b'\n_START_ARTICLE_\nNolcken\n_START_PARAGRAPH_\nNolcken (vene: \xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xbd) on Alam-Saksi p\xc3\xa4ritolu Rootsi, Soome, Liivimaa, Saaremaa, Eestimaa, Kuramaa, Poola ja Venemaa aadlisuguv\xc3\xb5sa._NEWLINE_1726. aastal sai naturalisatsiooni korras Haeska m\xc3\xb5isniku poeg ja Rootsi diplomaadina tegutsenud Erich Matthias von Nolcken Rootsi kuningas Fredrik I poolt Rootsi aadlikuks ja tema perekond immatrikuleeriti 1727. aastal Rootsi r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda (nr 1806). 1747. aastal anti talle ka vabah\xc3\xa4rra tiitel ja aastal 1752 immatrikuleeriti tema perekond Rootsi r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda vabah\xc3\xa4rrade suguv\xc3\xb5sana nr 223. See vabah\xc3\xa4rrade suguv\xc3\xb5sa liin immatrikuleeriti 1797. aastal ka Liivimaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda ning sai aastal 1812 ka Soome vabah\xc3\xa4rra tiitli ja 1890 Venemaa krahv Reutern tiitli._NEWLINE_1618. aastal asus Eestimaale Heimart von Nolcken, kes 1632. aasta 3. mail ostis Saaremaal Mullutu ja Nolgim\xc3\xb5isa ja pani aluse nii Saaremaa kui Liivimaa perekonna liinile. Rootsi genealoogid on aga t\xc3\xb5estanud, et tegemist on fantaasiaga, tegelikult olid Nolckenid Saaremaa elanikud, ilmselt eesti p\xc3\xa4ritoluga. _NEWLINE_Suguv\xc3\xb5sa liine immatrikuleeriti veel 1741. aastal Saaremaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda, 1746 Eestimaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda ja 1844 Liivimaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nPerekonnale kuulusid erinevatel aegadel Saaremaal Nolgim\xc3\xb5is (saksa: Schultzenhof), kuni 1799 Mullutu (Mullut), kuni 1791 Haeska (Hasik), 1788\xe2\x80\x931791 Kalli (Kalli), 1785\xe2\x80\x931791 Sassi (Kabbil), Pilguse (Hoheneichen), Eikla (Euk\xc3\xbcll), Kangruselja (Kangern), Kudjape (Kudjap\xc3\xa4h), Kaunispe (Kaunisp\xc3\xa4h), Karja (Karrishof), Torgu (Torkenhof), Laimjala (Laimjall), Tiinuse (Ficht), Pihtla (Pichtendahl), Vana-N\xc3\xb5mpa (Alt-Nempa), Liiva-N\xc3\xb5mpa (Neu-Nempa) ja Kareda (Karridahl) m\xc3\xb5is._NEWLINE_Eestimaal Valkla (Wallk\xc3\xbcll) ja Liivimaal Luunja (Lunia), Kaagvere (Kawershof), Vana-Kastre (Altenthurn), al. 1810 Mooste (Moisekatz), al. 1831 Pilka (Pilken), al. 1869 Kabina (Cabbina), al. 1870 Alatskivi (Alatzkiwwi), al. 1871 Sarakuste (Sarrakus), \xc3\x9clenurme (Uellenorm), Tabivere (Tabbifer), Kiuma (Kioma), Kaiavere (Kayafer) m\xc3\xb5is ja ka veel L\xc3\xb6wensternide m\xc3\xb5isad: Kuigatsi (L\xc3\xb6wenhof), Vaalu (Wahlenhof), Pringi (Brinkenhof) ja Soontaga (Sontack) m\xc3\xb5is._NEWLINE_Kuramaa alal 8820 hektari suurune Ezere (Gross-Essern), 5730 ha Re\xc5\x86\xc4\xa3e (Ringen), 9300 ha Pampa\xc4\xbci (Pampeln), Kaula\xc4\x8du (Kaulitzen), Apri\xc4\xb7i (Appricken) ja Sp\xc4\x81re (Spahren) m\xc3\xb5is ning Nogale loss.'