b'\n_START_ARTICLE_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia\n_START_SECTION_\n"Anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia" kolm t\xc3\xa4hendust\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilisest filosoofiast on r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud v\xc3\xa4hemalt kolmes t\xc3\xa4henduses: kui \xc3\xb5petusest, kui meetodist ja kui traditsioonist.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia kui \xc3\xb5petus\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiliseks filosoofiaks on nimetatud \xc3\xb5petustest k\xc3\xb5ige sagedamini loogilist positivismi ja loogilist atomismi. Samuti v\xc3\xb5idakse anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia all m\xc3\xb5ista tavakeelefilosoofiat, terve m\xc3\xb5istuse filosoofiat v\xc3\xb5i mingit nende kahe sulamit. Anal\xc3\xbc\xc3\xbctilist filosoofiat sai kuidagimoodi mingi konkreetse \xc3\xb5petusega samastada kuni 1950ndateni, mil enamik v\xc3\xa4ljapaistvaid anal\xc3\xbc\xc3\xbctilisi filosoofe j\xc3\xa4rgis omavahel l\xc3\xa4hedasi uurimisprogramme ja pooldas sarnaseid p\xc3\xb5hiteese. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva anal\xc3\xbc\xc3\xbctiliste filosoofide hulgas kuuluvad nendesse koolkondadesse v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4hesed.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia kui meetod\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia meetod on teatav \xc3\xbcldine l\xc3\xa4henemine filosoofiale. Algaegadel tegelesid anal\xc3\xbc\xc3\xbctilised filosoofid loogilise anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiga, praegu aga r\xc3\xb5hutatakse selget ja t\xc3\xa4pset l\xc3\xa4henemist ning pannakse r\xc3\xb5hku argumentidele ja t\xc3\xb5enditele, kahem\xc3\xb5ttelisuse v\xc3\xa4ltimisele ja detailide arvessev\xc3\xb5tmisele. Seet\xc3\xb5ttu on paljude filosoofia teemade puhul saanud v\xc3\xb5imalikuks spetsialiseerumine ja t\xc3\xa4ppist\xc3\xb6\xc3\xb6. Filosoofilised kirjutised n\xc3\xb5uavad lugejalt rohkem ettevalmistust kui varem. On ka leitud, et anal\xc3\xbc\xc3\xbctilisel filosoofial on seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4he \xc3\xb6elda lugejatele, kes otsivad vastust elu m\xc3\xb5tte ja muudele taolistele probleemidele. Teisest k\xc3\xbcljest on anal\xc3\xbc\xc3\xbctilises filosoofias saavutatud ranguse t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5imalik m\xc3\xb5testatum arutelu ja v\xc3\xa4hendatud m\xc3\xb6\xc3\xb6dar\xc3\xa4\xc3\xa4kimise v\xc3\xb5imalust.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia kui traditsioon\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia traditsioonile panid alguse Gottlob Frege, Bertrand Russell, George Edward Moore ja Ludwig Wittgenstein 20. sajandi alguses. Selles traditsioonis t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad filosoofid p\xc3\xbc\xc3\xbcavad enamjaolt selgitada filosoofilisi probleeme anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi abil ja loogilise rangusega, kasutades anal\xc3\xbc\xc3\xbctilist filosoofiat kui meetodit.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia valdkonnad\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia algaegadel domineerisid filosoofiline loogika, matemaatikafilosoofia ja keelefilosoofia. Nende osakaal on ajapikku m\xc3\xa4rgatavalt v\xc3\xa4henenud. Need teemad domineerisid loogilises positivismis, loogilises empirismis, loogilises atomismis, logitsismis ja tavakeelefilosoofias. Hiljem on ulatuslikult tegeldud eetikaga (n\xc3\xa4iteks Philippa Foot, Richard Hare, John Leslie Mackie), poliitikafilosoofiaga (John Rawls, Robert Nozick), esteetikaga (Arthur Danto), religioonifilosoofiaga (Alvin Plantinga, Richard Swinburne), keelefilosoofiaga (John Searle, Saul Kripke) ja vaimufilosoofiaga (Donald Davidson, Daniel Dennett, Paul Churchland). On tekkinud ka eraldi anal\xc3\xbc\xc3\xbctiline metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsika (David Lewis, Peter van Inwagen, David Armstrong).\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilised filosoofid peavad oma eelk\xc3\xa4ijateks p\xc3\xb5hihoiaku poolest eelk\xc3\xb5ige Aristotelest, skolastikat, briti empirismi (John Locke, George Berkeley, David Hume) ning ka n\xc3\xa4iteks Ren\xc3\xa9 Descartesi. L\xc3\xa4hemad eelk\xc3\xa4ijad on loogikud, eriti Gottlob Frege ja Giuseppe Peano, kes aitasid v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tada ideaalkeelefilosoofia tehnilist aparaati, mida arendas edasi Bertrand Russelli ja Alfred North Whiteheadi "Principia Mathematica".   _NEWLINE_Russellile ja Moore\'ile muutus vastumeelseks tol ajal Inglismaa \xc3\xbclikoolides levinud Thomas Hill Greeni, John McTaggart Ellis McTaggarti, Francis Herbert Bradley ja teiste absoluutne idealism (Briti idealism), sest ennatlike j\xc3\xa4relduste ning spekulatsiooni rohkuse t\xc3\xb5ttu ei saanud nad seda usutavaks pidada. Alternatiive otsides p\xc3\xb6\xc3\xb6rdusid nad eriti briti empirismi juurde. Nad ei vastandanud absoluutsele idealismile siiski alternatiivseid v\xc3\xa4iteid, vaid anal\xc3\xbc\xc3\xbcsisid selle m\xc3\xb5isteid ja v\xc3\xa4iteid ning v\xc3\xb5rdlesid selle v\xc3\xa4iteid terve m\xc3\xb5istuse seisukohtadega. Nad j\xc3\xb5udsid j\xc3\xa4reldusele, et absoluutsel idealismil on loogilised puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4gid.\n_START_SECTION_\nTagasi klassikaliste probleemide juurde\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4iteks Nelson Goodman, Willard Van Orman Quine, Hilary Putnam, Wolfgang Stegm\xc3\xbcller, David Lewis ja Saul Kripke on anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia tagasi toonud filosoofia klassikaliste ja isegi metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsiliste teemade ja probleemide juurde. Anal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia ei ole enam \xc3\xbchtne suund, vaid pigem meetod. Metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsilisi k\xc3\xbcsimusi uuritakse keelest l\xc3\xa4htuvalt ja puhuti ka matemaatilise loogika vahenditega. See eristab n\xc3\xa4iteks anal\xc3\xbc\xc3\xbctilist metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsikat n\xc3\xa4iteks eksistentsialistlikest ja fenomenoloogilistest l\xc3\xa4henemistest.\n_START_SECTION_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctiline filosoofia Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofiaga tegelemine Eestis on saanud alguse peamiselt anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia seminarist Tartus ja Mart Raukase tegevusest Tallinnas.'