b"\n_START_ARTICLE_\nAkvitaania hertsog\n_START_SECTION_\nKroonimine\n_START_PARAGRAPH_\nMerovingide kuningad ja Akvitaania hertsogid tegid oma pealinnaks Toulouse'i. Karolingide kuningad kasutasid erinevaid pealinnu kaugemal p\xc3\xb5hjas. Aastal 765 kinkis Pippin L\xc3\xbchike kinnip\xc3\xbc\xc3\xbctud Akvitaania hertsogi Waiferi kuldse lipu Saint-Martiali kloostrile Limoges'is. Akvitaania Pippin I on maetud Poitiers's. Charles Laps krooniti Limoges'is ja maeti Bourges'i. Kui Akvitaania saavutas p\xc3\xa4rast Karl Paksu surma l\xc3\xbchikeseks ajaks s\xc3\xb5ltumatuse, oli Ramnulf II see, kes v\xc3\xb5ttis kuningatiitli. 10. sajandi l\xc3\xb5pul krooniti Louis V Brioude'is._NEWLINE_Akvitaania hertsogi kroonimise protseduur on s\xc3\xa4ilinud 12. sajandi l\xc3\xb5pu ordo's (esskirjas) Saint-\xc3\x89tienne'ist Limoges'is, mis p\xc3\xb5hineb varasemal romaani-saksa ordol. 13. sajandi algul lisati sellele ordo'le kommentaar, mis r\xc3\xb5hutas Limoges'i kui Akvitaania pealinna. Ordo n\xc3\xa4itas, et hertsog sai siidmantli, krooni, lipu, m\xc3\xb5\xc3\xb5ga, kannused ja P\xc3\xbcha Val\xc3\xa9rie s\xc3\xb5rmuse.\n_START_SECTION_\nTaastatud Akvitaania hertsogid Frangi kuningate v\xc3\xb5imu all\n_START_PARAGRAPH_\nKarolingide kuningad nimetasid taas Akvitaania hertsogeid, esimese aastal 852 ja taas aastast 866. Hiljem kutsuti hertsogkonda ka Guyenne."