b'\n_START_ARTICLE_\nIlves\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nIlvese ladinakeelses nimes Lynx lynx viitab esimene Lynx perekonnale ning teine t\xc3\xa4psustab, millise liigiga on tegemist. Eestis elunevat ilvese alamliiki nimetatakse Lynx lynx lynx._NEWLINE_Osa uurijaid ("Loomade elu") arvab ilvese kassi (Felis) perekonda. Sel juhul on ilvese nimi Felis lynx (alamliik vastavalt Felis lynx lynx).\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nIlvese levila saarekesed asuvad Itaalia, Austria, \xc5\xa0veitsi ja T\xc5\xa1ehhi m\xc3\xa4gimetsades, Balkanil (Horvaatias, Bosnias, Sloveenias, Serbias ning P\xc3\xb5hja-Makedoonias), samuti Slovakkia, Ukraina ja Rumeenia Karpaatides, Poola Bia\xc5\x82owie\xc5\xbcas ja Valgevene Belove\xc5\xbcas. Mujal Valgevenes ja Leedus on taas ainult ilvese levila saarekesed. P\xc3\xa4ris-levila algab P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4ti ja L\xc3\xb5una-Rootsi laiuskraadidel ning sealt p\xc3\xb5hja poole kuni Koola poolsaare ja Lapi tundrani elab ilveseid peaaegu igal pool. Veel 1950-ndate l\xc3\xb5pus polnud Eesti saartel ilveseid, kuid n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks on. Ilveste loomuliku levimise n\xc3\xa4iteks on Kamt\xc5\xa1atka poolsaar, kus n\xc3\xa4hti esimest ilvest 1939 ning aastatel 1953\xe2\x80\x931955 elas neid juba kogu poolsaarel. Venemaal hakati jahti ilvestele piirama alles 1980-ndatel ning kohati on ilves seal v\xc3\xb5etud kaitse alla. Ja ometi elab Venemaal kolmveerand k\xc3\xb5ikidest euroopa ilvestest._NEWLINE_Aasias elab euraasia ilves Kaukaasias ning Venemaal kuni Sahhalini, Kamt\xc5\xa1atka, Hiina ja Mongooliani v\xc3\xa4lja. Ilvesed elavad ka V\xc3\xa4ike-, Kesk- ja Sise-Aasias.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nEuraasia ilves on ilvestest k\xc3\xb5ige suurem. Eriti suured ilvesed elavad Ida-Siberis. Ilves kaalub kuni 30\xc2\xa0kg. T\xc3\xa4iskasvanud isane loom kaalub keskmiselt 21\xc2\xa0kg, emane 18\xc2\xa0kg. Ilves on kuni 110\xc2\xa0cm pikk._NEWLINE_Mida p\xc3\xb5hja pool ilves elab, seda suuremaks ta kasvab. N\xc3\xa4iteks Lapimaa ilvesed on Eesti ilvestest suuremad. Erinevus on eriti m\xc3\xa4rgatav talvel, kui ilvestel on seljas talvekasukas._NEWLINE_Ilvese \xc3\xb5lak\xc3\xb5rgus on 60\xe2\x80\x9375\xc2\xa0cm. Saba on l\xc3\xbchike, 15\xe2\x80\x9323, k\xc3\xb5ige rohkem 31\xc2\xa0cm. Saba pikkus on ilvesele eluliselt t\xc3\xa4htis. V\xc3\xb5ib-olla takistaks pikk saba ilvesel j\xc3\xa4neste jahtimist, sest j\xc3\xa4nesed nagu ahmidki \xc3\xbcletavad k\xc3\xb5rgeid hangesid paremini kui ilvesed. Sellep\xc3\xa4rast jahivad ilvesed s\xc3\xbcgava lumega pigem s\xc3\xb5ralisi kui j\xc3\xa4neseid._NEWLINE_K\xc3\xb5ige suurem Eestis p\xc3\xbc\xc3\xbctud isane olevat kaalunud 40 kilo tavalise 25\xe2\x80\x9335 kilo asemel. L\xc3\xa4ti rekord on 44\xc2\xa0kg, Siberis on leitud ka kuni 50\xc2\xa0kg kaalunud ilveseid.\n_START_SECTION_\nKehaehitus\n_START_PARAGRAPH_\nEuraasia ilvesel on silmatorkavalt pikad jalad. Esik\xc3\xa4pad on tagak\xc3\xa4ppadest suuremad. P\xc3\xa4kad on laiad ja karvased, mist\xc3\xb5ttu saab ilves k\xc3\xb5ndida kohevas lumes. Igale k\xc3\xa4pa ruutsentimeetrile r\xc3\xb5hub isegi suure isase puhul ainult 40 grammi. Talvel on k\xc3\xa4paalune karvkate v\xc3\xa4ga tihe. Ilvesel on 18 k\xc3\xbc\xc3\xbcnist: kummalgi tagak\xc3\xa4pal 4 ja esik\xc3\xa4pal 5 k\xc3\xbc\xc3\xbcnega varustatud varvast. K\xc3\xbc\xc3\xbcned on ilvesel enamasti sisse t\xc3\xb5mmatud._NEWLINE_Ilvestel on \xc3\xbclihea kuulmine. Selle tagavad neile k\xc3\xb5rvatutid, mis on keskmiselt 2\xc2\xa0cm, talvel kuni 4\xc2\xa0cm pikad. K\xc3\xb5rvatutid on musta v\xc3\xa4rvi ja silmatorkavad._NEWLINE_Haistmismeel on kaslastel n\xc3\xb5rk ja n\xc3\xa4gemine (v\xc3\xa4hemalt l\xc3\xa4hedale) pole kaugeltki t\xc3\xa4iuslik.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rv ja muster\n_START_PARAGRAPH_\nEuraasia ilvese karvkate on hallikas. Pigment on roostev\xc3\xa4rvist kollakani. Punakaid t\xc3\xa4hnilisi ilveseid leidub k\xc3\xb5ige sagedamini L\xc3\xb5una-Euroopas, V\xc3\xa4ike-Aasias ja Kaukaasias. Karvkattel on kolm p\xc3\xb5himustrit: valdavalt t\xc3\xa4hniline, valdavalt triibuline ja \xc3\xbchtlane. Praegused L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas reintrodutseeritud ilvesed, kes p\xc3\xa4rinevad p\xc3\xb5hiliselt Karpaatidest, on valdavalt t\xc3\xa4pilised ja triibulised. Kunagistes Alpide populatsioonis domineerisid \xc3\xbchtlase karvkattega ja v\xc3\xa4iksemad isendid. Ilvese sabaots on must.\n_START_SECTION_\nEluiga\n_START_PARAGRAPH_\nLoomaaias elab ilves 20\xe2\x80\x9325aastaseks, looduses keskmiselt k\xc3\xbcmneaastaseks, harva ka 14\xe2\x80\x9317aastaseks.\n_START_SECTION_\nToidusedel\n_START_PARAGRAPH_\nEestis murrab ilves toiduks peamiselt valgej\xc3\xa4neseid ja metskitsi, sobivad ka n\xc3\xa4rilised, linnud ja teised kiskjad, n\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4hrikud ja rebased. Talvel eelistavad ilvesed jahtida s\xc3\xb5ralisi._NEWLINE_Inimest r\xc3\xbcndab ilves \xc3\xbcksnes haavatuna._NEWLINE_Ilvesed nagu ka teised kiskjad ei p\xc3\xbc\xc3\xbca terveid tugevaid loomi._NEWLINE_Euraasia ilvese toidusedelis moodustavad j\xc3\xa4nesed kolmandiku, metskitsed ligi poole. J\xc3\xa4neste epideemiad ja arvukuse k\xc3\xb5ikumine toovad ilveseperre n\xc3\xa4lja. Nii v\xc3\xb5ib ilveste arvukus samuti v\xc3\xa4heneda, koguni 10 korda, nagu selgus uuringust, mis tehti Uuralis._NEWLINE_Euraasia ilvese p\xc3\xb5hitoit on siiski v\xc3\xa4ikesed s\xc3\xb5ralised, eriti metskits, m\xc3\xa4gikits ja muskushirv. V\xc3\xa4iksemaid saakloomi k\xc3\xbctib ta ainult siis, kui suuremaid napib. Ilves murrab Eestis keskmiselt 5,4 metskitse kuus ja 65 kitse aastas. Seoses metskitsede arvu v\xc3\xa4henemisega on ilvesed hakanud murdma kopraid.\n_START_SECTION_\nKonkurents teiste liikidega\n_START_PARAGRAPH_\nToitumise osas on ilvesele suurim konkurent hunt. Hundi levila on ilvese omast suurem ja \xc3\xbchtlasem. Kus elab palju hunte, seal on ilveseid v\xc3\xa4he. Skandinaavias hunte ei ole, v\xc3\xa4lja arvatud v\xc3\xa4ikesed saarekesed Kesk-Rootsis ja Ida-Soomes, kuid seal puuduvad ka metskitsed, kes on ilveste p\xc3\xb5hitoit, ja ilvesed peavad leppima j\xc3\xa4nestega. Rootsis on metskitsi ja seega ka ilveseid rohkem kui Soomes. Kaukaasia ilvesed toituvad nii mets- kui ka kaljukitsest, Altai ja Kaug-Ida ilvesed enamasti kabargaast. Vahel murravad ilveseid ahmid ehk kaljukassid, keda Eestis ei leidu, ja hundid. Maadel, kus kattuvad erinevate kaslaste levilad, on konkurents: puuma ja tiiger murravad ilvese, ilves omakorda metskassi.\n_START_SECTION_\nJahipidamisviis\n_START_PARAGRAPH_\nIlves \xc3\xa4rkab tavaliselt \xc3\xbcks tund enne pimedaks minemist ja l\xc3\xa4heb jahile. Kui jaht \xc3\xb5nnestub kohe, puhkab ilves hommikuni ja l\xc3\xa4heb taas jahile v\xc3\xb5i jalutusk\xc3\xa4igule m\xc3\xb6\xc3\xb6da oma valdusi, m\xc3\xb5ned aga heidavad magama alles tund enne p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usu. Ilvesed eelistavad k\xc3\xa4ia alati m\xc3\xb6\xc3\xb6da samu radu ja jahtida kindlal alal. Kuigi ilves on hea ronija, varitseb ta saaki maapinnal._NEWLINE_\xc3\x96eldakse, et ilves on parim hirvearst. Kui hunti nimetatakse metsasanitariks, siis ilves on tema k\xc3\xb5rval halastaja\xc3\xb5de._NEWLINE_Ilvesed v\xc3\xb5ivad rahulikult n\xc3\xa4lgida kaks p\xc3\xa4eva n\xc3\xa4dalas, kuid mitte \xc3\xbcle selle. N\xc3\xa4lga suremine ei ole talvel kuigi harv n\xc3\xa4htus. Talve jooksul vajab \xc3\xbcks ilves elluj\xc3\xa4\xc3\xa4miseks 80 j\xc3\xa4nest. Normiks v\xc3\xb5ib pidada ka \xc3\xbchte j\xc3\xa4nest 4 p\xc3\xa4eva jooksul, sest \xc3\xbcle poole j\xc3\xa4nesest ilves tavaliselt korraga \xc3\xa4ra s\xc3\xbc\xc3\xbca ei j\xc3\xb5ua. Perele kulub \xc3\xbcks j\xc3\xa4nes v\xc3\xb5i pool hirve p\xc3\xa4evas. T\xc3\xa4iskasvanud ilves s\xc3\xb6\xc3\xb6b 1\xe2\x80\x932 korda p\xc3\xa4evas 0,5\xe2\x80\x931 kilo korraga, on registreeritud ka \xc3\xbcksikud 1,5\xe2\x80\x932,3 kilo s\xc3\xb6\xc3\xb6mise rekordjuhtumid. Keskmiselt s\xc3\xbc\xc3\xbcakse 20-kilone saakloom \xc3\xa4ra umbes 60 tunniga._NEWLINE_Ilves p\xc3\xbc\xc3\xbcab oma saagi k\xc3\xa4tte saada m\xc3\xb5ne otsustava h\xc3\xbcppega; kui see ei \xc3\xb5nnestu, siis ta saaklooma j\xc3\xa4litama ei hakka. 5\xe2\x80\x9315 meetrit on maa, kus ilvese r\xc3\xbcnnak v\xc3\xb5ib kanda vilja, lumisel ajal veelgi v\xc3\xa4hem. Lumes olevat hiirt v\xc3\xb5i lindu tabab ta aga eksimatult \xe2\x80\x93 ilves v\xc3\xb5ib h\xc3\xbcpata kuni 7 meetri ja sukeldub saagi j\xc3\xa4rgi lumme. 120 meetrit on k\xc3\xb5ige pikem maa, mida n\xc3\xa4hti \xc3\xbchte suurt ja ilmselt v\xc3\xa4ga n\xc3\xa4ljast ilvest kunagi h\xc3\xbcpetega \xc3\xbcletamas, ent saak lipsas minema. \xc3\x9cle 20 meetri ilves tavaliselt saaki ei j\xc3\xa4lita.\n_START_SECTION_\nElupaik ja elulaad\n_START_PARAGRAPH_\nIlvestele meeldivad tihedad kuusikud, sest kevaditi aitavad kuuseokkad vabaneda talvekarvadest. Pesa teeb ta maha tihnikusse. Talvel meeldivad ilvestele m\xc3\xa4nnikud, sest sinna kogunevad metskitsekarjad. Ilvestele sobivad veel haavikud-kaasikud ja kaljumaastikud. Ilvesed vallutavad 2000-meetriseid m\xc3\xa4gesid, kuid kivised m\xc3\xa4gismaad neile siiski elamiseks ei sobi. Erandina on ilvest kohatud metsatus Dagestanis, kus ta punailvese kombel rahuldub p\xc3\xb5\xc3\xb5sastega. Ilveseid elab ka peaaegu ilma metsadeta Pamiiris ja Himaalaja alpiluhtadel. Enamasti hoiab ilves metsa ligi. Seal, kus vanemad metsad segunevad noorendike ja raiesmikega ning kus on oja, j\xc3\xb5gi, m\xc3\xb5ned rabalaigud v\xc3\xb5i isegi \xc3\xbcleujutatavad orud, v\xc3\xb5ib olla ilvese elukoht._NEWLINE_Igal isailvesel on s\xc3\xb5ltuvalt vanusest ja saakloomade arvukusest keskmiselt 100\xe2\x80\x93200, harvem 300 ruutkilomeetri suurune v\xc3\xb5i veelgi suurem eluala, Eestis kuni 100\xc2\xa0km\xc2\xb2. Iga isase territooriumil elab mitu emast. Kuigi \xc3\xbchel isasel on mitu "naist", v\xc3\xb5tab isailves poegade kasvatamisest osa, \xc3\xb5petab, hooldab ja toidab neid vahel. Ilvesepojad j\xc3\xa4\xc3\xa4vad ema juurde mitmeks aastaks, lahku minnakse vaid toidunappuse p\xc3\xa4rast. Alguses noorilveste ja vanemate jahialad kattuvad._NEWLINE_Suguk\xc3\xbcpseks saavad emased ligi kaheaastaselt (22 kuu vanuselt), isased aga alles kahe ja poole aasta ehk 30 kuu vanuselt. Pulmadest v\xc3\xb5etakse osa varemgi, kuid pereloomiseks ollakse veel liiga noored ja pojad on sageli eluv\xc3\xb5imetud._NEWLINE_Pesapaigana eelistab ilves k\xc3\xb5rvalisi ja raskesti ligip\xc3\xa4\xc3\xa4setavaid tuulemurde ja tihnikuid. Kodu ehitamisega ilves palju vaeva ei n\xc3\xa4e, pesa on lihtsalt sambla ja rohuga vooderdatud lohk._NEWLINE_Ilvesel s\xc3\xbcnnib 2,5 kuud p\xc3\xa4rast "pulmi" tavaliselt 1\xe2\x80\x933 poega, m\xc3\xb5nikord v\xc3\xb5ib neid olla ka 5. Ema imetab poegi 2\xe2\x80\x934 kuud, siis hakkab neile \xc3\xb5petama lihas\xc3\xb6\xc3\xb6mist. Emailves l\xc3\xb5petab imetamise, kui pojad on umbes pooleaastased._NEWLINE_Vasts\xc3\xbcndinud ilvesepojad kaaluvad 195\xe2\x80\x93210 (harvem kuni 400) grammi ja on pimedad. Neil ei ole veel ilveste k\xc3\xb5ige m\xc3\xa4rgatavamat tunnust \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5rvatutte; need muutuvad m\xc3\xa4rgatavaks 40. elup\xc3\xa4evaks ja arenevad t\xc3\xa4iesti v\xc3\xa4lja alles 20. elukuuks. Ilvesepoegade kuulmek\xc3\xa4igud on algul suletud kilega. N\xc3\xa4gijaks saavad nad 12. p\xc3\xa4eval. Kahe n\xc3\xa4dala vanuselt hakkavad tulema piimahambad. See l\xc3\xb5peb kolmekuuselt ja viiekuuselt hakkavad tulema p\xc3\xbcsihambad. Ilvesepojad vajavad ema pidevat hoolt kuni 10 esimest elukuud. Alles poolteiseaastaselt on nad umbes sama suured kui t\xc3\xa4iskasvanud ilves ja kaaluvad kuni 15 kilo._NEWLINE_Noortele ilvestele tuleb kasuks, kui nad saavad olla oma ema l\xc3\xa4hedal (ema valdustes), kuni nad on aasta ja 9\xe2\x80\x9310 kuu vanused. Nii nad v\xc3\xb5imalust m\xc3\xb6\xc3\xb6da ka teevad ja alles siis, kui on \xc3\xb5ppinud k\xc3\xb5ike vajalikku ning saavutanud rahuldava f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise vormi, alustavad nad iseseisvat elu. Uued pojad s\xc3\xbcnnivad emasele tavaliselt siis, kui eelmised pojad on kaheaastased. Juhul, kui pojad hukkuvad varem, paaritub ema kohe uuesti. Reeglina poegivad emased \xc3\xbcle aasta v\xc3\xb5i kui see juhtub tihedamini, siis ei j\xc3\xa4ta nad erinevalt kodukassidest oma eelmisi poegi saatuse hooleks._NEWLINE_Ilves on k\xc3\xb5ige aktiivsem \xc3\xb5htuti ja hommikuti ning ta puhkab peamiselt keskp\xc3\xa4eva ja kesk\xc3\xb6\xc3\xb6 paiku.\n_START_SECTION_\nHaigused\n_START_PARAGRAPH_\nEestis maha lastud ilvestel avastatakse k\xc3\xb5ige sagedamini s\xc3\xbcgelislestadest Sarcoptes ja soolenugilistest p\xc3\xb5hjustatud haigusi. Keeritsuss avastatakse 20\xe2\x80\x9340% jahitud ilvestest._NEWLINE_Marutaud on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt haruldane: 1998 registreeriti 2, 1999 1 ja 2000. aastal 1 marutaudis ilves (teiste loomade seas esines keskmiselt 130 marutaudijuhtu). Isegi marutaudirohkel 2002/2003. aasta talvel ei olnud marutaudi haigestunud rohkem kui 2 (teise ametkonna andmetel 3) ilvest. \xc3\x84ras\xc3\xb6\xc3\xb6dud rebased nakatavad ilveseid vahel marut\xc3\xb5ppe ja trihhinelloosi.\n_START_SECTION_\nEuroopa ilves\n_START_PARAGRAPH_\nInimene on ilvesed v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5rjunud enamikust p\xc3\xb5liselupaikadest kogu Euroopas. Inglismaal on ilvestest alles ainult viis sajandit vanu joonistusi. Euroopa on enamasti metsavaba ja seega ilvestest t\xc3\xbchi. Eksperdid arvavad, et kogu Euroopas elab ligi 7000 ilvest._NEWLINE_Isase euroopa ilvese kehapikkuse \xc3\xbclemiseks piiriks peetakse 130\xc2\xa0cm, tavalisem m\xc3\xb5\xc3\xb5t on 100\xe2\x80\x93110\xc2\xa0cm. Emased ilvesed kaaluvad 12\xe2\x80\x9325 kilo ja on 65\xe2\x80\x93105\xc2\xa0cm pikad._NEWLINE_Euroopa ilves suudab teha kuni 3,5\xc2\xa0m, juttude p\xc3\xb5hjal koguni 4\xe2\x80\x936\xc2\xa0m pikkusi h\xc3\xbcppeid.\n_START_SECTION_\nTurkestani ilves\n_START_PARAGRAPH_\nTurkestani ilves elab Kesk-Aasias ning alal Ka\xc5\xa1miirist Mongooliani ja on kantud punasesse raamatusse.\n_START_SECTION_\nJakuudi ilves\n_START_PARAGRAPH_\nIdasiberi ilves = Siberian lynx._NEWLINE_Jakuudi ilves on ilvese alamliikide seast suurim ning haruldasim tuhkhalli-sinaka talvekasukaga ilves.\n_START_SECTION_\nKarpaadi ilves\n_START_PARAGRAPH_\nKarpaadi ilves elab Karpaatides, Alpides ja Kreekas.\n_START_SECTION_\nKaukaasia ilves\n_START_PARAGRAPH_\nKaukaasia ilves elab T\xc3\xbcrgis ja Iraanis. Euraasia ilveste seas on ta k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem.\n_START_SECTION_\nKaugida ilves\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5imalik, et kaugida ilves, kes elab ka Hiinas, on sama mis amuuri ilves.\n_START_SECTION_\nBaikali ilves\n_START_PARAGRAPH_\nBaikali ilvest nimetatakse veel l\xc3\xb5unasiberi ilveseks, kuigi ta elab ka Kesk-Siberis.\n_START_SECTION_\nSardiinia ilves\n_START_PARAGRAPH_\nSamah\xc3\xa4sti kui h\xc3\xa4vitatud sardiinia ilves asustas Itaaliat, Sardiiniat ja Sitsiiliat.\n_START_SECTION_\nIlvesed Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis elab euroopa ilves. Nad on ikka veel laialt levinud, sellal kui nende suguvendi P\xc3\xb5hja-Ameerikas h\xc3\xa4vitatakse ilma piiranguteta ligi 70 000 ilvest aastas._NEWLINE_Eesti on ilvese koduks olnud viimased 8000 aastat. Sarnaselt karuga langes 20. sajandi esimesel poolel ka ilvese arvukus, k\xc3\xbc\xc3\xbcndides s\xc3\xb5jaeelsel ajal napi poolesaja isendini. Praegu elab Eestis ligi tuhatkond isendit._NEWLINE_Eesti metsades ringi luusivad ilvesed on Euroopas elavate liigikaaslastega v\xc3\xb5rreldes kogukamad. Eestis lastud ilveste koljudest ja nahkadest on suur osa tunnistatud jahitrofeedena kuldmedali v\xc3\xa4\xc3\xa4riliseks. Ka maailmarekord sellel alal kuulub Eestile. Meie ilveste gigantsust saab seletada seadusp\xc3\xa4raga, et mida rohkem p\xc3\xb5hja pool loom elab, seda suuremaks ta kasvab._NEWLINE_Ilves on Tallinna Loomaaia vapiloom._NEWLINE_2017. aasta septembris avaldas Omniva Eesti fauna postmarkide sarja kuuluva ilvest kujutava postmargi, mille kujundas Eesti kunstnik Indrek Ilves. Postmargi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuseks on 0,65 eurot.\n_START_SECTION_\nIlveste k\xc3\xbcttimine\n_START_PARAGRAPH_\nIlves on Euroopas kaitstav liik._NEWLINE_Eestis on Euroopa \xc3\xbcks tihedaima asustusega ilvese asurkond ja meil elab umbes 1000 ilvest. Kohalikus keskkonnastrateegias on kirjas, et Eesti asurkonna suurus v\xc3\xb5iks olla 400 looma. Aastas lastakse Eestis sadakond ilvest._NEWLINE_Eesti j\xc3\xb5udis Euroopa Liiduga 10. detsembril 2002 kokkuleppele, et v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4tkata nii ilveste kui ka karude k\xc3\xbcttimist. Eesti saab ainsa Euroopa Liidu liikmesriigina erandi loa ilveste k\xc3\xbcttimiseks. Kui selgub, et viie aasta m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes on ilveste arv v\xc3\xa4henenud, siis toimub Euroopa Liidu n\xc3\xb5ukogus uus h\xc3\xa4\xc3\xa4letus. L\xc3\xa4ti seda erandit ei taotlenud, kuid lubab sellegipoolest ilveseid k\xc3\xbcttida._NEWLINE_Ilvese laskmise lube anti 2009/2010. jahihooajal kogu Eesti peale v\xc3\xa4lja 210 (teistel andmetel 190), kuid k\xc3\xa4tte saadi vaid 180 ilvest.'