b"\n_START_ARTICLE_\nAl-Kuwayt\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nValdava osa linna elanikest moodustavad araablased. Linna elanikkonna kiire kasv algas p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da seoses nafta avastamisega piirkonnas. P\xc3\xa4rast seda on oluliselt t\xc3\xb5usnud ka v\xc3\xa4lismaiste linnaelanike hulk \xe2\x80\x93 teistest araabia maadest p\xc3\xa4rit inimeste k\xc3\xb5rval tegutseb Al-Kuwaydis ka arvukalt p\xc3\xa4rslasi, indialasi ja eurooplasi._NEWLINE_Aprillis 2005 elas linnas rahvaloenduse andmetel 32 403 inimest, k\xc3\xbcmme aastat varem, aprillis 1995 oli Al-Kuwaydi elanike arv 28 747 inimest._NEWLINE_Mitmetes allikates on r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud kuni k\xc3\xbcmme korda suuremast rahvaarvust (300 000). Sellisel juhul on silmas peetud Al-\xe2\x80\x98\xc4\x80\xc5\x9fimah' kubernerkonna elanikkonda. Segaduse tekkimisele on kaasa aidanud asjaolu, et varem kandis ka kubernerkond Al-Kuwaydi nime.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Kuwaydi alad olid asustatud juba enne meie ajaarvamist. T\xc3\xa4nase linna l\xc3\xa4heduses on leitud kreeka templite varemed, mis p\xc3\xa4rinevad Aleksander Suure vallutusretke p\xc3\xa4evilt aastal 334 eKr._NEWLINE_Al-Kuwaydi linn ise on asutatud v\xc3\xb5rdlemisi hilisel perioodil, alles 18. sajandi esimesel poolel. Linnale panid aluse k\xc3\xb5rbest rannikule \xc3\xbcmber asunud anaiza suguharu liikmed. Aastast 1756 on Al-Kuwayt olnud Kuveidi alasid valitseva a\xc5\x9f-\xc5\x9eab\xc4\x81\xe1\xb8\xa9i d\xc3\xbcnastia residentsiks._NEWLINE_Aastatel 1871\xe2\x80\x931899 kuulusid Kuveidi alad Osmanite impeeriumi koosseisu ja 1899\xe2\x80\x931961 oli Al-Kuwayt Briti protektoraadi keskuseks. P\xc3\xa4rast Kuveidi iseseisvumist 1961. aastal on Al-Kuwayt olnud iseseisva Kuveidi riigi pealinn._NEWLINE_1940. aastateni allus linn emiiri otsevalitsusele. Kohalikule omavalitsusele pandi alus aastal 1930._NEWLINE_Lahes\xc3\xb5jas vallutasid Al-Kuwaydi 1990. aastal Iraagi v\xc3\xa4ed. Iraagi v\xc3\xb5imud nimetasid linna \xc3\xbcmber Al-Kadhimaks, mis m\xc3\xb5ningate allikate andmetel on pealinna vanem nimi. S\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus pommitati linna tugevalt, mitmed olulised hooned p\xc3\xb5letati maha v\xc3\xb5i lasti \xc3\xb5hku. Linna vabastasid 27. veebruaril 1991 Ameerika \xc3\x9chendriikide v\xc3\xa4ed. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks on Kuveidi valitsus linna t\xc3\xa4ielikult \xc3\xbcles ehitatud.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Kuwayt on Kuveidi haldus-, kaubandus- ja transpordikeskus. Maanteede kaudu on linn \xc3\xbchendatud Iraagi ja Saudi Araabiaga. Linnast 16 kilomeetri kaugusel asub Kuveidi rahvusvaheline lennujaam. Al-Kuwaydi l\xc3\xa4histel paikneb Ash-Shuwaykhi sadam, oluline on ka 50 kilomeetri kaugusel l\xc3\xb5unas asuv Al-A\xe1\xb8\xa9mad\xc4\xab sadam._NEWLINE_Al-Kuwaydis asuvad enamiku pankade ja muude \xc3\xa4riettev\xc3\xb5tete keskused. P\xc3\xa4rast Lahes\xc3\xb5da toimunud linna renoveerimist on sinna rajatud arvukalt uusi hotelle, mis on m\xc3\xb5eldud nii puhkuse- kui ka \xc3\xa4rireisijatele. Ainu\xc3\xbcksi aastatel 2007\xe2\x80\x932009 oli kavas avada 25 uut hotelli._NEWLINE_V\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral toodetakse Al-Kuwaydis ehitusmaterjale, linna l\xc3\xa4histel Ash-Shuwaykhis on 1964. aastast alates t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud joogivee destilleerimise tehas. Enne selle tehase avamist toimetati joogivett linna Iraagist paatidega.\n_START_SECTION_\nKultuur ja haridus\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Kuwaydis on mitmeid keskkoole, tehnikakolled\xc5\xbe ja pedagoogikakolled\xc5\xbe. Al-Shuwaikhis on aastast 1966 tegutsenud Kuveidi \xc3\x9clikool. Linnas tegutseb Kuveidi rahvusraamatukogu ja rahvusmuuseum. Viimane oli rikas eksponaatide poolest, millest vanimad p\xc3\xa4rinesid aastast 325 eKr. Lahes\xc3\xb5jas said muuseum ja selle varad ulatuslikult kahjustada, mitmed hinnalised eksponaadid h\xc3\xa4vitati v\xc3\xb5i r\xc3\xb6\xc3\xb6viti._NEWLINE_Al-Kuwaydis t\xc3\xb6\xc3\xb6tab raadiojaam ning antakse v\xc3\xa4lja ajalehti.\n_START_SECTION_\nVaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused\n_START_PARAGRAPH_\nTuristidele pakuvad Al-Kuwaydis kahtlemata huvi 1979. aastal arhitektide Sune Lindstr\xc3\xb6mi ja Malene Bj\xc3\xb6rni projektide j\xc3\xa4rgi ehitatud kolm veetorni, mida tuntaksegi Kuveidi tornide nime all. K\xc3\xb5rgeim neist ulatub 187 meetrini, selles asub restoran ja 123 meetri k\xc3\xb5rgusel p\xc3\xb6\xc3\xb6rlev vaateplatvorm._NEWLINE_Linna k\xc3\xb5rgeim hoone on 372-meetrine Vabaduse torn, mis rajati aastatel 1990\xe2\x80\x931993 ja s\xc3\xbcmboliseerib t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Kuveidi vabastamist Iraagi vallutajatest. Tornis asuvad p\xc3\xb6\xc3\xb6rlev restoran ja vaateplatvorm, kuid viimane on n\xc3\xbc\xc3\xbcd avalikkusele terroriohu t\xc3\xb5ttu suletud._NEWLINE_Huvitav on ka Taani arhitekti J\xc3\xb8rn Utzoni projekti j\xc3\xa4rgi 1972. aastal valminud parlamendihoone."