b'\n_START_ARTICLE_\nEesti Arstide Liit\n_START_SECTION_\n19. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene teadaolev arstiselts Eestis oli XIX sajandil Tartus tegutsenud Dorpater medizinische Gesellschaft (eesti keeles Tartu Arstiteaduslik Selts). Sinna kuulus mitmeid eestlastest arste, teiste hulgas ka Peeter Hellat (D.M. 1888) ja Henrik Koppel (D.M. 1891). M\xc3\xb5lemaid v\xc3\xb5ib pidada ka eesti arstide organiseerumise pioneerideks. Seltsi tegevus soikus Vene-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5ja ajal (1877\xe2\x80\x931878), tingituna paljude professorite ja arstide s\xc3\xb5ttaminekust._NEWLINE_Oluliseks eesti arstkonna kui terviku moodustumisel sai 1910. aasta, kui Tallinnas toimunud laulupidu t\xc3\xb5i kohale palju eestisoost arste. Samal aastal koostati seltsi p\xc3\xb5hikiri, kuid mitme katse j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i see siiski poliitilistel p\xc3\xb5hjustel Eestimaa kubermanguvalitsuses registreerimata. Alles 1912. aastal saadi luba seltsi asutamiskoosolekuks tingimusel, et selle nimi ei sisaldaks s\xc3\xb5na "Eesti". Nii asutatigi Tallinna raekojas P\xc3\xb5hja-Balti Arstideselts, mille esimeheks valiti Henrik Koppel. P\xc3\xb5hja-Balti Arstideselts arendas viljakat teadustegevust ja andis v\xc3\xa4lja ajakirja Tervis. Selts, mida v\xc3\xb5ib lugeda Eesti Arstiseltside Liidu vahetuks eelk\xc3\xa4ijaks, l\xc3\xb5petas oma tegevuse 29. juunil 1919\n_START_SECTION_\nOrganiseerumine esimesel iseseisvusperioodil 1918\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\n13. mail 1918 asutati Tartus Henrik Koppeli algatusel Tartu Eesti Arstide Selts, mille esimeheks valiti prof. Aleksander Paldrock. 3. septembril 1919 asutati Tallinna Eesti Arstide Selts. J\xc3\xa4rgmistel aastatel asutati samalaadsed seltsid P\xc3\xa4rnus (1920), Viljandis (1920), Narvas (1922), L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal (1924) ja hiljem teistes kohtades. Samal ajal tegutsesid Tallinnas ja Tartus ka Saksa, Vene ja Juudi Arstide Selts. Tingituna aktiivsest piirkondlike seltside loomisest kinnitati Tallinnas 11.\xe2\x80\x9312. septembril 1920 toimunud I arstide p\xc3\xa4evadel Eesti Arstideseltside Liidu (EASL) p\xc3\xb5hikiri. 28. veebruaril 1921 registreeriti EASLi p\xc3\xb5hikiri Haapsalu Rahukohtus. See daatum t\xc3\xa4histab ka t\xc3\xa4nase Eesti Arstide Liidu kui EASLi j\xc3\xa4rglase aastap\xc3\xa4eva._NEWLINE_Eesti Arstideseltside Liidu esimehed olid aastail 1921\xe2\x80\x931927 Juhan Luiga, 1927\xe2\x80\x931931 Mait P\xc3\xbc\xc3\xbcmann (P\xc3\xbc\xc3\xbcmets), 1931\xe2\x80\x931936 Adalbert L\xc3\xbcbek, 1936\xe2\x80\x931937 Voldemar Vadi ja 1937\xe2\x80\x931940 Aadu L\xc3\xbc\xc3\xbcs. EASLi seisukohad ja ettepanekud ei leidnud aga k\xc3\xbcllaldast toetust poliitikute ringkondades. Seep\xc3\xa4rast hakkas EASL juba 1926. aastast ette valmistama projekti arstide ametliku kutseesinduse loomiseks. Selleks sai 1. juulil 1935 t\xc3\xb6\xc3\xb6d alustanud Arstide Koda, mis oli seadusliku staatusega kutsealane omavalitsus. Uude organisatsiooni pidid kuuluma k\xc3\xb5ik riigis praktiseerivad arstid. 1921\xe2\x80\x931940 tegutses EASL arstide maakondlikke seltse \xc3\xbchendava organisatsioonina, osaledes noore riigi tervishoiu arendamises, kaitstes oma liikmete huve ja korraldades arstide erialaseid \xc3\xbcritusi. EASL aastakonverentsidel, mis kandsid nime Eesti Arstidep\xc3\xa4evad, k\xc3\xa4sitleti Eesti tervishoiu- ja meditsiiniprobleeme. EASL andis alates 1922. aastast v\xc3\xa4lja ajakirja Eesti Arst ja talle kuulus 1924. aastal avatud Eesti Tervishoiu Muuseum. N\xc3\xb5ukogude okupatsiooniv\xc3\xb5imud tegid EASL tegutsemisele l\xc3\xb5pu. Siseasjade rahvakomissari otsusest 22. oktoobrist 1940, mille alusel Eesti Arstideseltside Liit likvideeriti ja tema vara natsionaliseeriti v\xc3\xb5ime lugeda: "... leidsin, et organisatsiooni tegevus v\xc3\xb5ib kahjustada \xc3\xbchiselulise solidariteedi ja rahva \xc3\xbchtluse kujunemist...". EAL-i likvideerimiskoosolek toimus selle viimase esimehe prof. Aadu L\xc3\xbc\xc3\xbcsi juhatusel Tartus 15. septembril 1940. Likvideeritud "\xc3\xbchiskonnaohtliku" arstide liidu funktsioonid jaotati mitme n\xc3\xb5ukoguliku organisatsiooni vahel: Tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajate ameti\xc3\xbching, ENSV Tervishoiuministeeriumis registreeritud arstide teaduslikud seltsid ja Eesti Arsti asemele astunud N\xc3\xb5ukogude Eesti Tervishoid. 1940. aastal l\xc3\xb5petas oma tegevuse ka Arstide Koda. Saksa okupatsiooni ajal, aastail 1943\xe2\x80\x931944 tegutses Eesti Tervishoiukoda. 1945. aastal loodi Eesti NSV Tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajate Ameti\xc3\xbching.\n_START_SECTION_\nOrganiseerumine okupatsiooniperioodil\n_START_PARAGRAPH_\nOkupatsioon l\xc3\xb5petas Eesti Arstideseltside Liidu tegevuse, sellega aga ei lakanud eesti arstide \xc3\xbchistegevus. 6. aprillil 1945 asutasid emigreerunud arstid Eesti Arstide Seltsi Rootsis (EASR), mis tegutseb t\xc3\xa4nini ja on aastak\xc3\xbcmneid s\xc3\xa4ilitanud EASL traditsioone. Seltsi kuulus 120 tohtrit, hiljem hakkas see arv kiiresti kasvama. EASR esimeheks valiti prof. J. Riives. Kuigi Eesti Arstideseltside Liit oli ametlikult likvideeritud, tunnustas seltsi viimane esimees prof. Aadu L\xc3\xbc\xc3\xbcs EASR-i kui EASL-i j\xc3\xa4rglast, samuti olid EASR-i asutajaliikmed kuulunud ka Arstideseltside Liitu. EASR-i esmaseks \xc3\xbclesandeks sai eesti arstidele t\xc3\xb6\xc3\xb6tamisv\xc3\xb5imaluste otsimine. Regulaarselt toimusid ka teaduslikud referaadi\xc3\xb5htud seltsi liikmetele. 1965. aastal sai EASR esimeheks Elmar Jakobson. Seltsi tegevus aktiviseerus taas 1969. aastal, mil valiti uus juhatus eesotsas dr Jaan Novekiga. 1987. aastal oli EASR-is 345 liiget. Seltsi kuulus ka \xc3\xbcle 40 arsti, kes tegutsesid Euroopa teistes riikides. EASR-i juhatuse esimehena on t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud ka dr. Einar Berggren ja dr. Ants Anderson. 1999. aasta jaanuarist on juhatuse esimees dr. Argo K\xc3\xb5vamees. 2012. aastast aga dr Karl V\xc3\xa4\xc3\xa4rt. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6 kolleegidega Eestis algas juba enne Eesti Arstide Liidu asutamist, ametlikud sidemed organisatsioonide vahel s\xc3\xb5lmiti 1989. aastal. EAL tunnistas EASR-i \xc3\xb5igusi Eesti Arstideseltside Liidu \xc3\xb5igusj\xc3\xa4rglasena, kuid EASR leidis, et EAL loomisega kandub see \xc3\xb5igusj\xc3\xa4rgsus \xc3\xbcle Eestisse.\n_START_SECTION_\nLaulva revolutsiooni ajastu\n_START_PARAGRAPH_\n1940. aastal likvideeritud EASL tegevuse taasalustamise idee tuli 16. mail 1988 loodud Tartu Arstide Liidult. Loodav Eesti Arstide Liit pidi saama Eesti Arstiseltside Liidu \xc3\xb5igusj\xc3\xa4rglaseks. Eesti Arstiseltside Liit uuendatud nimega Eesti Arstide Liit (EAL) taasasutati 1988. aastal. 11. juunil 1988 tuli Tallinnas kokku EAL esimene \xc3\xbcldkogu. Otsustati taasasutada Eesti Arstide Liit, kinnitati p\xc3\xb5hikiri, valiti volikogu ja eestseisus. Eesti Arstide Liidu esimeseks presidendiks valiti dr. Laur Karu. Esimese \xc3\xbcldkogu protokoll kannab oma n\xc3\xb5udmistes ajastu pitserit. Muu hulgas n\xc3\xb5uti v\xc3\xb6\xc3\xb6ndiaja kehtestamist ja avaldati toetust IME programmile. Otseselt tervishoiuga seotud k\xc3\xbcsimustest n\xc3\xb5uti n\xc3\xa4iteks t\xc3\xa4pse tervishoiustatistika avaldamist.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nOrganisatsiooni struktuur ja korraldus\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Arstide Liit on korraldatud viisil, mis taotleb liikmete suurimat v\xc3\xb5imalikku kaasatust. Seet\xc3\xb5ttu on oluline osa v\xc3\xb5imust antud hierarhiliselt madalamatele otsustustasemetele. \xc3\x9cldise p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttena tegutsevad arstide liidu juhtivad organid \xc3\xbcldriiklikul tasandil. Piirkondlikud \xc3\xbchendused tegutsevad seevastu kohalikul tasandil. K\xc3\xb5ik juhtivad kogud valitakse h\xc3\xa4\xc3\xa4letamise teel. Ehkki seda pole otseselt n\xc3\xb5utud, p\xc3\xbc\xc3\xbceldakse enamasti konsensuse saavutamise poole, mis sageli siiski ei \xc3\xb5nnestu. K\xc3\xb5rgeima otsustus\xc3\xb5igusega on liikmeskond. Igal aastal valib liikmeskond endi seast arstid, kes moodustavad \xc3\xbcldkogu.\n_START_SECTION_\nLiikmete organiseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nArstide liidu liikmed on geograafilise paiknemise alusel jaotatud gruppidesse, mida liidu sees nimetatakse piirkondlikeks \xc3\xbchendusteks. Piirkondlikel \xc3\xbchendustel on oma valitud esindused. Piirkondlike \xc3\xbchenduste arv ei ole m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud. Neid on aja jooksul tekkinud ja teisalt ka kadunud. Piirkondlikke \xc3\xbchendusi on arstide liidus k\xc3\xa4esoleval ajal 14. P\xc3\xb5hikirjast tulenevalt on oluline osa otsustus\xc3\xb5igusest antud piirkondlikele \xc3\xbchendustele. Piirkondlikul \xc3\xbchendusel on \xc3\xb5igus v\xc3\xb5tta arste arstide liidu liikmeks ja neid ka liikmeskonnast v\xc3\xa4lja arvata. Piirkondlik \xc3\xbchendus v\xc3\xb5ib ilma juhatusega konsulteerimata tegutseda kohalikult tasandil arstide huvide kaitsmisega. Igal piirkondlikul \xc3\xbchendusel on \xc3\xb5igus delegeerida esindajaid arstide liidu volikokku ja juhatusse.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cldkogu ja \xc3\xbcldkoosolek\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Arstide Liidu k\xc3\xb5rgeima otsustus\xc3\xb5igusega on liikmeskond, kes p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliste ja pikaaegse m\xc3\xb5juga otsuste tegemiseks valib piirkondlike \xc3\xbchenduste vahendusel endi seast igal aastal 200 \xc3\xbcldkogu delegaati. \xc3\x9cldkogu koguneb tavaliselt \xc3\xbcks kord aastas. Aeg ei ole t\xc3\xa4pselt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud, kuid tavaliselt toimub \xc3\xbcldkogu novembris v\xc3\xb5i detsembris. Erandliku \xc3\xb5igusena on vaid \xc3\xbcldkogu p\xc3\xa4devuses kutsuda kokku \xc3\xbcldkoosolek. \xc3\x9cldkoosoleku p\xc3\xa4devuses on arstide liidu eesm\xc3\xa4rkide muutmine, muuhulgas ka tegevuse l\xc3\xb5petamine. Regulaarsete \xc3\xbclesannetena seisavad \xc3\xbcldkogu ees presidendi, volikogu ja juhatuse valimised ning eelarve kinnitamine.\n_START_SECTION_\nVolikogu\n_START_PARAGRAPH_\nVolikogu koosseisu valib \xc3\xbcldkogu. Volikogu suurus ei ole otseselt m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud, kuid tavaliselt ei \xc3\xbcleta see 35 arsti. Arstide liidu volikogu koosneb piirkondlike \xc3\xbchenduste delegeeritud esindajatest ja \xc3\xbcldkogu valitud esindajatest. Delegeeritud esindaja kas kinnitatakse v\xc3\xb5i l\xc3\xbckatakse lihtenamusega tagasi. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud liikmed valitakse lihtenamusega. Volikogu koguneb v\xc3\xa4hemalt kaks korda aastas ning otsustab t\xc3\xa4htsate k\xc3\xbcsimuste \xc3\xbcle, mis m\xc3\xb5jult j\xc3\xa4\xc3\xa4vad juhatuse ja \xc3\xbcldkogu p\xc3\xa4devuse vahele. Volikogu valitakse kolmeks aastaks ja k\xc3\xb5ik juhatuse liikmed loetakse ka volikogu liikmeteks.\n_START_SECTION_\nEestseisus\n_START_PARAGRAPH_\nIgap\xc3\xa4evast tsentraalset juhtimist korraldab juhatus, mida arstide liidus nimetatakse eestseisuseks. Eestseisus valitakse kolmeks aastaks. Eestseisus koosneb delegeeritud liikmetest ja \xc3\xbcldkogu vabalt valitud liikmetest, kes kinnitatakse ametisse lihtenamusega. Eestseisuse liikmete hulka kuuluvad alati endine president, ametis olev president ja valitud president. Lisaks kuuluvad eeseisusse alati Tallinna ja Tartu piirkondlike \xc3\xbchenduse esindajad, samuti perearstide esindaja ning arst-residentide esindaja. Eestseisuses on 5\xe2\x80\x9313 liiget.\n_START_SECTION_\nPresident\n_START_PARAGRAPH_\nArstide liitu juhib president. President v\xc3\xb5ib soovi korral suure enamiku otsuseid langetada iseseisvalt. Tema v\xc3\xb5im on selges\xc3\xb5naliselt piiratud vaid eelarve kinnitamisel. K\xc3\xb5igil muudel juhtudel ei pea president otseselt liidu juhitavat kogude k\xc3\xa4est n\xc3\xb5u k\xc3\xbcsima. Samas peetakse sellist k\xc3\xa4itumist presidendile sobimatuks, mist\xc3\xb5ttu on liidu kombestikust l\xc3\xa4htuvalt president kohustatud p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttelisi otsuseid alati juhtivate liikmetega arutama. Ametis olev president on arstide ametlik esindaja, tema ametiaeg kestab kolm aastat.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6tajad\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Arstide Liidu t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad on peasekret\xc3\xa4r, raamatupidaja, registripidaja ja v\xc3\xa4lissuhete koordinaator.'