b'\n_START_ARTICLE_\nNeil Armstrong\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\nNeil Armstrong osales Korea s\xc3\xb5jas merev\xc3\xa4e h\xc3\xa4vituslendurina, seej\xc3\xa4rel l\xc3\xb5petas 1955. aastal Purdue \xc3\x9clikooli lennundusinsenerina ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tas katselendurina. Armstrong lahkus teenistusest Ameerika \xc3\x9chendriikide merev\xc3\xa4e reservis 1960. aastal. 1962. aastal valiti ta NASA teise astronautide gruppi (The New Nine).\n_START_SECTION_\nGemini\n_START_PARAGRAPH_\nArmstrong kuulus Gemini 5 ja hiljem Gemini 11 varumeeskonda. Tema esimene kosmoselend toimus Gemini 8 komand\xc3\xb6rina 1966. aastal. Selle lennu k\xc3\xa4igus sooritati esimene \xc3\xb5nnestunud p\xc3\xb5kkumine. Lennu programmis oli esialgu ette n\xc3\xa4htud ka kaaspiloodi David Scotti viibimine avakosmoses, kuid see oldi sunnitud tehniliste probleemide t\xc3\xb5ttu \xc3\xa4ra j\xc3\xa4tma.\n_START_SECTION_\nApollo\n_START_PARAGRAPH_\nNeil Armstrong kuulus Apollo 8 varumeeskonda ning t\xc3\xa4nu kindlaksm\xc3\xa4\xc3\xa4ratud meeskondade rotatsioonile t\xc3\xa4hendas see, et talle langes au juhtida esimest Kuule laskuvat missiooni, Apollo 11. Tema meeskonda kuulusid juhtimismooduli piloot Michael Collins ja kuumooduli piloot Buzz Aldrin. Esialgsete plaanide kohaselt pidi Kuu pinnale esimesena astuma Buzz Aldrin, sest kuumooduli piloodina oli temal rohkem aega ja v\xc3\xb5imalusi eelnevat spetsiaaltreeningut teha kui lennu komand\xc3\xb6ril. Kuumooduli ukseni j\xc3\xb5udmiseks pidi aga Aldrin \xc3\xbcle Armstrongi ronima ja juba esimese katsetamise k\xc3\xa4igus selgus, et kahe skafandris mehe puhul ei ole selleks lihtsalt piisavalt ruumi. Aprillis 1969 otsustati, et kuumooduli ja selle luugi konstruktsiooni t\xc3\xb5ttu astub esimesena Kuu pinnale Armstrong._NEWLINE_Armstrongi vasak jalg puudutas Kuu pinda 21. juulil 1969 kell 2.56 UTC. Kuule astudes \xc3\xbctles ta n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks iga\xc3\xbchele teada s\xc3\xb5nad, mis BBC ja paljude teiste kanalite kaudu maailmale otse edasi anti: "See on \xc3\xbcks v\xc3\xa4ike samm inimesele, kuid tohutu h\xc3\xbcpe inimkonna jaoks." ("That\'s one small step for [a] man, one giant leap for mankind"). Umbes 15 minutit hiljem astus Kuu pinnale ka Buzz Aldrin. Armstrong ja Aldrin viibisid Kuul 2 tundi ja 31 minutit ning kogusid 47,7 naela (umbes 21,6 kg) pinnast._NEWLINE_Kuigi astronaudid tegid Kuul lugematu hulga fotosid, ei ole Armstrongist Kuu pinnal h\xc3\xa4mmastaval kombel \xc3\xbchtki korralikku fotot.\n_START_SECTION_\nElu p\xc3\xa4rast kosmost\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast NASA-st lahkumist 1971. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Neil Armstrong Cincinnati \xc3\x9clikooli professorina ja osales muu hulgas s\xc3\xbcstiku Challenger huku uurimises. Ta kuulus ka paljude ettev\xc3\xb5tete juhtorganitesse._NEWLINE_Armstrong koges korduvalt, kuidas tema kuulsust p\xc3\xbc\xc3\xbctakse kurjalt \xc3\xa4ra kasutada. Ta ei andnud autogramme, sest neid hakati suurte summade eest m\xc3\xbc\xc3\xbcma. Isegi Armstrongi juuksur p\xc3\xbc\xc3\xbcdis tema \xc3\xa4ral\xc3\xb5igatud juuste pealt teenida.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\n1956. aastal abiellus Neil Armstrong Janet Shearoniga, kellest hiljem lahutas. Neil s\xc3\xbcndis kolm last, kellest \xc3\xbcks on n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks surnud. 1994. aastal abiellus ta Carol Held Knightiga._NEWLINE_Linnalegendi kohaselt on Neil Armstrong viibinud Eesti NSV ajal ka Tallinnas ja \xc3\xb6\xc3\xb6binud Viru hotellis. See v\xc3\xa4ide ei pea siiski paika, sest Neil Armstrong k\xc3\xbclastas N\xc3\xb5ukogude Liitu \xc3\xbcksnes aastal 1970 ja Viru hotell valmis 1972. Legendi arvatavaks allikaks on Kuul k\xc3\xa4inud USA astronaudi James Irwini k\xc3\xbclask\xc3\xa4ik Tallinna, mis toimus 1978. P\xc3\xa4rast astronaudikarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri konfliktset l\xc3\xb5ppu leidis Irwin kirikuringkonnad, k\xc3\xbclastas \xc3\xbcht kiriklikku \xc3\xbcritust Soomes ja saabus laevaga Tallinnasse, kus esines Oleviste kirikus baptistidele.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\nNeil Alden Armstrong valiti 2001. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks._NEWLINE_Neil Armstrong on saanud rohkesti auhindu ja aunimetusi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nNeil Armstrongi j\xc3\xa4rgi on nimetatud kuukraater Armstrong Apollo 11 laskumiskoha l\xc3\xa4hedal ja asteroid 6469 Armstrong. Ta on valitud Astronautide kuulsuste halli ja Katselendurite kuulsuste halli. Tema nime on saanud paljud koolid, t\xc3\xa4navad ja rajatised. Tema kodulinnas Wapakonetas on tema nime kandev lennundusmuuseum; Armstrongi nime sai ka lennukool, kus ta lendama \xc3\xb5ppis.'