b'\n_START_ARTICLE_\nKolmekeisriliit\n_START_PARAGRAPH_\nKolmekeisriliit (saksa keeles Dreikaiserabkommen, vene keeles \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x8e\xd0\xb7 \xd1\x82\xd1\x80\xd1\x91\xd1\x85 \xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2) oli esimese Saksamaa riigikantsleri Otto von Bismarcki algatusel s\xc3\xb5lmitud neutraliteedi- ja s\xc3\xb5prusleping Saksa keisririigi, Austria-Ungari ja Venemaa keisririigi valitsejate vahel._NEWLINE_Liit sai alguse 1872. aastal, mil kohtusid keisrid Wilhelm I, Franz Joseph I ja Aleksander II. Bismarcki, kes kohtumise oli korraldanud, eesm\xc3\xa4rgiks oli eestk\xc3\xa4tt siduda Saksamaaga Austria-Ungari, et too ei l\xc3\xa4heneks revan\xc5\xa1ismim\xc3\xb5tteis olevale Prantsusmaale. Pikemas perspektiivis oli suurem t\xc3\xa4htsus aga Venemaa sidumisel, sest ennek\xc3\xb5ike soovis ta v\xc3\xa4ltida s\xc3\xb5da kahel rindel. Austria-Ungari huvides oli oma rahvusvahelise positsiooni t\xc3\xb5stmine p\xc3\xa4rast 1866. aastal kaotatud Preisi-Austria s\xc3\xb5da. Ehkki tema poliitika oli selle m\xc3\xb5jul olnud k\xc3\xbcllaltki Saksa-vaenulik, oli tal h\xc3\xa4dasti vaja liitu, et oma ambitsioone Balkanil kindlustada. Seal oli tema p\xc3\xb5hikonkurendiks Venemaa, kellega loodeti selles liidus olles erimeelsusi siluda. Venemaa huvides oli liit juba seep\xc3\xa4rast, et mitte isoleeruda muust Euroopast, pealegi kehastasid teised keisrid riigi jaoks v\xc3\xa4ga olulisi konservatiivseid v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi._NEWLINE_Liit s\xc3\xb5lmiti ametlikult 1873. aastal. Ometi ei p\xc3\xbcsinud liikmete \xc3\xbcksmeel kuigi kaua, sest nende erimeelsused osutusid siiski sellest suuremateks. L\xc3\xb5pliku hoobi kolmekeisriliidule senisel kujul andis Vene-T\xc3\xbcrgi s\xc3\xb5da aastatel 1877\xe2\x80\x931878, milles Austria-Ungari n\xc3\xa4gi oma Balkani-huvide r\xc3\xa4iget rikkumist. Selle tulemusena s\xc3\xb5lmiti 1879. aastal salajane Venemaa vastu suunatud Austria-Saksa liit, millega 1882. aastal \xc3\xbchines ka Itaalia, n\xc3\xb5nda tekkis Kolmikliit. Samas p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Bismarck ikkagi j\xc3\xa4tkata ka kolme keisri omavahelist koost\xc3\xb6\xc3\xb6d, 1882. aastal liitu pikendatigi, ehkki sedakorda ainult neutraliteedilepinguna. 1887. aastal pikendati seda veel korda, siis Edasikindlustamislepingu nime all. Kolmekeisriliidu h\xc3\xa4vitas l\xc3\xb5plikult aga Wilhelm II ajal muutunud v\xc3\xa4lispoliitika, mille tulemusena Bismarck 1890. aastal vallandati ning m\xc3\xb5ni aasta hiljem Edasikindlustamislepingut enam ei pikendatud. See andis v\xc3\xb5imaluse Prantsuse-Vene liidu tekkeks, millest hiljem arenes v\xc3\xa4lja Antant.'