b'\n_START_ARTICLE_\nVestfaali hertsogkond\n_START_SECTION_\nVestfaali hertsogkonna loomine (1102\xe2\x80\x931180)\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6lni peapiiskop Friedrich I omandas aastal 1102 poole Arnsbergi krahvkonnast. Teised piirkonna krahvkonnad ei suutnud peapiiskopkonna pealetungile vastu panna ja varsti p\xc3\xa4rast seda j\xc3\xa4rgnesid Werli, Reutheni ja Volmarsteini krahvkonnad. Endine Arnsbergi krahv asutas uue Werl-Arnsbergi krahvkonna ja s\xc3\xa4ilitas edukalt oma s\xc3\xb5ltumatust peapiiskoppidest. Kui Saksimaa Heinrich L\xc3\xb5vi aastal 1180 v\xc3\xb5ideti, edutas Saksa-Rooma keiser Friedrich I Barbarossa Philipp I von Heinsbergi ja andis talle ametlikult need territooriumid ja endise Saksimaa hertsogkonna l\xc3\xb5unaosa, kui Vestfaali hertsogkonna.\n_START_SECTION_\nHertsogkonna laienemine (1180\xe2\x80\x931445)\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6lni peapiiskop Engelbert Bergist alustas kampaaniat, sundimaks Vestfaali aadlikke alluma ja v\xc3\xb5tmaks neilt neile varem usaldatud mitmed hajusad kiriku maad. Engelbert suutis \xc3\xbchendada hertsogkonna maad, annekteerides territooriumi Hellwegist Diemelini, ja kindlustas aastal 1222 Sauerlandi l\xc3\xb5unaosa Attendornis. Edasine vaidlus laienemisest viis l\xc3\xb5puks Engelberti surmani Friedrich von Isenbergi k\xc3\xa4e l\xc3\xa4bi aastal 1225. Aastal 1260 Braunschweig-L\xc3\xbcneburgi hertsogitega s\xc3\xb5lmitud lepingu j\xc3\xa4rgi muutus Weser ametlikuks piiriks nende m\xc3\xb5jusf\xc3\xa4\xc3\xa4ride vahel. Aastal 1277 suutsid peapiiskopid v\xc3\xb5ita Vestfaali ja Alam-Reini vastaste suurt konf\xc3\xb6deratsiooni, kuid edasine tegevus aastal 1288 sundis peapiiskoppe loobuma kavatsustest Vestfaali palju suuremale territooriumile. Werl-Arnsbergi annekteerimine aastal 1368 \xc3\xbchendas territooriumi Sauerlandist p\xc3\xb5hjas ja l\xc3\xb5unas._NEWLINE_Peapiiskop Friedrich III von Saarwerden alustas lootusetut kampaaniat, s\xc3\xa4ilitamaks K\xc3\xb6lni \xc3\xb5igusi Markis ja oli aastal 1392 sunnitud sellest loobuma. Tema j\xc3\xa4rglane Dietrich II von Moers oli tunnistajaks K\xc3\xb6lni viimastele katsetele saavutada v\xc3\xb5im Vestfaalis, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes l\xc3\xb5hkuda Kleve ja Marki v\xc3\xb5imsat positsiooni. Vestfaali hertsogkonna r\xc3\xbc\xc3\xbctlite ja linnade peale pandud finantskohustused panid nad aastal 1437 \xc3\xbchinema. K\xc3\xb6ln tegi aastal 1441 Klevega rahu: see viis Vestfaali rikkaima linna Soesti K\xc3\xb6lni \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu tunnistamisest keelduma, p\xc3\xb5hjustades aastal 1444 Soesti vaenuse, mis kestis aastani 1449. Soest sai Kleve hertsogkonna osaks. P\xc3\xa4rast seda sai Arnsberg Vestfaali halduspealinnaks. Majanduslikult n\xc3\xb5rgestas Soesti kaotamine hertsogkonda. Eriti kui linna \xc3\xbcmbrus oli v\xc3\xa4ga viljakas ja vilja vajasid m\xc3\xa4gised piirkonnad l\xc3\xb5unas. Rahu Markiga tehti aastal 1445, mis t\xc3\xa4hendas territoriaalseid j\xc3\xa4releandmisi m\xc3\xb5lemalt poolelt.\n_START_SECTION_\nVestfaal keisririigi l\xc3\xb5puni (1445\xe2\x80\x931806)\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Soesti vaenust j\xc3\xa4i Soest Kleve hertsogkonna osaks. Alates 1463. aastast alustas r\xc3\xbc\xc3\xbctlite ja linnade liit Vestfaalis pikka ja kibedat v\xc3\xb5itlust peapiiskoppide vastu. Peapiiskop Hermann V von Wiedi (1515\xe2\x80\x931546) valitsemisajal saabus Vestfaali reformatsioon. L\xc3\xb5puks suruti reformatsioon maha, kuid peapiiskop Gebhard I von Waldburgi (1577\xe2\x80\x931583) valitsemisajal tuli reformatsioon tagasi ja ta oli sunnitud aastal 1582 Vestfaali eest hoolt kandma, kus mitmed r\xc3\xbc\xc3\xbctlid ja linnad v\xc3\xb5tsid uue doktriini omaks. \xc3\x84sjavalitud peapiiskopil Ernst von Bayernil (1583\xe2\x80\x931612) ja tema vennal Ferdinand von Bayernil \xc3\xb5nnestus hertsogkond K\xc3\xb6lni s\xc3\xb5ja alguses aastal 1583 peapiiskopkonnale tagasi saada ning protestantism s\xc3\xa4ilis vaid piirialal Waldecki ja Hesseniga. Vestfaali hertsogkond kinnitati aastal 1590 taas peapiiskopkonnaga liidetud territooriumiks._NEWLINE_Nagu enamik muid Saksamaa territooriume, kannatas Vestfaal Kolmek\xc3\xbcmneaastase s\xc3\xb5ja ajal. Aastal 1794 kolisid peapiiskopid Vestfaali, kui prantslased annekteerisid territooriumi Reinist l\xc3\xa4\xc3\xa4nes. 1803. aasta ilmalikustamisega sai Vestfaali hertsogkond Hessen-Darmstadti osaks.\n_START_SECTION_\nHertsogkond p\xc3\xa4rast keisririiki (1806\xe2\x80\x931815)\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1807 loodi Vestfaali kuningriik, kuigi sellesse ei kuulunud hertsogkond ja selle pealinn oli Hessenis Kasselis. Viini kongress andis Vestfaali hertsogkonna Preisimaale maade eest Reinist l\xc3\xa4\xc3\xa4nes, ja hertsogkond liidendati aastal 1815 Vestfaali provintsi.'