b'\n_START_ARTICLE_\nTori hobune\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nTori hobune on nimetuse saanud 1856. aastal asutatud Tori Hobusekasvanduse j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nTori hobuse v\xc3\xa4limik on kiirus- ja sammuhobuse vahepealne, kaldudes rohkem viimase poole. Rind ja laudjas on h\xc3\xa4sti arenenud, lihastik tugev, kehaehitus kuiv. Laudjas on libajas, ovaalne. Puudusi esineb jalgade seisus. Peamised v\xc3\xa4rvused on raudjas, k\xc3\xb5rb ja punane.\n_START_SECTION_\nAretus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5u aretuse alguseks peetakse 1892. aastat, mil kasvandusse toodi sugut\xc3\xa4kk Hetman. Hetmani p\xc3\xb5lvnemistabelist n\xc3\xa4htub, et ta oli segavereline. Sellele vaatamata p\xc3\xa4randas ta oma omadusi j\xc3\xa4rglastele p\xc3\xbcsivalt edasi._NEWLINE_Tori Hobusekasvanduse m\xc3\xa4rad p\xc3\xa4rinesid enamasti eesti hobuse t\xc3\xb5ust. Neid paaritati importt\xc3\xa4kkudega, samuti m\xc3\xb5isnike poolt eraviisiliselt sisse toodud hobustega, kellest enamik kuulus samadesse t\xc3\xb5ugudesse, mida kasutati kasvanduses. M\xc3\xb5isnikud olid huvitatud s\xc3\xb5iduhobustest, kelle hinnad olid tol ajal k\xc3\xb5rged \xe2\x80\x93 see p\xc3\xb5hjustaski kiirushobuste impordi. Talupojad eelistasid Hetmani j\xc3\xa4rglasi. Hetmani liin levis kiiresti ja kujunes esimeseks tori t\xc3\xb5u aretusliiniks. Kiirushobuste (idapreisi, hannoveri, holsteini, t\xc3\xa4isverelise ratsahobuse) ristandid kohalike hobustega ei rahuldanud p\xc3\xb5llumajanduse n\xc3\xb5udeid v\xc3\xa4ikese veoj\xc3\xb5u ja elava temperamendi t\xc3\xb5ttu. H\xc3\xa4id p\xc3\xb5llumajandushobuseid saadi norfolgi traavlitest. Ka idafriisi hobused suurendasid tori hobuse massi ja kompaktsust, kuid sissetoodud hobuste eksterj\xc3\xb6\xc3\xb6rivigade ja terviserikete t\xc3\xb5ttu praagiti nad suguhobuste hulgast v\xc3\xa4lja. Sellele vaatamata oli idafriisi hobuste m\xc3\xb5ju suur. 1930. aastatel sisaldas enamik tori hobuseid nende verd._NEWLINE_Hetmani liini ulatuslik levik Eesti- ja Liivimaal tekitas suguluspaarituse ohu. Tekkis vajadus uute aretuskomponentide j\xc3\xa4rele. Et Inglismaalt polnud v\xc3\xb5imalik n\xc3\xb5uetele vastavaid t\xc3\xbcsedamaid norfolgi traavleid saada, siis otsustati Prantsusmaalt osta bretooni hobuseid. See t\xc3\xb5ug p\xc3\xa4rineb normandia hobusest ja norfolgi traavlist. Viimase kaudu olid bretooni hobused sugulased Hetmaniga. Seega polnud tegemist t\xc3\xa4iesti v\xc3\xb5\xc3\xb5ra t\xc3\xb5uga. 1937. aasta algul Eestisse toodud 5 bretooni t\xc3\xa4kku kohanesid siin h\xc3\xa4sti ja rajasid uusi aretusliine. Bretooni t\xc3\xa4kkude kasutamise tulemusel suurenes tori t\xc3\xb5u kehamass ja kompaktsus, k\xc3\xb5rgus aga j\xc3\xa4i endiseks. Et bretooni hobused on t\xc3\xbcsedale kehaehitusele vaatamata elavad ja liikuvad, ei v\xc3\xa4henenud tori hobuste liikumiskiirus._NEWLINE_Tori hobuset\xc3\xb5u aretamisel on suured teened Mihkel Ilmj\xc3\xa4rvel, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1926\xe2\x80\x931947 Tori Hobusekasvanduse juhatajana._NEWLINE_Aretust\xc3\xb6\xc3\xb6ks asutati 1920 Viljandis Tori Hobuste T\xc3\xb5uselts. T\xc3\xb5uraamat on asutatud 1922. Tori hobuseid tunnustati eraldi t\xc3\xb5una 1925. aastal.\n_START_SECTION_\nMitmesugust\n_START_PARAGRAPH_\nTori hobust on mainitud mitmetes lauludes. N\xc3\xa4iteks Eno Raua "S\xc3\xb5idulaulus" ("T\xc3\xb5lla ees meil tormab neli Tori t\xc3\xa4kku") ja Tujurikkuja laulus "Olla eestlane on halb (Kannatame \xc3\xa4ra!)" ("Tori hobune on porine")._NEWLINE_Teadaolevalt vanimaks oma t\xc3\xb5u esindajaks elas t\xc3\xa4kk Uljas, kes elas 38-aastaseks. V\xc3\xa4limik reetis, et temas voolas ka eesti hobuse verd. Ta suri 3.oktoobril 2006. "L\xc3\xb5puni v\xc3\xa4\xc3\xa4rikas hobune" v\xc3\xb5ttis Ulja elu kokku endine Kuusalu kolhoosi tallimees, kelle juures hobune 38 aastat tagasi s\xc3\xbcndis.'