b'\n_START_ARTICLE_\nWalter von Engelhardt\n_START_PARAGRAPH_\nMoritz Alexander Walter von Engelhardt (30. juuni (vkj 18. juuni) 1864 Tartu \xe2\x80\x93 1940 D\xc3\xbcsseldorf) oli baltisaksa aednik. Ta s\xc3\xbcndis Tartu \xc3\x9clikooli teoloogiaprofessori, t\xc3\xb5elise riigin\xc3\xb5uniku Gustav Moritz Constantin von Engelhardti ja Amalie Helene Alexandra von Oettingeni pojana._NEWLINE_Engelhardt kujundas mitmeid Liivimaa m\xc3\xb5isaparke \xe2\x80\x93 \xc3\x95isu, R\xc3\xa4pina, Luua (1893), P\xc3\xbchaj\xc3\xa4rve, K\xc3\xa4rstna (1904) jt. L\xc3\xa4tis on umbes 40 tema kujundatud parki, millest kuulsamad on Skr\xc4\xabveri, Kazdanga, Lielstraupe, Unguri ja Hopa m\xc3\xb5isapark ning mitmed Riia linnapargid._NEWLINE_Engelhardti aiakujundust iseloomustab avar, kaugele ulatuv muruplats peahoone ees, enamasti vaatega veekogule. Muruplatsi palistavad kahelt poolt madalad p\xc3\xb5\xc3\xb5saste grupid, nende taga k\xc3\xb5rgemad p\xc3\xb5\xc3\xb5sad ja seej\xc3\xa4rel suured, tavaliselt p\xc3\xbcgamata j\xc3\xa4etud puud. P\xc3\xb5\xc3\xb5sagruppide ja muru vaheline piir joonistub lainjalt. Muru servi ilmestasid sageli siberi nulu grupid, mis on ainulaadne Eesti parkidele. _NEWLINE_Euroopas peetakse teda 20. sajandi uue saksa aiastiili rajajaks ja D\xc3\xbcsseldorfi aiakunstnike koolkonna loojaks. Engelhardti ettepanekul ja p\xc3\xb5hjendusel sai moodsast aiakunstist eraldi kunstiliik \xe2\x80\x93 varem oli see olnud arhitektuuri osa._NEWLINE_Alates 1905. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta D\xc3\xbcsseldorfi linna aednikuna.'