b'\n_START_ARTICLE_\nEesti-Venemaa piirileping\n_START_PARAGRAPH_\nEesti-Venemaa piirileping on rahvusvaheline leping, mis s\xc3\xa4testab Eesti ja Venemaa vahelise riigipiiri._NEWLINE_Esimene rahvusvaheline leping, mis s\xc3\xa4testas riigipiiri Eesti ja Venemaa vahel, oli\xc2\xa02. veebruaril\xc2\xa01920\xc2\xa0Eesti Vabariigi ja\xc2\xa0N\xc3\xb5ukogude Venemaa\xc2\xa0vahel s\xc3\xb5lmitud\xc2\xa0Tartu rahuleping, millega N\xc3\xb5ukogude Venemaa tunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust, "loobudes vabatahtlikult ning igaveseks ajaks k\xc3\xb5igist suver\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xb5igustest, mis olid Venemaal olnud maksvad Eesti rahva ja maa kohta". Lepinguga l\xc3\xb5petati s\xc3\xb5da N\xc3\xb5ukogude Venemaa ja Eesti vahel ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati kindlaks Eesti ja Venemaa vaheline riigipiir. Tartu rahulepingu kehtivus, vaatamata selle NSV Liidu poolsele rikkumisele 1940. aastal, on v\xc3\xa4ljaspool kahtlust._NEWLINE_1940. aastal okupeeris ja annekteeris N\xc3\xb5ukogude Liit Eesti. 15. augustil 1944 eraldati 75% Eesti NSV Petseri maakonnast Vene NFSV-le, millest moodustati Leningradi oblasti Petseri rajoon. 23. augustil 1944 eraldati Leningradi oblastist ligikaudne endise Pihkva kubermangu ala, millest moodustati Pihkva oblast. Viimase koosseisu j\xc3\xa4i ka Petseri rajoon. Eesti NSV-sse j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Petseri maakonna osa likvideeriti ning liideti Eesti NSV V\xc3\xb5ru maakonnaga (hilisem V\xc3\xb5ru rajoon ja P\xc3\xb5lva rajoon). 1945. aasta jaanuaris eraldati Viru-Ingeri Eesti NSV-st ja viidi \xc3\xbcle Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Eesti Vabariigi taastamist 1991. aastal ei ole Venemaa pidanud Tartu rahulepingut endale siduvaks, mist\xc3\xb5ttu Viru-Ingeri ja suurem osa kunagisest Petseri maakonnast kuuluvad praegu de facto Venemaa Leningradi oblasti ja Pihkva oblasti koosseisu._NEWLINE_Eesti Vabariigi taastamise j\xc3\xa4rel 20. augustil 1991 tunnustas N\xc3\xb5ukogude Liit 6. septembril 1991 de jure Eesti Vabariiki. Eesti Vabariigi \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Presiidiumi 12. septembri 1991 otsusega tunnistati\xc2\xa0Tartu rahulepingule tuginedes varasemad Eesti NSV piiri k\xc3\xa4sitlevad okupatsiooniv\xc3\xb5imude aktid \xc3\xb5igust\xc3\xbchiseks.\xc2\xa0Eesti Vabariigi ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahel j\xc3\xa4i kehtima ajutine kontrolljoon, mis j\xc3\xa4rgis Eesti NSV ja Vene NFSV administratiivpiiri. P\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu lakkamist 26. detsembril 1991 j\xc3\xa4i kontrolljoon eraldama Eesti Vabariiki ja Venemaa F\xc3\xb6deratsiooni._NEWLINE_Ehkki Eesti t\xc3\xb5statas taasiseseisvumise j\xc3\xa4rel k\xc3\xbcsimuse Tartu rahulepingu j\xc3\xa4rgsete piiride taastamisest, ei ole N\xc3\xb5ukogude Liidu \xc3\xb5igusj\xc3\xa4rglane Venemaa F\xc3\xb6deratsioon t\xc3\xa4nini Tartu rahulepingu ja sellej\xc3\xa4rgse Eesti-Venemaa piiri kehtivust tunnustanud._NEWLINE_19. veebruaril 1993 kehtestas Venemaa \xc3\xbchepoolselt riigipiirina endise Vene NFSV administratiivpiiri, eirates nii Tartu rahulepingu piirikokkuleppeid Eestiga._NEWLINE_Eesti loobus Venemaa koosseisu l\xc3\xa4inud alade tagasin\xc3\xb5udmisest ametlikult 1995. aasta novembris.\xc2\xa0_NEWLINE_18. mail 2005 kirjutasid Eesti ja Venemaa v\xc3\xa4lisministrid Moskvas alla uuele Eesti-Venemaa piirilepingule. Riigikogu ratifitseeris uue piirilepingu 20. juunil 2005, lisades ratifitseerimisseadusele preambuli, milles viidati Tartu rahulepingule ja \xc3\xb6eldi, et v\xc3\xb5rreldes Eesti Vabariigi p\xc3\xb5hiseaduse artikliga 122 on piiri osaliselt muudetud. Venemaad \xc3\xa4rritas viitamine N\xc3\xb5ukogude okupatsioonile ja Tartu rahulepingule ning ta v\xc3\xb5ttis oma allkirja lepingult tagasi seda ratifitseerimata._NEWLINE_18. veebruaril 2014 allkirjastasid Eesti v\xc3\xa4lisminister Urmas Paet ja Venemaa v\xc3\xa4lisminister Sergei Lavrov Moskvas j\xc3\xa4rjekordse Eesti-Venemaa piirilepingu. Uus piirileping ei ole j\xc3\xb5ustunud, oodates m\xc3\xb5lema riigi parlamendis ratifitseerimist._NEWLINE_Piirijoone kulgemises leppisid Eesti ja Venemaa\xc2\xa0kokku juba 2005. aastal allkirjastatud piirilepingutes. \xc3\x9cldjoontes fikseeriti selles Eesti idapiiriks\xc2\xa0Eesti NSV\xc2\xa0kunagine administratiivpiir, loobudes n\xc3\xb5udmistest\xc2\xa0Narva j\xc3\xb5e tagustele aladele ja Petserimaale, mis Tartu rahulepingu alusel kuuluvad Eestile. Piiri \xc3\xb5gvendati m\xc3\xb5nes kohas. Muuhulgas likvideeriti P\xc3\xb5lvamaal\xc2\xa0asunud nn\xc2\xa0Saatse saabas\xc2\xa0\xe2\x80\x93 Venemaa territooriumi sopistus Eestisse, mis takistab Saatse\xc2\xa0ja\xc2\xa0Lutep\xc3\xa4\xc3\xa4\xc2\xa0k\xc3\xbclade elanike vaba liikumist kohalike keskuste vahel. Loobuti osast\xc2\xa0Eesti NSV territooriumist: lahti \xc3\xb6eldi Narva veehoidla olulisest osast ja ulatuslikust Narva lahe merealast.  _NEWLINE_Erinevalt 2005. aasta piirilepingute tekstist lisati 2014. aasta lepingute tekstile konsultatsioonide k\xc3\xa4igus kaks lauset, mille kohaselt piirileping reguleerib vaid riigipiiri puudutavaid k\xc3\xbcsimusi ja lepingupooled kinnitavad vastastikku territoriaalsete n\xc3\xb5udmiste puudumist._NEWLINE_Kuna Eesti Vabariigi taastamisel tugineti \xc3\xb5iguslikule j\xc3\xa4rjepidevusele, on osa Eesti \xc3\xbchiskonnast siiski veendumusel, et uus piirileping (ja vastavalt sellele 5,2% Eesti riigi territooriumi \xc3\xa4ra andmine midagi vastu saamata) on Eesti Vabariigi p\xc3\xb5hiseaduse vastane ja seega \xc3\xb5igust\xc3\xbchine algusest peale. Seda seisukohta ei toeta aga Eesti riiklik poliitika.'