b'\n_START_ARTICLE_\nMainila lasud\n_START_PARAGRAPH_\nMainila lasud (soome keeles Mainilan laukaukset) oli 1939. aasta 26. novembril aset leidnud s\xc3\xb5jaline intsident, mille k\xc3\xa4igus tulistas Punaarmee N\xc3\xb5ukogude Liidu territooriumil Beloostrovi l\xc3\xa4histel asuvat Mainila (vene keeles \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe Mainilo) k\xc3\xbcla. Seejuures teatati ametlikult, et k\xc3\xbcla tulistati hoopis Soome poolt \xc3\xbcle l\xc3\xa4hedalasuva riigipiiri ja et r\xc3\xbcnnaku tagaj\xc3\xa4rjel oli ka hukkunuid. T\xc3\xa4nu sellele libaoperatsioonile sai N\xc3\xb5ukogude Liidu propaganda lisat\xc3\xb5uke ja riik casus belli p\xc3\xb5hjenduse Talves\xc3\xb5ja alustamiseks neli p\xc3\xa4eva hiljem.\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nEnne 1939. aastat oli N\xc3\xb5ukogude Venemaa s\xc3\xb5lminud mitmeid rahvusvahelisi lepinguid ja ka mittekallaletungi lepinguid Soomega: sealhulgas Tartu rahulepingu aastal 1920, Soome-N\xc3\xb5ukogude mittekallaletungilepingu aastatel 1932 ja 1934 ning ka Rahvasteliidu harta. N\xc3\xb5ukogude Liidu valitsus \xc3\xbcritas pidada kinni seaduslikkuse traditsioonist ja seega oli s\xc3\xb5jaks vaja casus belli \xc3\xb5igustust. Sama aasta augustis oli Saksamaa lavastanud sarnase Gleiwitzi intsidendi, et luua endale ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ne Saksamaa-Poola mittekallaletungilepingust taganemiseks._NEWLINE_Aastatel 1938 ja 1939 viis N\xc3\xb5ukogude Liit l\xc3\xa4bi sarnasel stsenaariumil p\xc3\xb5hinenud s\xc3\xb5jalised \xc3\xb5ppused. Selle j\xc3\xa4rgi olid riigipiiril t\xc3\xa4pselt Mainila k\xc3\xbcla juures toimunud intsidendid, mis viisid s\xc3\xb5ja algamiseni. Septembris 1939 alustas Punaarmee mobilisatsiooni, viis Soome piirile v\xc3\xa4gesid ja valmistas ette s\xc3\xb5jategevust Soome vastu.\n_START_SECTION_\nIntsident\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4lja tulistati seitse m\xc3\xbcrsku ja nende kukkumise tuvastasid kolm Soome vaatluspunkti. Nende tunnistajate hinnangul plahvatasid m\xc3\xbcrsud N\xc3\xb5ukogude Liidu territooriumil umbes 800 meetri kaugusel piirist. 26. novembril kell 15.45 teatas N\xc3\xb5ukogude Liidu uudisteagentuur TASS, et soomlased tulistasid Mainila k\xc3\xbcla ja et selle tulemusel hukkus neli ning sai haavata \xc3\xbcheksa punaarmeelast. N\xc3\xb5ukogude Liit n\xc3\xb5udis seej\xc3\xa4rel Soomelt v\xc3\xa4eosade piirist 25 kilomeetri kaugusele viimist. Venemaa s\xc3\xbc\xc3\xbcdistusi eitanud Soome pani ette korraldada intsidendi neutraalne uurimine, kuid N\xc3\xb5ukogude Liit keeldus ja katkestas 29. novembril Soomega diplomaatilised suhted._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liidu Kommunistliku Partei juhtfiguuri Andrei \xc5\xbddanovi eraarhiivis olevad materjalid vihjavad tugevalt sellele, et kogu intsident oli kavandatud selleks, et j\xc3\xa4tta Soomest mulje kui agressorist ja algatada r\xc3\xbcnnak. Soome pool keeldus vastutust enda peale v\xc3\xb5tmast ja tuvastas laskude allikana N\xc3\xb5ukogude Liidu suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e \xe2\x80\x93 Mainila l\xc3\xa4hedal asunud Soome suurt\xc3\xbckipatareide s\xc3\xb5jaaegsetest p\xc3\xa4evikutest selgus, et Mainila k\xc3\xbcla oli k\xc3\xb5igi patareide laskeulatusest v\xc3\xa4ljas (patareid olid sarnaste intsidentide \xc3\xa4ra hoidmiseks juba varem tagasi t\xc3\xb5mmatud)._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liit \xc3\xbctles seej\xc3\xa4rel lahti ka Soomega s\xc3\xb5lmitud mittekallaletungilepingust ja k\xc3\xa4ivitas 1939. aasta 30. novembril kell 7.30 Talves\xc3\xb5ja esimesed r\xc3\xbcnnakud.\n_START_SECTION_\nHinnangud intsidendile\n_START_PARAGRAPH_\nDetsembris 1939 kirjutas Ameerika \xc3\x9chendriikide kirjanik ja ajakirjanik John Gunther, et intsident oli "saamatu ja ilmselgelt fabritseeritud, nagu k\xc3\xb5ik sarnased "intsidendid" alates 1931. aasta Mukdeni intsidendist olnud on"._NEWLINE_Soomlased viisid kohe l\xc3\xa4bi uurimise, mille tulemusena j\xc3\xa4reldati, et \xc3\xbchegi Soome suurt\xc3\xbcki lask ei ulatunuks Mainila k\xc3\xbclani. S\xc3\xb5jamarssal Carl Gustaf Emil Mannerheim oli juba enne intsidendi toimumist andnud k\xc3\xa4su viia k\xc3\xb5ik Soome raskerelvad piiri laskeulatusest v\xc3\xa4lja. Soome piirivalvurid tunnistasid, et nad olid kuulnud suurt\xc3\xbckitule h\xc3\xa4\xc3\xa4lt tulevat piiri N\xc3\xb5ukogude Liidu poolselt k\xc3\xbcljelt._NEWLINE_Venemaa ajaloolane Pavel Aptekar anal\xc3\xbc\xc3\xbcsis N\xc3\xb5ukogude Liidu varem salastatud olnud s\xc3\xb5jalisi dokumente ja leidis, et piirkonnas asunud v\xc3\xa4gede igap\xc3\xa4evastes aruannetes ei kajastunud k\xc3\xb5nealusel ajavahemikul mingeid inimkaotusi. Selle p\xc3\xb5hjal j\xc3\xa4reldas ta, et N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4gede tulistamine oli lavastatud._NEWLINE_Ka Nikita Hru\xc5\xa1t\xc5\xa1ov on hiljem kirjutanud, et Mainila tulistamise organiseeris suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e marssal Grigori Kulik. Aastal 1994 m\xc3\xb5istis Boriss Jeltsin Talves\xc3\xb5ja alustamise hukka, n\xc3\xb5ustudes sellega, et tegemist oli olnud agressiooniga.'