b"\n_START_ARTICLE_\nBrixen\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\nBrixen asub Eisacki ja Rienzi j\xc3\xb5gede liitumiskohas, 40 km Bolzanost p\xc3\xb5hjas ja 45 km Brenneri m\xc3\xa4ekurust l\xc3\xb5unas, Itaalia-Austria piiril. See k\xc3\xbclgneb idas Plose ja Telegraafi (Monte Telegrafo) m\xc3\xa4ega (2504 m) ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nes K\xc3\xb6nigsangeri (Monte Pascolo) (2436 m) m\xc3\xa4ega.\n_START_SECTION_\nFrazioni\n_START_PARAGRAPH_\nFrazioni / liidendatud k\xc3\xbclad on Afers (Eores), Albeins (Albes), Elvas, Gereuth, Karnol, Klerant (Cleran), Kranebitt (Costa d'Elvas), Mahr (La Mara), Mairdorf, Mellaun (Meluno), Pairdorf (Perara), Pinzagen (Pinzago), Plabach, Rutzenberg, St. Andr\xc3\xa4 (S.Andrea), St. Leonhard (S.Leonardo), Sarns (Sarnes), Tils (Tiles), T\xc3\xb6tschling (Tecelinga), Tsch\xc3\xb6tsch (Scezze), Untereben.\n_START_SECTION_\nJuured\n_START_PARAGRAPH_\nBrixeni ala on olnud asustatud nooremast paleoliitikumist saati (8. aastatuhat eKr). On leitud muid asulaid hiliskiviajast ja aastal 15 eKr vallutasid ala roomlased, kelle peamine asula oli l\xc3\xa4heduses S\xc3\xa4ben (Sabiona). Nad hoidsid seda kuni umbes 590. aastani, kui selle h\xc3\xb5ivasid bajuvaarid._NEWLINE_Brixenit on esimest korda mainitud aastal 901, kui Saksamaa kuningas Ludwig III Laps andis v\xc3\xa4lja dokumendi, milles territoorium nimega Prihsna omistatakse S\xc3\xa4beni piiskopile Zachariasele. Aja m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes sai Prihsnast praeguse nimega Brixen. Piiskopid kolisid S\xc3\xa4benist sinna aastal 992, p\xc3\xa4rast toomkiriku tegevuse l\xc3\xb5petamist._NEWLINE_1039. aastal \xc3\xbclendati Brixeni piiskop Poppo keiser Heinrich III poolt paavstiks. Kuid tema valitsemine kestis ainult 23 p\xc3\xa4eva. Samal sajandil saab Brixenist s\xc3\xb5ltumatu kiriklik v\xc3\xbcrstkond, mis j\xc3\xa4rgnenud aastatel v\xc3\xb5itles olemasolu eest naabruses olnud Tirooli krahvkonna vastu. 1115. aastal l\xc3\xb5petati Brixenit \xc3\xbcmbritsev esimene linnam\xc3\xbc\xc3\xbcride liin._NEWLINE_Piiskopkond sekulariseeriti 1803. aastal ja selle annekteeris Austria keisririik. Aastatel 1851\xe2\x80\x931855 viibis t\xc5\xa1ehhi ajakirjanik ja kirjanik Karel Havl\xc3\xad\xc4\x8dek Borovsk\xc3\xbd Austria valitsuse survel Brixenis asumisel. P\xc3\xa4rast Esimese maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu annekteeris Brixeni Itaalia.\n_START_SECTION_\nKeeleline jaotus\n_START_PARAGRAPH_\n2011. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi k\xc3\xb5neles enamus rahvastikust esimese keelena saksa keelt (72,82%). \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud elanikud k\xc3\xb5nesid esimese keelena itaalia ja ladiini keelt, vastavalt 25,84% ja 1,34%.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nRokkansambel Frei.Wild on p\xc3\xa4rit Brixenist."