b'\n_START_ARTICLE_\nImpressaario\n_START_PARAGRAPH_\nimpressaario (itaalia k. impresario; saksa k. Schauspieldirektor) on isik, kes organiseerib ja finantseerib kontserte, n\xc3\xa4item\xc3\xa4nge, ooperietendusi, s\xc3\xb5lmib esinejatega lepinguid, organiseerib \xc3\xbcrituste ettevalmistamisi ja l\xc3\xa4biviimisi. Impressaariod olnud m\xc3\xa4\xc3\xa4rava t\xc3\xa4htsusega m\xc3\xa4ned\xc5\xbeerid ja organisaatorid ooperit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses. _NEWLINE_Amet v\xc3\xb5eti kasutusele Itaalias 17. sajandil. Nimetus tuleb itaalia s\xc3\xb5nast impresa (\'ettev\xc3\xb5te\'), t\xc3\xa4hendadeski sisuliselt ettev\xc3\xb5tjat. Esialgu oli impressaario \xc3\xbclesandeks j\xc3\xa4lgida, et ooperi lavaletoomise protsess teatris laabuks. \xc3\x9clesannete hulka kuulus ka lauljate soovide rahuldamine ja nende teenindamine, samuti v\xc3\xb5imudelt teose esitamisloa hankimine ning riiklike maksude maksmise korraldamine. Hiljem j\xc3\xa4eti Veneetsia aadlikele kuuluvates teatrimajades impressaario peamiseks \xc3\xbclesandeks kogu ooperihooaja korraldamine. Sel ajal oli ameti pidamine lihtne, kuna aadlikud ei hoidnud raha kokku. Neid eriti ei huvitanud, mil moel \xc3\xbcks v\xc3\xb5i teine teos lavale j\xc3\xb5uab. Veneetsiast levis see amet teistesse Itaalia linnadesse ja ka mujale teatrilembelisse Euroopasse. _NEWLINE_Peagi kujunes impressaariost ooperimaja t\xc3\xa4htsaim isik. Ta pidas heliloojatega l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi uute teoste asjus, organiseeris neile libretod, palkas ametisse lauljad, muusikud ja teised etendusega seotud isikud, hoolitses lavakujunduse valmimise ja proovide korraldamise eest, suhtles tsensoriga, pidas silmas teatri rahaliste vahendite kujunemist, tegeles reklaamiga, silus loomingulise kollektiivi sees puhkenud vastuolusid ja intriige jne. _NEWLINE_19. sajandi Itaalia teatrites oli impressaario s\xc3\xb5nakas persoon, kes v\xc3\xb5ttis endale ka riski koostada kogu hooaja repertuaar ning tegeles \xc3\xbchtlasi etenduste kunstilise taseme materiaalsete tingimuste tagamisega. Hoolitses teatrimaja tehnilise ja \xc3\xbcldise majandusliku olukorra eest. Tema otsustada oli, missuguseid heliloojaid t\xc3\xb6\xc3\xb6le palgata ning mis tingimustel nendega lepinguid s\xc3\xb5lmida. Impressaario dikteerides sageli heliloojatele, mis lauljatele konkreetselt tuleb uue ooperi partiid kirjutada. Tema maksis teatrimaja omanikule \xc3\xbc\xc3\xbcri ja hoolitses loo\xc5\xbeide pikaajalise v\xc3\xa4ljarentimise eest. Ehkki impressaario oli teatriomanike palgaline t\xc3\xb6\xc3\xb6taja, kujunes \xc3\xbcksikutes 18. sajandi v\xc3\xa4ljapaistvamatest m\xc3\xa4ned\xc5\xbeeridest ka varaliselt vastutav isik. Kui impressaario juhtus v\xc3\xb5tma liiga suuri riske ja eba\xc3\xb5nnestus repertuaari koostamisel, siis nii m\xc3\xb5nigi kord l\xc3\xb5petas m\xc3\xb5ni impressaario ja tema kureeritav trupp pankrotiga. _NEWLINE_Valdavalt oli see amet meeste valduses. Nad j\xc3\xa4id reeglina oma tegutsemises teatripublikule ja \xc3\xbcldsusele t\xc3\xa4helepandamatuks. Siiski on ooperiajaloos m\xc3\xb5ned v\xc3\xa4rvikad impressaariod, nagu Domenico Barbaia (1778\xe2\x80\x931841), Alessandro Lanari (1790\xe2\x80\x931862) ja Bartolomeo Merelli (1794\xe2\x80\x931879). Need isikud on m\xc3\xb5jusalt aidanud kaasa ooperikultuuri arengule. _NEWLINE_Itaaliast kandus see amet paljudesse Euroopa teatrilinnadesse (v\xc3\xa4lja arvatud Prantsusmaa) ning leidis eriti viljakat pinda Austrias ja Saksamaal. Kui sealsed teatrijuhid ei suutnud esialgu t\xc3\xb6\xc3\xb6ga toime tulla, siis palgati impressaariod Saksamaa teatritesse valdavalt Itaaliast. Hiljem levis see amet Inglismaale ja USAsse, kus impressaario \xc3\xbclesanne oli tegeleda ka ringreiside ja muude teatri muusikutele ja lauljatele oluliste \xc3\xbcrituste organiseerimisega. _NEWLINE_Rahvusvaheliselt tuntumad Euroopa ja Ameerika impressaariod 19. ja 20. sajandil on olnud ka Oscar Hammerstein I (1847\xe2\x80\x931919), Maurice Grau (1849\xe2\x80\x931907), Maurice Strakosch (1825\xe2\x80\x9387), Pierre Gailhard (1848\xe2\x80\x931918), Sir Rudolph Bing (1902\xe2\x80\x9397), Heinrich Conried (1855\xe2\x80\x931909), Henry E. Abbey (1846\xe2\x80\x9396), Milton Aborn (1864\xe2\x80\x931933), Giulio Gatti-Casazza (1869\xe2\x80\x931940), Frederick Guy (1809\xe2\x80\x9378) jt._NEWLINE_Impressaario tegevus on leidnud k\xc3\xa4sitlemist mitmetes ooperites, millest tuntuimad on Mozarti "Der Schauspieldirektor" (1786) ja Domenico Cimarosa "L\xe2\x80\x99impresario in angustie" (1786). Metastasio on kirjutanud libreto "L\xe2\x80\x99impresario delle Canarie" (1724), millele on kirjutanud muusika Sarro (1724), Albinoni (1725), Chiocchetti (1726), Orlandini (?1729), Leo (1741) ja Martini (1744).'