b"\n_START_ARTICLE_\nP\xc4\xbcavi\xc5\x86ase lade\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc4\xbcavi\xc5\x86ase lade on \xc3\xbclemdevoni ladestiku regionaalne lade. P\xc4\xbcavi\xc5\x86ase lademe all lamab Amata lade ja temal lasub Dubniki lade. Lademe vanus on 370...364 miljonit aastat._NEWLINE_Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepi\xc5\x86\xc5\xa1 aastal 1951. Lademe neostratot\xc3\xbc\xc3\xbcbiks on Irboska paljand. \xc3\x9cleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastavad sellele umbkaudu Chudovo, Pskovi ja Snetnaya Gora kihistud._NEWLINE_Lademe paksus Eestis on 27\xe2\x80\x9332 m. L\xc3\xa4tis on selle paksus valdavalt 11\xe2\x80\x9315 meetrit, kaguosas kuni 20 meetrit, L\xc3\xa4ti kirdeosas Riia\xe2\x80\x93Pihkva maantee \xc3\xbcmbruskonnas aga kuni 50 meetrit. L\xc3\xa4ti aladel lasub P\xc4\xbcavi\xc5\x86ase lademel Salaspilsi lade. Lade jaguneb kolmeks alamlademeks (Snetnaya Gora alamlade, Pihkva alamlade ja Chudovo alamlade)._NEWLINE_Lade avaneb L\xc3\xa4tis 1\xe2\x80\x9310 kilomeetri laiuse ribana, L\xc3\xa4ti ida- ja keskosas on lademel aga veel teine avamusala, mis on kuni 10, kohati aga kuni 40 kilomeetrit lai. Lade paljandub n\xc3\xa4iteks Venta, Abava, Gauja, Dubna ja Palsa j\xc3\xb5gede kallastel, samuti ka Daugava kallastel L\xc4\xabv\xc4\x81nist Riiani. Selle t\xc3\xbc\xc3\xbcppaljand ujutati P\xc4\xbcavi\xc5\x86ase h\xc3\xbcdroelektrijaama rajamisel \xc3\xbcle. Eestis paljandub lade n\xc3\xa4iteks Peetri j\xc3\xb5el Kalkahju juures._NEWLINE_Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti ja lubjakivi. L\xc3\xa4tis esineb lademes kohati ka liivakivi."