b'\n_START_ARTICLE_\nKarolingide impeerium\n_START_SECTION_\nFrangi riigi \xc3\xbclesehitamine ja kaitse\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi Karl Martell ei v\xc3\xb5tnud kuninga tiitlit, nagu tema poeg Pippin III L\xc3\xbchike, v\xc3\xb5i keisri tiitlit, nagu tema pojapoeg Karl Suur, oli ta absoluutne valitseja praktiliselt kogu t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa mandriosas p\xc3\xb5hja pool P\xc3\xbcreneesid. Vaid veel vallutamata osa Saksimaast, Lombardia ja Marca Hispanica p\xc3\xb5hja pool P\xc3\xbcreneesid olid t\xc3\xa4htsad lisandused Frangi riigile p\xc3\xa4rast tema surma._NEWLINE_Martell oli ka kogu feodaals\xc3\xbcsteemi asutaja, mis markeeris Karolingide keisririiki, ja Euroopat \xc3\xbcldiselt keskajal, kuigi tema uuendustest said kasu tema poeg ja pojapoeg. Veelgi enam, Martell kinnistas oma koha ajaloos kristliku Euroopa kaitsmisega moslemite vastu Poitiers\' lahingus aastal 732. Ibeeria saratseenid olid liitnud berberi kergeratsav\xc3\xa4e ja araabia raskeratsav\xc3\xa4e, luues muljetavaldava v\xc3\xa4e, mis peaaegu kunagi ei kaotanud. Kristliku Euroopa v\xc3\xa4gedel, seevastu, puudus v\xc3\xb5imas abivahend jalus. Selle v\xc3\xb5iduga teenis Karl h\xc3\xbc\xc3\xbcdnime Martell ("Vasar")._NEWLINE_Pippin III sai kuninga tiitli paavst Zachariaselt umbes aastal 751. Karl Suure valitsemine algas aastal 768 p\xc3\xa4rast Pippini surma. Ta h\xc3\xb5ivas oma venna kuningriigi, mis oli ka Pippini p\xc3\xa4rand, ja krooniti aastal 800 Rooma keisriks.\n_START_SECTION_\nKeisririik Karl Suure valitsemisajal (768\xe2\x80\x93814)\n_START_PARAGRAPH_\nKarolingide keisririik kattis Karl Suure surma ajal enamuse L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopat, nagu Rooma riik enne seda. Erinevalt roomlastest, kes tungisid Reini taha ainult k\xc3\xa4ttemaksuks p\xc3\xa4rast h\xc3\xa4vingut Teutoburgi metsas (9. eKr), purustas Karl Suur otsustavalt kogu germaanlaste vastupanu ja laiendas oma valdusi Elbeni, m\xc3\xb5jutades s\xc3\xbcndmusi peaaegu Vene steppideni._NEWLINE_Karolingide keisririik oli jagatud erinevate Karolingide d\xc3\xbcnastia liikmete vahel. Alates keisririigi loomisest olid need: kuningas Karl Neustrias, kuningas Ludwig Vaga Akvitaanias ja kuningas Pippin Itaalias. Pippin suri aastal 810, tema p\xc3\xa4rijaks sai vallaspoeg Bernhard ning Karl suri p\xc3\xa4rijateta aastal 811. Kuigi Bernhard j\xc3\xa4rgnes Pippinile Itaalia kuningana, tehti Ludwigist aastal 813 kaaskeiser ja kogu keisririik l\xc3\xa4ks talle seoses Karl Suure surmaga 814. aasta talvel.\n_START_SECTION_\nKeisririik kuni Verduni lepinguni (814\xe2\x80\x93840)\n_START_PARAGRAPH_\nLudwig Vaga pidi sageli v\xc3\xb5itlema, et s\xc3\xa4ilitada kontrolli keisririigi \xc3\xbcle. Itaalia kuningas Bernhard suri aastal 818 vangistuses p\xc3\xa4rast m\xc3\xa4ssamist aasta varem ja Itaalia l\xc3\xa4ks tagasi keisri kontrolli alla. Ludwigi meelemuutus Bernhardi surmale aastal 822 v\xc3\xa4hendas suuresti tema prestii\xc5\xbei keisrina aadli silmis. Vahepeal aastal 817 rajas Ludwig kolm uut Karolingide kuningriiki oma poegadele esimesest abielust: Lothar tehti Itaalia kuningaks ja kaaskeisriks, Pippin tehti Akvitaania kuningaks ja Ludwig Sakslane tehti Baieri kuningaks. Tema p\xc3\xbc\xc3\xbce aastal 823 arvestada ka neljanda pojaga (teisest abielust), Karl Paljaspeaga t\xc3\xa4hendas vanemate poegade vastupanu ja tema valitsemise viimaseid aastaid vaevas kodus\xc3\xb5da._NEWLINE_Lotharilt v\xc3\xb5eti aastal 829 tema kaaskeisri tiitel ja ta pagendati Itaaliasse, kuid j\xc3\xa4rgmisel aastal r\xc3\xbcndasid tema pojad Ludwigi keisririiki ja sundisid viimase Lothari kasuks troonist loobuma. J\xc3\xa4rgmisel aastal r\xc3\xbcndas Ludwig oma poegade kuningriike, v\xc3\xb5ttis Lotharilt tema keisritiitli ja tagas Itaalia kuningriigi Karlile. Pippin ja Ludwig Sakslane m\xc3\xa4ssasid aastal 832, Lothar liitus nendega aastal 833 ja koos nad vangistsid Ludwig Vaga ja Karli. Aastal 835 tehti perekonna sees rahu ja Ludwig taastati keisriks. Kui Pippin aastal 838 suri, kroonis Ludwig Karli Akvitaania kuningaks, samas aadel valis Pippini poja Pippin II, konflikt lahenes aastal 860 koos Pippini surmaga. Kui Ludwig Vaga aastal 840 l\xc3\xb5puks suri, taotles Lothar kogu keisririiki olenemata jaotamisest._NEWLINE_Vaidlus s\xc3\xbctitas uue s\xc3\xb5ja, seekord \xc3\xbchinesid Karl ja Ludwig Sakslane Lothari vastu. P\xc3\xa4rast kaotust Fontenay lahingus oma noorematele vendadele, p\xc3\xb5genes Lothar oma pealinna Aachenisse ja kogus uue armee. Uued v\xc3\xa4ed olid kehvemad kui noorematel vendadel. Aastal 842 leppisid Karl ja Ludwig Strasbourgi vannetega kokku kuulutada Lothar keiserlikule troonile k\xc3\xb5lbamatuks. Strasbourgi vanded t\xc3\xa4histasid enne Verduni lepingut keisririigi jagamist Ludwigi ja Karli vahel ida ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ne osaks. Teet\xc3\xa4hisena Euroopa ajaloos on Strasbourgi vanded Prantsusmaa ja Saksamaa s\xc3\xbcnni s\xc3\xbcmbol. Keisririik jagati l\xc3\xb5puks aastal 843 Verduni lepinguga.\n_START_SECTION_\nKeisririik p\xc3\xa4rast Verduni lepingut (843\xe2\x80\x93877)\n_START_PARAGRAPH_\nLothar sai keisritiitli, Itaalia kuningriigi ning territooriumi Reini ja Rhone j\xc3\xb5gede vahel, mida kokku kutsuti Kesk-Frangi riigiks. Ludwig sai k\xc3\xb5ik valdused Reinist idas ning Itaaliast p\xc3\xb5hjas ja idas, mida kutsuti Ida-Frangi riigiks ja mis oli t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Saksamaa eelk\xc3\xa4ija. Karl sai k\xc3\xb5ik maad l\xc3\xa4\xc3\xa4ne pool Rhone j\xc3\xb5ge, mida kutsuti L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Frangi riigiks._NEWLINE_Lothar j\xc3\xa4ttis aastal 844 Itaalia oma vanimale pojale Ludwigile, tehes temast aastal 850 kaaskeisri. Lothar suri aastal 855, jagades oma kuningriigi kolmeks osaks: Ludwigile j\xc3\xa4i tema territoorium, endise Burgundia kuningriigi territoorium j\xc3\xa4i kolmandale pojale Karlile ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud territoorium, mille jaoks ei olnud veel nime, j\xc3\xa4i teisele pojale Lotharile, seda ala hakati kutsuma Lotharingia._NEWLINE_Ludwig II, olles rahulolematu, et ei saanud seoses isa surmaga rohkem territooriume, liitus aastal 858 oma onu Ludwig Sakslasega oma venna Lothari ja oma onu Karl Paljaspea vastu. Lothar leppis varsti p\xc3\xa4rast seda oma venna ja onuga \xc3\xa4ra. Karl oli nii ebapopulaarne, et ei suutnud koguda v\xc3\xa4gesid v\xc3\xb5itluseks sissetungijatega ja p\xc3\xb5genes Burgundiasse. Teda p\xc3\xa4\xc3\xa4stsid vaid piiskopid, kes keeldusid Ludwig Sakslast kuningaks kroonimast. Aastal 860 tungis Karl Paljaspea Burgundia kuningriiki, kuid t\xc3\xb5rjuti tagasi. Lothar II loovutas aastal 862 maad Ludwigile toetuse eest oma naisest lahutamisel, kes p\xc3\xb5hjustas korduvaid konflikte paavsti ja onudega. Burgundia Karl suri aastal 863 ja tema kuningriigi p\xc3\xa4ris Ludwig II._NEWLINE_Lothar II suri aastal 869 ilma seaduslike p\xc3\xa4rijateta ning tema kuningriik jagati Karl Paljaspea ja Ludwig Sakslase vahel aastal 870 Meersseni lepinguga. Vahepeal oli Ludwig Sakslane seotud vaidlustega oma kolme pojaga. Ludwig II suri aastal 875 ja nimetas oma p\xc3\xa4rijaks Ludwig Sakslase vanema poja Karlmanni. Karl Paljaspea, keda toetas paavst, krooniti nii Itaalia kuningaks kui ka Saksa-Rooma keisriks. J\xc3\xa4rgmisel aastal Ludwig Sakslane suri. Karl p\xc3\xbc\xc3\xbcdis annekteerida ka tema valdusi, kuid kaotas otsustavalt Andernachi juures ning Ida-Frangi riik jagati Ludwig Noorema, Karlmanni ja Karl Paksu vahel.\n_START_SECTION_\nKeisririik languses (877\xe2\x80\x93888)\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Karl Paljaspea surma r\xc3\xbcndasid keisririiki p\xc3\xb5hjast ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nest viikingid, sisemised v\xc3\xb5itlused toimusid Itaaliast Balti mereni ja Ungarist Akvitaaniani. Karl Paljaspea suri aastal 877 Mont Cenise kuru \xc3\xbcletamisel ja tema j\xc3\xa4rglaseks sai tema poeg Louis Kogeleja kui L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Frangi kuningas, kuid ilma Saksa-Rooma keisri tiitlita. Louis Kogeleja oli f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt n\xc3\xb5rk ja suri kaks aastat hiljem, tema valdused jagati kahe vanema poja vahel: Louis III sai riigi p\xc3\xb5hjaosa (Neustria) ning Karlmann sai riigi l\xc3\xb5unaosa (Akvitaania ja Burgundia). Itaalia kuningriik sai l\xc3\xb5puks Baieri Karlmannile, kuid insult sundis teda loovutama Itaalia oma vennale Karl Paksule ja Baieri Ludwig Nooremale. Aastal 879 asutas Boso Provence\'is Alam-Burgundia kuningriigi._NEWLINE_Aastal 881 krooniti Karl Paks Saksa-Rooma keisriks, samas surid Ludwig Noorem ja Louis III j\xc3\xa4rgmisel aastal. Saksimaa ja Baieri \xc3\xbchendati Karl Paksu kuningriigiga ja Neustria l\xc3\xa4ks Carloman II k\xc3\xa4tte, kes vallutas ka Alam-Burgundia. Carloman suri jahi\xc3\xb5nnetuses aastal 884 p\xc3\xa4rast tormilist ja ebaefektiivset valitsemist ning tema maad p\xc3\xa4ris Karl Paks, taasluues Karl Suure impeeriumi._NEWLINE_Karl, kes kannatas arvatavasti epilepsia all, ei kaitsnud kuningriiki viikingite vastu ja p\xc3\xa4rast Pariisi v\xc3\xa4ljaostmist neilt aastal 886 peeti teda \xc3\xb5ukonna poolt araks ja ebakompetentseks. J\xc3\xa4rgmisel aastal tema vennapoeg Arnulf, Baieri Karlmanni vallaspoeg, t\xc3\xb5stis m\xc3\xa4ssu. M\xc3\xa4ssu mahasurumise asemel p\xc3\xb5genes Karl Neidingenisse ja suri aastal 888, j\xc3\xa4ttes maha killustunud riigi ja suure segaduse.\n_START_SECTION_\nKeisririigi jagamine aastal 887\n_START_PARAGRAPH_\nKarolingide keisririik jagati: Arnulf s\xc3\xa4ilitas K\xc3\xa4rnteni, Baieri, Lotringi ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase Saksamaa alad; Pariisi krahv Odo valiti L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Frangi kuningriigi (Prantsusmaa) kuningaks, Ranulf II sai Akvitaania kuningaks, Itaalia l\xc3\xa4ks krahv Berengari k\xc3\xa4tte, \xc3\x9clem-Burgundia sai Rudolf I ja Alam-Burgundia sai Boso poeg Louis III Pime.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi\n_START_PARAGRAPH_\nKarolingide s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e tugevus p\xc3\xb5hines Karl Martelli juhitud ratsav\xc3\xa4e revolutsioonil 730. aastatel. Siiski v\xc3\xb5eti jalus, mis tegi ratsav\xc3\xa4el piigi kasutamise v\xc3\xb5imalikuks, Frangi riigis kasutusele alles kaheksanda sajandi l\xc3\xb5pul. Seevastu p\xc3\xb5hines Karolingide s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e edukus peamiselt uutel piiramistehnoloogiatel ja eeskujulikul logistikal. Siiski kasutati suurt arvu hobuseid frankide s\xc3\xb5jav\xc3\xa4es alles Karl Suure ajal. See oli nii sellep\xc3\xa4rast, et hobused pakkusid v\xc3\xa4gede kiiret pika maa taha transportimise meetodit, mis oli t\xc3\xa4htis sellise suure riigi ehitamisel ja s\xc3\xa4ilitamisel.'