kreiskoolis ja g\xc3\xbcmnaasiumis. Tartu \xc3\x9clikooli usuteaduskonnas \xc3\xb5ppis ta aastatel 1821\xe2\x80\x931824. T\xc3\xb6\xc3\xb6tas seej\xc3\xa4rel kodu\xc3\xb5petajana ja reisis Saksamaale, \xc3\xb5ppis filosoofiat Berliini \xc3\x9clikoolis Georg Wilhelm Friedrich Hegeli ja Friedrich Daniel Ernst Schleiermacheri juures. Oli aastal 1827 tagasi Tartus, \xc3\xb5ppis aastal 1828 Tartu \xc3\x9clikoolis filosoofiat ja aastal 1833 usuteadust. Ordineeriti 4. veebruaril 1834 \xc3\xb5petajaks._NEWLINE_Oli aastatel 1834\xe2\x80\x931849 (introdutseeriti 25. veebruaril 1834) Puhja P\xc3\xbcha Dionysiuse koguduse \xc3\xb5petaja. Suri aastal 1849 Tartus, maeti Puhja._NEWLINE_Kirjutas "Bemerk, \xc3\xbcber den Nominativ, Genetiv und Accusativ im Estnischen" (Verh. GEG II, 2). Selles v\xc3\xb5rdlemisi teravam\xc3\xb5ttelises t\xc3\xb6\xc3\xb6s l\xc3\xa4heb Hollmann lahku Helleri poolt esitatud deklinatsiooni\xc3\xb5petusest, et nominatiiv, genitiiv ja akusatiiv pole eesti keeles mitte kindlad k\xc3\xa4\xc3\xa4nded nagu ladina grammatikas, vaid modaliteedi vormid (definitiiv, relatiiv ja indefinitiiv). Neist kolmest Hollmanni modaliteedikujust loob Hollmann 4 k\xc3\xa4\xc3\xa4net: et nominatiiv, genitiiv, akusatiiv ja indefinitiiv, kusjuures akusatiiv omab kord nominatiivse, kord genitiivse kuju. \xc3\x9chtlasi n\xc3\xa4itab Hollmann, et akusatiiv on kindel objektik\xc3\xa4\xc3\xa4ne. Samale seisukohale j\xc3\xb5udis ka Eduard Ahrens oma s\xc3\xbcntaksis (ilmunud 1853)\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema vend Rudolf Gustav Hollmann oli Karula- ja R\xc3\xb5uge Maarja koguduse \xc3\xb5petaja, vennapoeg Friedrich August Wilhelm Hollmann oli R\xc3\xb5uge Maarja koguduse \xc3\xb5petaja ja hiljem Liivimaa kindralsuperintendent, vennapojapoeg Franz Friedrich Reinhold Hollmann oli Maarja-Magdaleena- ja R\xc3\xb5uge Maarja koguduse \xc3\xb5petaja, hiljem L\xc3\xa4tis C\xc4\x93sise piirkonnas Liepkalne kihelkonnas Ir\xc5\xa1is (Hirschehofis) asunud saksa koloonia \xc3\xb5petaja. Tema \xc3\xa4i Jakob Wilhelm Reinhold Everth oli Kodavere- ja Alatskivi koguduse \xc3\xb5petaja.'