b'\n_START_ARTICLE_\nBriis\n_START_PARAGRAPH_\nBriis ehk vinu on iseloomulik suurte veekogude rannikualadele, kohalik \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evase ts\xc3\xbckliga puhuv tuul, kus \xc3\xb5hk v\xc3\xb5ib minutitega muutuda lausa kaks korda jahedamaks.\n_START_SECTION_\nMere- ja maabriis\n_START_PARAGRAPH_\nMere- ja maabriis esineb mere, ookeani v\xc3\xb5i suure j\xc3\xa4rve rannikualadel. Vee suurema soojusmahtuvuse t\xc3\xb5ttu soojeneb veekogu kohal olev \xc3\xb5hk aeglasemalt kui rannikuala kohal paiknev \xc3\xb5hk. P\xc3\xa4eval p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es maapinna kohal soojenenud \xc3\xb5hk t\xc3\xb5useb k\xc3\xb5rgemale ning selle asemele voolab veepinna kohalt jahedam \xc3\xb5hk. Tekib \xc3\xb5hu tsirkulaarne liikumine ehk briis. \xc3\x96\xc3\xb6sel on olukord vastupidine, n\xc3\xa4iteks mere kohal paiknev \xc3\xb5hk jahtub aeglasemalt kui rannikuala maapind ning \xc3\xb5hk hakkab tsirkuleerima vastupidi, tuul puhub maalt merele._NEWLINE_Briisi tuult on k\xc3\xb5ige tugevamini tunda rannikul. Sisemaa poole briis n\xc3\xb5rgeneb, kuid v\xc3\xb5ib ulatuda siiski rohkem kui 20 km kauguseni rannikust. Merebriis on tugevaim p\xc3\xa4rastl\xc3\xb5unal, mil maapinna ja veekogu temperatuurierinevus on k\xc3\xb5ige suurem. \xc3\x96\xc3\xb6sel on briis tunduvalt n\xc3\xb5rgem kui p\xc3\xa4eval, sest \xc3\xb5hu temperatuurierinevused on \xc3\xb6\xc3\xb6sel v\xc3\xa4iksemad kui p\xc3\xa4eval.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4e- ja orubriis\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4e- ja orubriis on p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt sarnane n\xc3\xa4htus mere- ja maabriisiga. P\xc3\xa4ikesekiired soojendavad oruk\xc3\xbclgi, mis omakorda annab osa soojusest \xc3\xb5hule, mis hakkab m\xc3\xb6\xc3\xb6da m\xc3\xa4e k\xc3\xbclge t\xc3\xb5usma \xe2\x80\x93 seda nimetatakse orubriisiks. \xc3\x96\xc3\xb6sel jahtuvad m\xc3\xa4etipud kiiremini ning k\xc3\xbclm ja tihedam \xc3\xb5hk laskub alla orgudesse \xe2\x80\x93 tekib m\xc3\xa4ebriis._NEWLINE_P\xc3\xb5hjapoolkeral esineb orubriis l\xc3\xb5unapoolseil m\xc3\xa4ek\xc3\xbclgedel palju tugevamini kui p\xc3\xb5hjapoolseil (varjus olevail). Et P\xc3\xa4ike t\xc3\xb5useb idast, algab orubriis m\xc3\xa4e idapoolsel k\xc3\xbcljel ning saavutab suurima tugevuse keskp\xc3\xa4eval. P\xc3\xb5hjapoolsel m\xc3\xa4ek\xc3\xbcljel esineb orubriis n\xc3\xb5rgemini v\xc3\xb5i puudub. M\xc3\xa4ebriis ehk m\xc3\xa4elt laskuv tuul saavutab oma suurima tugevuse umbes p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usu ajaks. M\xc3\xa4e-, nagu ka orubriis, algab k\xc3\xb5igepealt idapoolsel m\xc3\xa4ek\xc3\xbcljel. Kui t\xc3\xb5usev orubriis on piisavalt niiske, v\xc3\xb5ivad m\xc3\xa4gedes tekkida r\xc3\xbcnkpilved. See t\xc3\xa4hendab, et m\xc3\xa4gedes v\xc3\xb5ib oodata sadu v\xc3\xb5i isegi \xc3\xa4ikest eelk\xc3\xb5ige p\xc3\xa4rastl\xc3\xb5unal._NEWLINE_M\xc3\xa4ebriis ja katabaatiline tuul, mille levinuimad nimetused on boora ja mistraal, ei ole sama n\xc3\xa4htus. Briisi tuleb eristada ka m\xc3\xa4rksa suurema ulatusega, kuigi tekkep\xc3\xb5hjuselt sarnasest mussoonist.'