b'\n_START_ARTICLE_\nVoldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel (21. august 1927 P\xc3\xb6ide, Saaremaa \xe2\x80\x93 29. juuli 2008 Ahja, P\xc3\xb5lvamaa) oli Eesti Kodukaitse komand\xc3\xb6r ja taasiseseisvunud Eesti kagupiiri esmase kaitse \xc3\xbclesehitajaid, Kotkaristi teenetem\xc3\xa4rgi kavaler, agronoom, suusaliidu juht ning maaspordiliidu J\xc3\xb5ud tegevjuht ja auliige.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel s\xc3\xbcndis Saaremaal P\xc3\xb6ide vallas V\xc3\xa4lta k\xc3\xbclas vanaisa Johan Vaheri m\xc3\xb5isnikult p\xc3\xa4riseks ostetud esiisade talus. Ta oli isa Andrei \xc3\x96\xc3\xb6vli ja ema Miina vanem laps, tal oli noorem \xc3\xb5de \xc3\x95ie. K\xc3\xa4is kohalikus K\xc3\xb5ljala p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6koolis (kus oli president Arnold R\xc3\xbc\xc3\xbctli koolivend), hiljem l\xc3\xb5petas Olustvere p\xc3\xb5llumajandustehnikumi._NEWLINE_Juba 15-aastaselt oli Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel kahe meetri pikkune. 1944. aasta varakevadel osales ta Saksa noormeeste v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppelaagris Poolas R\xc3\xb3\xc5\xbcanis ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati sama aasta s\xc3\xbcgisel soomepoistest moodustatud kuulipilduja MG-42 meeskonda. Tagasi Eestisse tuli ta lennuv\xc3\xa4e abiteenistuse r\xc3\xbchmavanemana. Sakslaste taandudes ei sattunud pea olematu relvastusega Eesti s\xc3\xb5durpoisid otsesesse lahingutegevusse ja redutasid 1944. aasta septembrini Aegviidu metsas. Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel on ise \xc3\xb6elnud, et ta ei varjanud kunagi Saksa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4kke kuulumist ja see olevat aidanud tal hiljem kolhoosis parteisse astumist edasi l\xc3\xbckata.\n_START_SECTION_\nMaaspordi edendaja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96\xc3\xb6vel juhtis aastatel 1948\xe2\x80\x931950 suusaspordi vabariiklikku f\xc3\xb6deratsiooni (t\xc3\xa4nane Eesti Suusaliit). Ta oli maanoorte spordiseltsi J\xc3\xb5ud \xc3\xbcks k\xc3\xa4ivitajatest. Aastatel 1947\xe2\x80\x931953 oli \xc3\x96\xc3\xb6vel spordiseltsis J\xc3\xb5ud keskn\xc3\xb5ukogu instruktor ja osakonnajuhataja, hiljem valiti keskn\xc3\xb5ukogu liikmeks ja aseesimeheks, oli kuni 1953. aastani seltsi palgaline tegevjuht. Aastast 1967 oli ta spordiseltsi J\xc3\xb5ud auliige.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5llumees\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96\xc3\xb6vel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Eesti NSV P\xc3\xb5llumajandusministeeriumis ja oli Kaagvere erikutsekooli direktori abi. Aastal 1962 valiti Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel parteitu agronoomina kolhoosi Punane Koit (asus praeguses Ahja vallas P\xc3\xb5lvamaal) esimeheks. V\xc3\xa4idetavalt ei soovinud kommunistliku partei liikmetest kandidaadid nii kaugele \xc3\xa4\xc3\xa4remaale minna. _NEWLINE_Majandi juhina p\xc3\xbchendus ta kohaliku elu edendamisele ja maainimeste eluj\xc3\xa4rje parandamisele. \xc3\x96\xc3\xb6vel kutsus endiselt Petserimaalt Ahjale 18 eesti peret, organiseeris neile kohalikud passid ja korraliku palga. Ta asutas laulukoori ja edendas spordielu._NEWLINE_Neli aastat hiljem sunniti teda ja kolhoosi juhtkonda siiski astuma parteisse, kuid alles j\xc3\xa4id vastuolud parteijuhtidega, kes s\xc3\xbc\xc3\xbcdistasid \xc3\x96\xc3\xb6vlit "k\xc3\xa4itumises v\xc3\xa4ikese Dubcekina", kuna ta seisis vastu kolhooside liitmisele. _NEWLINE_Pensionile j\xc3\xa4\xc3\xa4nuna tegeles 1988. aastast oma Vahtra talus P\xc3\xb5lvamaal Pilpa k\xc3\xbclas hobi korras kartulikasvatusega.\n_START_SECTION_\nPoliitiline tegevus\n_START_PARAGRAPH_\n1990. aastal valiti Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel Eesti Kongressi h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5iguslikuks saadikuks ja Eesti Komitee teise koosseisu, mille tegevust kajastas artiklitega P\xc3\xb5lvamaa ajalehes Koit._NEWLINE_Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel osales ka Rahvarinde liikumises, olles P\xc3\xb5lvamaa esindaja Rahvarinde \xc3\xbcle-eestilises volikogus.\n_START_SECTION_\nEesti piirikaitse \xc3\xbclesehitaja\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel oli seitse aastat Eesti Kodukaitse P\xc3\xb5lvamaa Maleva komand\xc3\xb6r. Tema juhtimise all oli \xc3\xbcle kahesaja v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppinud vabatahtliku, kes osalesid aktiivselt Eesti Vabariigi kagupiiri kaitse v\xc3\xa4ljaarendamisel ja sisejulgeoleku tagamisel._NEWLINE_Eesti Kodukaitse s\xc3\xbcndis rahvaalgatuse korras vastuseks Interrinde r\xc3\xbcnnakule valitsuse vastu Toompeal 15. mail 1990. Esimene kodukaitse r\xc3\xbchm P\xc3\xb5lvamaal moodustati Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vli juhtimisel 3. juunil 1990 Ahjal; see asus maavanema palvel sama aasta oktoobrist valvama Eesti majanduspiiri kagus._NEWLINE_Eesti iseseisvumise suunas liikuva Edgar Savisaare valitsuse eesm\xc3\xa4rk oli v\xc3\xb5tta Eesti ida- ja l\xc3\xb5unapiir majanduspiiri valvamise ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndel oma kontrolli alla. Valitsuse korraldusega loodi 15. oktoobril 1990 kodukaitse koosseisus majanduspiiri kaitseteenistus ja alustasid t\xc3\xb6\xc3\xb6d majanduspiiri kontrollpunktid. Majanduspiiri kehtestamise eesm\xc3\xa4rk oli pidurdada riigile vajalike kaupade v\xc3\xa4ljavedu ja t\xc3\xb5kestada kuritegevust. Samal ajal viibisid Eesti territooriumil veel N\xc3\xb5ukogude Liidu v\xc3\xa4ed._NEWLINE_Eesti Riiklik Piirikaitseamet moodustati valitsuse m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega 8. aprillil 1991. Sama aasta kevadel pingestus olukord l\xc3\xb5unapiiril ning kevadsuvel r\xc3\xbcndas ja r\xc3\xbc\xc3\xbcstas Riia OMON korduvalt Luhamaa, Murati ja Ikla piiripunkte, tehes seda ka Leedus ja L\xc3\xa4tis. R\xc3\xbcnnakud kulmineerusid 9. juuli hilis\xc3\xb5htul pommiplahvatusega kodukaitse ja piirikaitseameti majas Toompeal._NEWLINE_Esimese viie kuu jooksul valvasid Eesti majanduspiiri P\xc3\xb5lvamaa l\xc3\xb5iku Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vli juhtimisel 78 vabatahtlikku. \xc3\x96\xc3\xb6vel meenutab Maalehes 14. jaanuaril 1999: "Kuue mehe peale oli meil \xc3\xbcks kumminui ja \xc3\xbcks automaadiga militsion\xc3\xa4\xc3\xa4r. Leedus tapeti samal ajal piiril kaheksa meest korraga."_NEWLINE_Kodukaitse Remniku v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppelaagris toimus 24. veebruaril 1991 \xc3\x96\xc3\xb6vli eestv\xc3\xb5ttel ja majanduspiiri valvajate kolme kompanii osav\xc3\xb5tul esimene Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgne Eesti iseseisvusp\xc3\xa4eva paraad. _NEWLINE_Kui kodukaitse 1996. aastal valitsuse otsusel likvideeriti, oli P\xc3\xb5lvamaa malevas 426 liiget, kes j\xc3\xa4tkasid Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vli juhtimisel abipolitseinike \xc3\xbcksusena._NEWLINE_P\xc3\xb5lva kodukaitsjate eestvedaja Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vli initsiatiivil 1996. aastal alguse saanud piirivalve, hiljem politsei- ja piirivalveameti ning P\xc3\xb5lva laskespordiklubi vaheline karikav\xc3\xb5istlus laskmises sai 2011. aastal temanimeliseks \xe2\x80\x93 Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6veli karikas.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar \xc3\x96\xc3\xb6vel abiellus 1949. aastal ja oli \xc3\xbcle 50 aasta abielus Tiiu \xc3\x96\xc3\xb6vliga (s\xc3\xbcndinud Ploompuu; Eesti Panga juhi ja Otto Tiefi valitsuse rahandusministri Hugo P\xc3\xa4rtelpoja ristit\xc3\xbctar)._NEWLINE_Voldemar \xc3\x96\xc3\xb6vlit tunti tema \xc3\xbcle 2 meetri pikkuse koguka kere ja pika valge habeme j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nLapsed\n_START_PARAGRAPH_\nVoldemar ja Tiiu \xc3\x96\xc3\xb6vli lapsed: \xc3\x95nne Sarmet (abielus m\xc3\xa4gironija T\xc3\xb5ivo Sarmetiga), Urmas \xc3\x96\xc3\xb6vel, Andrus \xc3\x96\xc3\xb6vel (Eesti Vabariigi kaitseminister aprillist 1995 kuni aprillini 1999).'