b'\n_START_ARTICLE_\nLendkeha\n_START_SECTION_\nLendkeha liikumapanev j\xc3\xb5ud\n_START_PARAGRAPH_\nLiikumapaneva j\xc3\xb5una saab kasutada mehaanilist survet, mida avaldab m\xc3\xb5ni teine keha, n\xc3\xa4iteks vibun\xc3\xb6\xc3\xb6r avaldatav j\xc3\xb5ud noolele. Eraldi v\xc3\xb5ib veel v\xc3\xa4lja tuua inimese enda visatavad objektid, nagu odad, kivid jne._NEWLINE_Teine variant on kasutada kokkusurutud gaaside v\xc3\xb5i keemiliste reaktsioonide tekitatavat j\xc3\xb5udu, n\xc3\xa4iteks \xc3\xb5hk- ja tulirelvadega saavutatu._NEWLINE_Kolmas variant on kasutada elektromagnetj\xc3\xb5udu (vt elektromagnetism). N\xc3\xa4iteks r\xc3\xb6\xc3\xb6baskahur, mis kiirendab kahe r\xc3\xb6\xc3\xb6pa vahel paiknevat lendkeha r\xc3\xb6\xc3\xb6pa kogu pikkuse ulatuses, v\xc3\xb5imaldab saavutada v\xc3\xa4ga suuri kiirusi._NEWLINE_USA kaitsej\xc3\xb5udude agentuur DARPA arendab v\xc3\xa4lja sellist lahingus kasutatavat relvas\xc3\xbcsteemi. Selle planeeritav laskeulatus \xc3\xbcletab sada meremiili ja lendkeha kiirused 2000 meetrit sekundis._NEWLINE_M\xc3\xb5ned lendkehad tekitavad t\xc3\xb5ukej\xc3\xb5udu ka lennu enda ajal, kasutades reaktiiv- v\xc3\xb5i rakettmootorit.\n_START_SECTION_\nKandeotstarbelised lendkehad\n_START_PARAGRAPH_\nLendkehi, n\xc3\xa4iteks m\xc3\xbcrske, saab kasutada ka l\xc3\xb5hkelaengute transpordiks sihtm\xc3\xa4rgini. Kusjuures sihtm\xc3\xa4rgini j\xc3\xb5udnuna plahvatades tekitab kildm\xc3\xbcrsk omakorda palju kiiresti liikuvaid lendkehi, mille eesm\xc3\xa4rk on sihtm\xc3\xa4rgi m\xc3\xb5jutamine. Last v\xc3\xb5ib olla ka midagi muud, n\xc3\xa4iteks keemiarelv.\n_START_SECTION_\nKineetilised lendkehad\n_START_PARAGRAPH_\nLendkeha v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5jutatada sihtm\xc3\xa4rki vaid keha enda liikumisest tingitud kineetilise energiaga. Kuju j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5iks selliseid lendkehi jagada: teravateks (nooled), \xc3\xbcmarad (kahurikuulid ja kivid) ning osaliselt \xc3\xbcmarad (p\xc3\xbcstolikuulid). Veel saab kineetilisi lendkehi kasutavaid relvi jagada kehade hulga j\xc3\xa4rgi: \xc3\xbcksikud kehad (soomust l\xc3\xa4bistavad alakaliibrilised m\xc3\xbcrsud) ja kehade kogumikud (kildm\xc3\xbcrsud ja ka soomuse vastu suunatud kiirkuulipildujad). V\xc3\xb5rreldes soomust l\xc3\xa4bistavaid alakaliibrilisi m\xc3\xbcrske ja soomust l\xc3\xa4bistavat kuulipildujakuuli saab vaadelda m\xc3\xbcrsu avaldatavat m\xc3\xb5ju sihtm\xc3\xa4rgile kui \xc3\xbcksiks\xc3\xbcndmust, kuulipilduja m\xc3\xb5ju tuleneb aga mitme kuuli koostoimest._NEWLINE_M\xc3\xb5ningate (eriti kosmoses paiknevate) sihtm\xc3\xa4rkide tabamiseks on vaja saavutada v\xc3\xa4ga suur kiirus, sel juhul on v\xc3\xb5imalik, et sihtm\xc3\xa4rgi kahjutuks tegemiseks piisab juba lendkeha enda kineetilisest energiast. Sellistel kiirustel toimuvatel kokkup\xc3\xb5rgetel ei pruugi tahked materjalid, sealhulgas ka metallid, k\xc3\xa4ituda eeldatult. Ilmnema hakkavad vedelikega sarnased omadused: kraatrite teke, \xc3\xbche v\xc3\xb5i m\xc3\xb5lema osapoole kuju kadu ja/v\xc3\xb5i aurustumine (inglise keeles vastab sellisele n\xc3\xa4htusele nimetus hypervelocity impacts)._NEWLINE_Selline relv on n\xc3\xa4iteks atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4riv\xc3\xa4line p\xc3\xbc\xc3\xbcdurliikur, mida kasutatakse mandritevaheliste ballistiliste rakettide kahjutustamiseks. Selline meetod n\xc3\xb5uab suuremat t\xc3\xa4psust, kuna p\xc3\xbc\xc3\xbcdurliikur peab saama kahjutustatava raketiga f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise kontakti.'