b'\n_START_ARTICLE_\nEesti Kujutavate Kunstnikkude Kesk\xc3\xbching\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Kujutavate Kunstnikkude Kesk\xc3\xbching (EKKK\xc3\x9c) asutati Tallinnas 1922. aasta m\xc3\xa4rtsis Eesti professionaalseid kunstnikke \xc3\xbchendava keskorganisatsioonina._NEWLINE_Esimesed sammud Peterburis kunsti \xc3\xb5ppinud eesti soost kunstnike \xc3\xbchendamiseks tegid Noor-Eesti Tartus ning Kunsti Selts Tallinnas. Aastatel 1912\xe2\x80\x931922 korraldati aktiivsemate kunstnike eestvedamisel mitmeid n\xc3\xa4itusi, \xc3\xbcha teravamaks osutus vajadus organiseeruda. 1918. aastal asutati Tartus kunsti\xc3\xbching Pallas._NEWLINE_1919 kutsusid Anton Starkopf, August Jansen, Ado Vabbe, Roman Espenberg jt kokku Eesti kunstnike I \xc3\xbclemaalise kongressi, kus teoreetiliste k\xc3\xbcsimuste k\xc3\xb5rval arutati ka majanduslikke ning professionaalseid muresid. Arutleti, kuidas olla abiks riiklikule kunstikorraldusele, millega tegeles Haridusministeeriumi kunstiosakond._NEWLINE_Eesti kunstnike II \xc3\xbclemaalisel kongressil 1921. aasta s\xc3\xbcgisel tehti komisjonile, kuhu kuulusid Aren, Jansen, Espenberg, Johannes Greenberg ja Rudolf Sepp \xc3\xbclesandeks t\xc3\xb6\xc3\xb6tada v\xc3\xa4lja kunstnike \xc3\xbchingu p\xc3\xb5hikiri. Valminud p\xc3\xb5hikirja raskuspunktiks oli kunstnike kutsehuvide kaitsmine ja kunstikultuuri levitamine. Eesti Kujutavate Kunstnikkude Kesk\xc3\xbchingu p\xc3\xb5hikiri registreeriti Tallinna-Haapsalu rahukogus 14. m\xc3\xa4rtsil 1922._NEWLINE_EKKK\xc3\x9c esimene koosolek peeti 28. m\xc3\xa4rtsil 1922. Koos olid Aren, Greenberg, Jansen, Espenberg ja Sepp. Valiti ajutine juhatus (kuhu kuulusid eelmainitud), mis kutsus kokku asutava koosoleku, mis toimus aprillis. \xc3\x9chingu liikmeks astus \xc3\xbcle 30 Eesti tuntuima kunstniku. Peeti esimene \xc3\xbchingu peakoosolek, kus valiti EKKK\xc3\x9c juhatus, hindamiskomisjon ja revisjonikomisjon. Peakoosolek otsustas korraldada s\xc3\xbcgisel Tallinnas kunstin\xc3\xa4ituse._NEWLINE_Esimene EKKK\xc3\x9c kunstin\xc3\xa4itus Tallinnas 1922. aasta s\xc3\xbcgisel oli \xc3\xbcliedukas. T\xc3\xb6id m\xc3\xbc\xc3\xbcdi umbes 300 000 marga eest. Tulude jagamine ja ka muud p\xc3\xb5hjused tekitasid konflikti, mille tulemusena astus senine juhatus tagasi. Uude juhatusse kuulusid Jansen, Arnold Kalmus, M\xc3\xa4rt Laarman, August Kilgas ja Jaan Koort. Samal koosolekul otsustati asutada EKKK\xc3\x9c Tartu osakond._NEWLINE_EKKK\xc3\x9c j\xc3\xa4tkas edukaks osutunud n\xc3\xa4ituste regulaarset korraldamist, asutas oma kunstistuudio ning \xc3\xbc\xc3\xbcris ruumid Mere puiesteel, oli abiks Haridusministeeriumi kunstiosakonnale kunstipoliitiliste otsuste tegemisel. Probleemid tekkisid, kui EKKK\xc3\x9c-st lahkunud Rudolf Sepp ja veel m\xc3\xb5ned kunstnikud asutasid Eesti Kunstnikkude Liidu, mis konkureeris EKKK\xc3\x9c-ga. Eriarvamuste lahendamiseks kutsuti 1923. aasta kevadel kokku Eesti kunstnike III \xc3\xbclemaaline kongress. Kongressist v\xc3\xb5tsid osa pea k\xc3\xb5ik tuntumad kunstnikud ja EKKK\xc3\x9c tunnistati kunstnike \xc3\xbclemaaliseks kutse\xc3\xbchinguks._NEWLINE_Kui asutati Kujutava Kunsti Sihtkapital, kuulus selle n\xc3\xb5ukogusse kaks EKKK\xc3\x9c esindajat._NEWLINE_EKKK\xc3\x9c-st kujunes suurim Eesti kunstnikke \xc3\xbchendav ja riigi poolt partnerina tunnustatud kunstnikeorganisatsioon. 1940. aastal korraldas EKKK\xc3\x9c Kr. Raua nimelise kunstiaasta._NEWLINE_Eesti Kujutavate Kunstnikkude Kesk\xc3\xbching likvideeriti 1940. aasta riigip\xc3\xb6\xc3\xb6rde j\xc3\xa4rel koos teiste seniste kunstiorganisatsioonidega 15. novembril 1940 kui sotsialistliku riigi kunstieluga sobimatu.\n_START_SECTION_\nLiikmed\n_START_PARAGRAPH_\n1932. aasta seisuga kuulus \xc3\xbchingusse 36 kunstnikku: Ants Laipman (Laikmaa), Kristjan Raud, Adamson-Eric, Peet Aren, Nikolai Bergholtz (Bergholz), Karl Burman, Paul Burman, Julius Gentalen, Johannes Greenberg, Herman Halliste, August Jansen, Andrei Jegorov, Elisabeth H\xc3\xb6erschelmann, Karl H\xc3\xb6erschelmann, Roman Espenberg (Haavam\xc3\xa4gi), Ellen Kingo-Espenberg, Arnold Kalmus, Anatoli Kaigarodoff, August Kilgas, Hans Kuusik, Jaan Koort, Aleksander Kulkoff, Hugo Lepik, Roman Nyman, Eduard Ole, Ludvig Oskar, Voldemar P\xc3\xa4ts, August Pulst, G\xc3\xbcnther Reindorff, Konstantin \xc5\xa0erbakoff (S\xc3\xbcvalo), Eduard Taska, Gori, Kristjan Teder, Anatoli Liivard, Eduard Wiiralt, Franz Wollm\xc3\xbcller ja Klara Zeidler.'