b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4ti kunst\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4ti kunsti all v\xc3\xb5idakse m\xc3\xb5ista nii L\xc3\xa4tis kui ka l\xc3\xa4tlaste loodud kunsti.\n_START_SECTION_\n19. sajand kuni 20. sajandi algus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheks esimeseks l\xc3\xa4ti maalikunsti rajajaks peetakse Oto B\xc4\x93rti\xc5\x86\xc5\xa1it (1817\xe2\x80\x931885), kes oli saanud oma kunstnikuhariduse Antwerpeni kunstiakadeemiast. L\xc3\xa4ti eeliseseisvusaegsed kunstnikud pidid \xc3\xb5ppima Venemaa kunstikoolides ja hiljem j\xc3\xa4tkasid enda kunstialast harimist harilikult L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas, kas Prantsusmaal, Skandinaavia riikides, Belgias v\xc3\xb5i Itaalias. L\xc3\xa4tis ei olnud sellel ajal kunstikoole, ainukesed v\xc3\xb5imalused olid kas joonistustunnid tavalistes koolides v\xc3\xb5i iseseisvalt. Arhitektuuri sektoris oli olukord parem. 1869. aastal avati Riia Pol\xc3\xbctehnikum, kus avati ka arhitektuuri osakond. P\xc3\xa4rast B\xc4\x93rti\xc5\x86\xc5\xa1it t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid L\xc3\xa4tis kunstnikena J\xc4\x81nis Roze (1823\xe2\x80\x931897), K\xc4\x81rlis H\xc5\xabns (1830\xe2\x80\x931877) ja maastikumaalija J\xc5\xablijs Feders (1838\xe2\x80\x931909)._NEWLINE_Teadliku rahvusliku stiili on n\xc3\xa4ha \xc4\x80dams Alksnise (1864\xe2\x80\x931897) loomingus, kelle maalingutel ja akvarellidel on kujutatud L\xc3\xa4ti talupoegi t\xc3\xb6\xc3\xb6d tegemas. Rahvuslikku stiili viljelesid ka Janis Rozent\xc4\x81ls (1866\xe2\x80\x931916) ja Vilhelms Purv\xc4\xabtis (1872\xe2\x80\x931945). Rozent\xc4\x81ls oli ka oskuslik portreekunstnik ning tema k\xc3\xa4e all on \xc3\xb5ppinud Villem Ormisson kui ka Konstantin S\xc3\xbcvalo. Purv\xc4\xabtis oli p\xc3\xbchendunud L\xc3\xa4ti maastikumaali arendamisele. Purv\xc4\xabtist peetakse impressionismi rajajaks l\xc3\xa4ti maalikunstis. T\xc3\xa4nu temale p\xc3\xa4lvis l\xc3\xa4ti kunst ka rahvusvahelist tuntust. Purv\xc4\xabtis m\xc3\xb5jutas oma loominguga Aleksandrs \xc5\xa0tr\xc4\x81lsi (1879\xe2\x80\x931947) ja L\xc3\xa4ti Kunstiakadeemia asutajat ja tolleaegset rektorit prof. J\xc4\x81nis Kugat (1878\xe2\x80\x931969), kes on L\xc3\xa4ti teatri dekoratsioonikunsti looja. K\xc3\xb5ige kuulsamad olid Kuga L\xc3\xa4ti rahva elust jutustavatele etendustele loodud dekoratsioonid. Kuulus dekoratsioonikunstnik oli ka Eduards V\xc4\xabtols (1877\xe2\x80\x931954), kelle teoste hulgas leidub palju akvarelle._NEWLINE_L\xc3\xa4tis, nagu ka mujal, hakati 20. sajandi algul kasutama kunstis uusi v\xc3\xa4ljendusviise. Uuenduslikuma kunsti teerajajaks v\xc3\xb5ib pidada Voldem\xc4\x81rs Matvejsi (1877\xe2\x80\x931914). Prantsuse j\xc3\xa4relimpressionismi tutvustas l\xc3\xa4tlastele J\xc4\x93kabs Kazaks (1895\xe2\x80\x931920) ja J\xc4\x81zeps Grosvalds (1891\xe2\x80\x931920), kes hakkas hiljem maalima monumentaalseid teoseid l\xc3\xa4ti s\xc3\xb5jap\xc3\xb5genikest. Kunstiajaloolane prof. Boriss Vipers on nende stiili nimetanud \xe2\x80\x9efantastiliseks realismiks\xe2\x80\x9c. Sellel stiilil oli L\xc3\xa4tis veel mitmeid j\xc3\xa4rgijaid._NEWLINE_20. sajandi alguse poolel, kui L\xc3\xa4ti oli saavutatud iseseisvuse, hakkasid paljud kunstnikud n\xc3\xa4itama \xc3\xbcles huvi ka L\xc3\xa4ti rahvakunsti vastu. N\xc3\xa4iteks hakkasid rahvakunstiga tegelema Ansis C\xc4\xabrulis, Nikl\xc4\x81vs Strunke, impressionist J\xc4\x93kabs B\xc4\xabne, Teodors Za\xc4\xbckalns ja Burkards Dzenis. \xe2\x80\x9eV\xc3\xa4rsket j\xc3\xb5udu ja loomingutahet\xe2\x80\x9c said nad 1934. aasta ajaloolisest s\xc3\xbcndmusest, mil algas L\xc3\xa4tis n-\xc3\xb6 uus ajaj\xc3\xa4rk.'