b'\n_START_ARTICLE_\nJuuru kalmistu\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVanim kalmistu Juurus asus praeguse Juuru Mihkli kiriku \xc3\xbcmbruses, p\xc3\xa4rinedes t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 12. sajandist. K\xc3\xbclakalmistu juurde ehitati 1238. aastal kirik ja selle \xc3\xbcmbrusesse maeti\xc2\xa0 lihtrahvast 18. sajandi l\xc3\xb5puni, seej\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i see vaid kohalike m\xc3\xb5isnike ja koguduse vaimulike matmiskohaks.\n_START_SECTION_\nVana kalmistu\n_START_PARAGRAPH_\n1772. aastal andis Venemaa keisrinna Katariina II v\xc3\xa4lja ukaasi, mis n\xc3\xa4gi ette matmispaiga rajamist soovitavalt 300 s\xc3\xbclda (ca 700\xc2\xa0m) elamutest eemale. Seaduse tulemusena rajatigi kirikust \xc3\xbcle poole kilomeetri kaugusele, Juuru m\xc3\xb5isa maadele kalmistu ehk rahvakeeles "vana surnuaed". Kalmistut on suurendatud mitmel korral. Kalmistu suurus on 2,4 ha._NEWLINE_Vanale kalmistule \xc3\xbcldreeglina ei maeta, k\xc3\xbcll aga \xc3\xbcksikuid erandeid tehtud kuni t\xc3\xa4naseni. Kalmistu on v\xc3\xb5etud 1987. aastal looduskaitse objektina arvele tema rikkaliku puude koosluse poolest ja 1997. aastal \xc2\xa0muinsuskaitse alla kui ajaloom\xc3\xa4lestis.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nUus kalmistu\n_START_PARAGRAPH_\n1896. aastal eraldas EELK Juuru Mihkli kogudus oma maast\xc2\xa0 maa-ala uue kalmistu rajamiseks. 19. septembril 1899. aastal \xc3\xb5nnistati uus kalmistu sisse. 1934. aastal laiendati kalmistut p\xc3\xb5hjasuunal ja kalmistu suuruseks kujunes 4,3 ha. Seati sisse kalmistuvahi ametikoht ja ehitati kalmistumaja. Plaanis oli ehitada ka kabel._NEWLINE_Kalmistu uuema osa l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljel asub II maailmas\xc3\xb5jas langenud eestlaste \xc3\xbchishaud, kus on 1941. aastal Mahtra soolahingus surma saanud omakaitselaste, Kaiu m\xc3\xa4ssus langenute ja Soomepoiste kalmud._NEWLINE_\xc3\x9chishauast \xc3\xbcle tee idak\xc3\xbcljel asub punav\xc3\xa4es langenute \xc3\xbchishaud, mida t\xc3\xa4histab p\xc3\xb5llukivi kirjaga: "Igavene au Suures Isamaas\xc3\xb5jas langenuile 1941 \xe2\x80\x93 1945." (paigaldatud 1970. aastal, autoriks ja valmistajaks O. Kuulpalu). \xc3\x9chishaud on ajaloom\xc3\xa4lestisena arvele v\xc3\xb5etud.'