b'\n_START_ARTICLE_\nJekaterina Da\xc5\xa1kova\n_START_PARAGRAPH_\nJekaterina Romanovna Da\xc5\xa1kova (s\xc3\xbcndinud Vorontsova; vene keeles \xd0\x95\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xa0\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\x94\xd0\xb0\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0; 28. m\xc3\xa4rts (vana kalendri j\xc3\xa4rgi 17. m\xc3\xa4rts) 1743 Peterburi \xe2\x80\x93 16. jaanuar (vana kalendri j\xc3\xa4rgi 4. jaanuar) 1810 Moskva) oli vene v\xc3\xbcrstinna, kirjanik ja \xc3\xbchiskonnategelane._NEWLINE_1783\xe2\x80\x931794 oli Da\xc5\xa1kova Peterburi Teaduste Akadeemia direktor ja Venemaa Akadeemia esimene president. Tema eestvedamisel anti v\xc3\xa4lja mitmeid kirjandusajakirju, kogumikke, s\xc3\xb5naraamatuid ja n\xc3\xa4idendeid. V\xc3\xbcrstinna Da\xc5\xa1kova tutvusringkonda kuulusid Euroopa valgustusajastu kuulsad filosoofid Denis Diderot, Voltaire ja Adam Smith. Aastaid oli ta Vene keisrinna Katariina II s\xc3\xb5branna._NEWLINE_Tema enda tuntuim teos on 1804\xe2\x80\x931806 kirjutatud memuaarid, mis on v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikuks aja- ja kultuuriloo allikaks 18. sajandi kohta.\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nJekaterina Vorontsova s\xc3\xbcndis krahv Roman Illarionovit\xc5\xa1 Vorontsovi perekonnas. Erinevad allikad annavad s\xc3\xbcnniaastaks 1743 v\xc3\xb5i 1744, enam levinud on siiski esimene versioon. Tema ristivanemateks olid keisrinna Jelizaveta Petrovna ja suurv\xc3\xbcrst Pjotr Fjodorovit\xc5\xa1, tulevane keiser Peeter III. Kui t\xc3\xbcdruk oli 2-aastane, suri tema ema ning edaspidi tegeles Jekaterina kasvatamisega peamiselt tema onu, riigikantsler Mihhail Illarionovit\xc5\xa1 Vorontsovi perekond. Umbes 13-14-aastaselt p\xc3\xb5des Jekaterina raskelt leetreid ja oli sunnitud veetma mitmeid kuid maam\xc3\xb5isas, kus s\xc3\xbcvenes peamiselt raamatute lugemisse. Sellest ajast alates tundis ta s\xc3\xbcgavat huvi kirjanduse, eriti prantsuse valgustajate teoste vastu. Tema vaimsed huvid ja hea kodune kasvatus panid aluse hilisemale \xc3\xbchiskondlikule karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile.\n_START_SECTION_\nNoorus\n_START_PARAGRAPH_\n1758 tutvus Jekaterina Vorontsova kahe inimesega, kes etendasid tema elus olulist rolli. Ta armus ja abiellus j\xc3\xa4rgmisel aastal endast vanema ohvitseri v\xc3\xbcrst Mihhail Ivanovit\xc5\xa1 Da\xc5\xa1koviga. \xc3\x9chtlasi sai ta tuttavaks suurv\xc3\xbcrst Pjotr Fjodorovit\xc5\xa1i abikaasa, Anhalt-Zerbsti printsessiga, kellest sai m\xc3\xb5ne aasta p\xc3\xa4rast keisrinna Katariina II. Kahest naisest said aastateks lahutamatud s\xc3\xb5brannad._NEWLINE_Elades aastatel 1759\xe2\x80\x931761 Moskvas mehe perekonna juures, p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus v\xc3\xbcrstinna Da\xc5\xa1kova peatselt Peterburi tagasi ja osales aktiivselt riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde ettevalmistamises, millega kukutati 29. juunil 1762 Peeter III ning t\xc3\xb5usis troonile Katariina II. Peale riigip\xc3\xb6\xc3\xb6ret jahenesid m\xc3\xb5neks ajaks keisrinna ja v\xc3\xbcrstinna suhted, kuna Jekaterina Da\xc5\xa1kova ei saanud l\xc3\xa4bi keisrinna favoriidi krahv Grigori Grigorjevit\xc5\xa1 Orloviga. Samuti ei p\xc3\xa4lvinud Da\xc5\xa1kova tasu, mida ta riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde ettevalmistamise eest ootas: kuigi keisrinna autasustas teda 24 000 rubla ja P\xc3\xbcha Katariina ordeniga, ei saanud v\xc3\xbcrstinnast siiski \xc3\xb5ukonna t\xc3\xa4htsaimat isikut ning see valmistas talle pettumuse._NEWLINE_1763 hakkas ta v\xc3\xa4lja andma ajakirja "S\xc3\xbc\xc3\xbctu harjutus" ("\xd0\x9d\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd1\x83\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb6\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5") ja avaldas seal oma kirjutisi. 1764 suri Jekaterina abikaasa Mihhail Da\xc5\xa1kov ja v\xc3\xbcrstinna eemaldus \xc3\xb5ukonnast, elades aastatel 1765\xe2\x80\x931767 taas Moskvas. 1768 sooritas ta reisi l\xc3\xa4bi Venemaa, j\xc3\xa4rgmisel aastal suundus aga koos lastega kaheks aastaks Euroopasse.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chiskondlik tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopas viibis ta peamiselt Genfis ja Spas, ent reisis palju k\xc3\xb5ikjal Euroopas, tutvudes ja suheldes tuntud valgustajatega. V\xc3\xbcrstinna Da\xc5\xa1kova tutvusringkonda kuulusid Denis Diderot, Voltaire, Adam Smith ja Friedrich II. Tuntud on tema vaidlus Diderot\'ga aastast 1770, milles ta selgitas p\xc3\xa4risorjuse kohese kaotamise v\xc3\xb5imatust Venemaal._NEWLINE_1771 v\xc3\xb5i 1772 p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Jekaterina Da\xc5\xa1kova Venemaale tagasi ja v\xc3\xb5eti Peterburis keisrinna Katariina II poolt taas s\xc3\xbcdamlikult vastu. Peatselt l\xc3\xa4ksid s\xc3\xb5brannad taas t\xc3\xbclli ja Da\xc5\xa1kova kolis uuesti Moskvasse, kuhu j\xc3\xa4i aastani 1774. Sellel perioodil alustas ta aktiivsemat kirjanduslikku tegevust, liitudes 1774 Moskva \xc3\x9clikooli juures tegutseva vene kirjanduse s\xc3\xb5prade seltsiga. Juba samal aastal palus ta keisrinnalt uuesti luba v\xc3\xa4lismaale s\xc3\xb5itmiseks. _NEWLINE_Erinevatel andmetel lahkus v\xc3\xbcrstinna Da\xc5\xa1kova Venemaalt 1775 v\xc3\xb5i 1776 ning elas j\xc3\xa4rgmised kolm aastat \xc5\xa0otimaal Edinburghis. Seej\xc3\xa4rel reisis ta Iirimaal, Inglismaal, Itaalias ja Austrias, olles k\xc3\xb5ikjal teretulnud kui valgustatud naine ja filosoofide s\xc3\xb5ber. L\xc3\xb5plikult naasis Jekaterina Da\xc5\xa1kova Venemaale suvel 1782._NEWLINE_1783 leppis ta taas keisrinnaga \xc3\xa4ra ja nimetati kahele \xc3\xbchiskondlikult m\xc3\xb5jukale ametikohale. 1783\xe2\x80\x931794 oli ta Peeter I poolt 1724. aastal asutatud Peterburi Teaduste Akadeemia direktor. Kui oktoobris 1783 asutati Venemaa Akadeemia (\xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x8f), sai Da\xc5\xa1kovast selle esimene president. Temalt p\xc3\xa4rines ka akadeemia asutamise idee ja selle p\xc3\xb5hikirja tekst. Nendel ametikohtadel aitas ta oluliselt kaasa Venemaa kultuurielu, eriti kirjanduse arengule._NEWLINE_1783\xe2\x80\x931784 toimetas Jekaterina Da\xc5\xa1kova ajakirja "Vene kirjas\xc3\xb5na s\xc3\xb5prade vestluskaaslane" ("\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba \xd0\xbb\xd1\x8e\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0"). Selles v\xc3\xa4ljaandes avaldasid teiste seas oma loomingut kirjanikud Der\xc5\xbeavin, Fonvizin ja Knja\xc5\xbenin. Da\xc5\xa1kova eestvedamisel anti v\xc3\xa4lja Mihhail Lomonossovi kogutud teosed._NEWLINE_1786 hakkas ta Peterburi Teaduste Akadeemia egiidi all v\xc3\xa4lja andma uut ajakirja "Uued igakuised kirjat\xc3\xb6\xc3\xb6d" (\xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x8f\xd1\x87\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f). Ajakiri ilmus kokku 8 aastat ja selles avaldati artikleid ajaloost, keeleteadusest ning filosoofiast. V\xc3\xbcrstinna oli ise \xc3\xbcks aktiivsemaid ajakirja kaasautoreid, avaldades seal sageli teavet Prantsuse revolutsiooni kohta, mis tema hinnangul ei viinud ellu, vaid h\xc3\xa4vitas valgustuse ideaalid._NEWLINE_Jekaterina Da\xc5\xa1kova osalusel anti aastatel 1789\xe2\x80\x931794 v\xc3\xa4lja vene keele s\xc3\xb5nastikku "Venemaa Akadeemia s\xc3\xb5naraamat" ("\xd0\xa1\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x8c \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9"). 1786. aastast vastutas ta n\xc3\xa4idendite sarja "Vene teater" ("\xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x84\xd0\xb5\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x80, \xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8 \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x85 \xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x85 \xd1\x84\xd0\xb5\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x8b\xd1\x85 \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9") v\xc3\xa4ljaandmise eest. Selles sarjas 1793 ilmunud Knja\xc5\xbenini trag\xc3\xb6\xc3\xb6dia "Novgorodi Vadim" ("\xd0\x92\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbc \xd0\x9d\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9") t\xc3\xb5i kaasa keisrinna Katariina II uue meelepaha ning 1794 vabastati Da\xc5\xa1kova k\xc3\xb5igilt ametikohtadelt.\n_START_SECTION_\nViimased eluaastad\n_START_PARAGRAPH_\n1796 v\xc3\xb5imule tulnud Paul I, Katariina poeg, kes vihkas k\xc3\xb5ike emaga seotut ning soovis k\xc3\xa4tte maksta oma isa Peeter III m\xc3\xb5rvamise eest, saatis Jekaterina Da\xc5\xa1kova asumisele Korotovo m\xc3\xb5isa Novgorodi kubermangus. Asumiselt p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta tagasi alles peale Pauli surma 1801._NEWLINE_Viimased 9 aastat oma elust veetis ta vaheldumisi Moskvas ja Peterburis, tehes taas kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d mitmetele v\xc3\xa4ljaannetele ning kirjutades oma memuaare. Oma "M\xc3\xa4rkmed" ("\xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8") kirjutas ta aastatel 1804\xe2\x80\x931806 prantsuse keeles pealkirja "Mon Histoire" all. Tr\xc3\xbckis ilmusid memuaarid 1840 Londonis ja vene keelde t\xc3\xb5lkis need alles 1859. aastal Aleksander Herzen. Da\xc5\xa1kova "M\xc3\xa4rkmed" on oluliseks aja- ja kultuurilooliseks allikaks tutvumisel perioodiga 1750\xe2\x80\x931803._NEWLINE_V\xc3\xbcrstinna Da\xc5\xa1kova oli ka mitmete vene- ja v\xc3\xa4lismaiste \xc3\xbchingute ning seltside liige, kuuludes muuhulgas Vene Vabatahtlikusse Majandusseltsi, Philadelphia Filosoofia\xc3\xbchingusse ja Rootsi Teaduste Akadeemiasse.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nJekaterina Romanovna Da\xc5\xa1kova valiti 1783. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia v\xc3\xa4lisliikmeks._NEWLINE_Aastal 1789 valiti ta ka Ameerika Filosoofiaseltsi v\xc3\xa4lisliikmeks.'