b'\n_START_ARTICLE_\nPfalzi kuurv\xc3\xbcrstkond\n_START_SECTION_\nLotringi pfaltskrahvkond\n_START_PARAGRAPH_\nPfalz t\xc3\xb5usis esile Lotringi pfaltskrahvkonnast, mis tekkis 10. sajandil. 11. sajandil domineeris Pfalzis Ezzonite d\xc3\xbcnastia, kes valitses mitut krahvkonda Reini m\xc3\xb5lemal kaldal. Need territooriumid asusid peamiselt K\xc3\xb6lni-Bonni \xc3\xbcmbruses, kuid ulatusid ka l\xc3\xb5unasse Moseli ja Nahe j\xc3\xb5gedeni. L\xc3\xb5unapoolseim punkt oli Alzey l\xc3\xa4hedal.\n_START_SECTION_\nVarajane ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nUmbes aastast 1085/86, p\xc3\xa4rast viimase Ezzonite d\xc3\xbcnastiast pfaltskrahvi Hermann II surma kaotas Pfalz oma s\xc3\xb5jalise t\xc3\xa4htsuse Lotringis. Pfaltskrahvi territoriaalset v\xc3\xb5imu v\xc3\xa4hendati tema krahvkondadeni piki Reini, sellest ajast ka nimi Reini pfaltskrahvkond._NEWLINE_Esimene p\xc3\xa4rilik Reini pfaltskrahv (1156\xe2\x80\x931195) oli Konrad der Staufer, kes oli keiser Friedrich I Barbarossa noorem vend. Selle p\xc3\xa4riliku valdusega liidetud territooriumid algasid Hohenstaufenite valdustest Frangimaal ja Reinimaal (Hohenstaufenite muud harud said valdusi \xc5\xa0vaabimaal, Franche-Comt\xc3\xa9 ja nii edasi). Suur osa sellest oli nende keiserlikelt eelk\xc3\xa4ijatelt, Saali keisritelt, ja osa Konradi emapoolsetelt eelk\xc3\xa4ijatelt Saarbr\xc3\xbcckenist. See taust selgitab \xc3\x9clem- ja Reini Pfalzi p\xc3\xa4randi koosseisu j\xc3\xa4rgnevatel sajanditel._NEWLINE_Aastal 1195 l\xc3\xa4ks Pfalz Staufeni krahvi p\xc3\xa4rija Agnese abielu kaudu Welfidele. 13. sajandi algul langes territoorium Welfi p\xc3\xa4rija Agnese abielu kaudu Wittelsbachi Baieri hertsogitele, kes olid ka Baieri pfaltskrahvid._NEWLINE_Territooriumi hilisema jagamise k\xc3\xa4igus \xc3\x9clem-Baieri hertsogi Ludwig II p\xc3\xa4rijate vahel aastal 1294 sai Wittelsbachide vanem haru valdusi nii Reini Pfalzis kui ka Baieri "Nordgau" (Baieri alad p\xc3\xb5hja pool Doonaud) territooriumidel tuumikuga \xc3\xbcmber Ambergi linna. Kuna see regioon oli poliitiliselt \xc3\xbchendatud Reini Pfalziga, muutus nimi \xc3\x9clem-Pfalz (saksa keeles Oberpfalz) 16. sajandi algusest \xc3\xbcldiseks, v\xc3\xb5rreldes Alam-Pfalziga piki Reini._NEWLINE_Pavia lepinguga aastal 1329 andis Ludwig II poeg keiser Ludwig IV Pfalzi oma vennapoegadele Rudolfile ja Ruprechtile.\n_START_SECTION_\nKuurv\xc3\xbcrstkond\n_START_PARAGRAPH_\n1356. aasta kuldbullaga tunnistati Pfalz \xc3\xbcheks ilmalikuks kuurv\xc3\xbcrstkonnaks ja talle anti p\xc3\xa4rilik keisririigi \xc3\xbclemkammerh\xc3\xa4rra (saksa keeles Erztruchse\xc3\x9f, ladina keeles Archidapifer) amet ning Frangimaa, \xc5\xa0vaabimaa, Reinimaa ja L\xc3\xb5una-Saksamaa riigivikaari (Reichsverweser) amet. Sellest ajast alates oli Reini pfaltskrahv \xc3\xbcldiselt tuntud kui Pfalzi kuurv\xc3\xbcrst (saksa keeles Kurf\xc3\xbcrst von der Pfalz, ladina keeles Palatinus elector)._NEWLINE_Territooriumide jagamise praktika t\xc3\xb5ttu perekonna erinevate harude vahel said 16. sajandi alguses Pfalzi Wittelsbachide nooremad liinid v\xc3\xb5imule Simmernis, Kaiserslauternis ja Zweibr\xc3\xbcckenis (Alam-Pfalzis) ning Neuburgis ja Sulzbachis (\xc3\x9clem-Pfalzis). Pfalzi kuurv\xc3\xbcrst, kes n\xc3\xbc\xc3\xbcd asus Heidelbergis, v\xc3\xb5ttis omaks luterluse 1530. aastatel ja kalvinismi 1550. aastatel._NEWLINE_Kui perekonna vanem haru aastal 1559 v\xc3\xa4lja suri, l\xc3\xa4ks kuurv\xc3\xbcrstkond vankumatule kalvinistile Simmerni Friedrich III-le ja Pfalzist sai \xc3\xbcks suuremaid kalvinismi keskusi Euroopas, toetades kalvinistlikke m\xc3\xa4sse nii Hollandis kui ka Prantsusmaal.\n_START_SECTION_\nHilisem ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1685 suri Simmerni liin v\xc3\xa4lja ja Pfalzi p\xc3\xa4ris katoliiklasest Neuburgi pfaltskrahv Philipp Wilhelm (ka J\xc3\xbclichi ja Bergi hertsog). Johann Wilhelmi valitsemise ajal (1690-1716) viidi kuurv\xc3\xbcrsti residents D\xc3\xbcsseldorfi, aastal 1718 toodi see tagasi Heidelbergi ja aastal 1720 viidi see Mannheimi._NEWLINE_Aastal 1742 p\xc3\xa4ris Pfalzi Sulzbachi hertsog Karl Theodor. Karl Theodor p\xc3\xa4ris ka Baieri kuurv\xc3\xbcrstkonna, kui selle valitsev liin aastal 1777 h\xc3\xa4\xc3\xa4bus. Pfalzi kuurv\xc3\xbcrsti tiitel ja v\xc3\xb5im liideti Baieri kuurv\xc3\xbcrstkonnaga, Karl Theodor ja tema p\xc3\xa4rijad s\xc3\xa4ilitasid ainult \xc3\xbche h\xc3\xa4\xc3\xa4le ja Baieri kuurv\xc3\xbcrsti eelnevuse. Nad j\xc3\xa4tkasid tiitli "Reini pfaltskrahv" (saksa keeles Pfalzgraf bei Rhein, ladina keeles Comes Palatinus Rheni) kasutamist._NEWLINE_Karl Theodori p\xc3\xa4rija, Zweibr\xc3\xbcckeni (Prantsuse piiril) hertsog Maximilian Joseph kogus aastal 1799 k\xc3\xb5ik Wittelsbachide territooriumid \xc3\xbchtse valitsemise alla. Pfalz lammutati Prantsuse revolutsioonis\xc3\xb5dades. Esiteks okupeeriti ja siis annekteeriti selle vasakkalda territooriumid Prantsusmaa poolt alates aastast 1795; seej\xc3\xa4rel v\xc3\xb5eti aastal 1803 selle paremkalda territooriumid Badeni markkrahvi poolt. Reini Pfalz, kui selgepiiriline territoorium, kadus. Aastal 1806 l\xc3\xb5petati Saksa-Rooma riik ja koos sellega k\xc3\xb5ik kuurv\xc3\xbcrstide \xc3\xb5igused ja vastutused.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rast keisririiki\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1806 \xc3\xbclendati Baden suurhertsogkonnaks ja osa endisest Pfalzist, sealhulgas Mannheim, sai uue suurhertsogkonna osaks. Viini kongressil aastatel 1814 ja 1815 tagastati vasakkalda Pfalz \xe2\x80\x93 suurendatuna selliste territooriumidega nagu endine Speyeri piiskopkond ja vaba riigilinn Speyer \xe2\x80\x93Wittelsbachidele ja sai aastal 1816 Baieri kuningriigi ametlikuks osks, vastutasuks Tirooli eest, mille Baieri loovutas Austriale. Seej\xc3\xa4rel oli see regioon, mis on p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt tuntud kui Pfalz. Ala j\xc3\xa4i Baieri osaks Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgse ajani, kui see eraldati ja sai uue Rheinland-Pfalzi liidumaa osaks, koos endiste Preisimaa ja Hessen-Darmstadti vasakkalda territooriumidega.\n_START_SECTION_\nVapid\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1156 sai keiser Friedrich I Barbarossa vend Konrad der Staufer pfaltskrahviks. Vana Hohenstaufenite vapp, \xc3\xbcksik l\xc3\xb5vi, sai pfaltskrahvkonna vapiks. Abieludega lisandusid Pfalzi vapile ka Welfide ja hiljem Wittelsbachide elemendid. Ka Baieri vappi kasutati viitega kuurv\xc3\xbcrsti Baieri valdustele. Vappi laiendati l\xc3\xb5vi ja Baieri vapi lisamisega p\xc3\xa4rast Maximilian I t\xc3\xb5usmist Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstiks aastal 1623, kasutati samaaegselt n\xc3\xa4idatud vappidega. S\xc3\xb5\xc3\xb5r kujutas nende positsiooni Saksa-Rooma riigi \xc3\xbclemkammerh\xc3\xa4rrana.\n_START_SECTION_\nPfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonna valitsejate loend\n_START_PARAGRAPH_\nPfalzi kuurv\xc3\xbcrst (saksa keeles Kurf\xc3\xbcrst von der Pfalz) valitses Reini Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonda Saksa kuningriigis ja Saksa-Rooma riigis aastatel 915\xe2\x80\x931803.\n_START_SECTION_\nPfalzi kuurv\xc3\xbcrstid, 1356\xe2\x80\x931777\n_START_PARAGRAPH_\n1356. aasta kuldbullaga tunnistati Pfalz \xc3\xbcheks ilmalikuks kuurv\xc3\xbcrstkonnaks ja talle anti p\xc3\xa4rilik keisririigi \xc3\xbclemkammerh\xc3\xa4rra (saksa keeles Erztruchse\xc3\x9f, ladina keeles Archidapifer) amet ning Frangimaa, \xc5\xa0vaabimaa, Reinimaa ja L\xc3\xb5una-Saksamaa riigivikaari (Reichsverweser) amet. Sellest ajast alates oli Reini pfaltskrahv \xc3\xbcldiselt tuntud kui Pfalzi kuurv\xc3\xbcrst (saksa keeles Kurf\xc3\xbcrst von der Pfalz, ladina keeles Palatinus elector). Kuurv\xc3\xbcrsti amet oli juba varem eksisteerinud (n\xc3\xa4iteks valiti aastal 1257 kaks rivaalitsevat Saksa kuningat: Richard Cornwallist ja Alfonso X), kuigi on raske m\xc3\xa4\xc3\xa4rata selle ameti t\xc3\xa4pset algust._NEWLINE_Territooriumide jagamise praktika t\xc3\xb5ttu perekonna erinevate harude vahel said 16. sajandi alguses Pfalzi Wittelsbachide nooremad liinid v\xc3\xb5imule Simmernis, Kaiserslauternis ja Zweibr\xc3\xbcckenis (Alam-Pfalzis) ning Neuburgis ja Sulzbachis (\xc3\x9clem-Pfalzis). Pfalzi kuurv\xc3\xbcrst, kes n\xc3\xbc\xc3\xbcd asus Heidelbergis, v\xc3\xb5ttis omaks luterluse 1530. aastatel ja kalvinismi 1550. aastatel.\n_START_SECTION_\nUuem ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlles p\xc3\xa4rast suuri taastamisi aastal 1815 taastati (Reini v\xc3\xb5i Alam-)Pfalz, kuigi ilma igasuguse kuurv\xc3\xbcrstliku rollita enam, \xc3\xbchena siis kaheksast Baieri ringkonnast (provintsist). P\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da v\xc3\xb5ttis Ameerika s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eline valitsus Saksamaal selle Baierilt \xc3\xa4ra ja pani kokku naaberterritooriumidega uue liidumaa Rhenania-Pfalzi (saksa: Rheinland-Pfalz) moodustamiseks pealinnaga Mainzis. Rahvas \xe2\x80\x93 niipalju kui Pfalzi jagamine neid puudutas, tundes s\xc3\xbcgavat hooletussej\xc3\xa4tmise tunnet kauge M\xc3\xbcncheni valitsuse poolt \xe2\x80\x93 kiitis selle hiljem rahvah\xc3\xa4\xc3\xa4letusel heaks.'