b'\n_START_ARTICLE_\nTesla trafo\n_START_PARAGRAPH_\nTesla trafo ehk Tesla transformaator ehk Tesla generaator (ingl Tesla coil, l\xc3\xbchend SGTC, s\xc3\xb5nadest Spark Gap Tesla Coil) on resonantstransformaator, mille leiutas Nikola Tesla umbes 1891. aastal. Sellega saab toota k\xc3\xb5rge pinge ja k\xc3\xb5rge sagedusega vahelduvvoolu. Tesla trafod olid v\xc3\xb5imelised tekitama k\xc3\xb5rgemat pinget kui varasemad elektrostaatilised masinad._NEWLINE_Tesla valmistas erineva skeemiga trafosid ja kasutas  neid eksperimentideks niisugustes valdkondades, nagu n\xc3\xa4iteks r\xc3\xb6ntgenikiirguse tekitamine ja elektrienergia traadita \xc3\xbclekanne. Tesla valmistas 1901. aastal trafod kasutamiseks meditsiiniaparatuuris elektroteraapia otstarbel ja traadita telegraafside raadiosaatjates. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse Tesla trafot peamiselt k\xc3\xb5rgsagedusliku k\xc3\xb5rgepinge toime demonstreerimiseks.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nTesla trafo erineb tavalisest trafost nii ehituse kui ka otstarbe poolest. Tavalise trafo \xc3\xbclesanne on teatavasti kanda elektriv\xc3\xb5rgus elektrienergiat etten\xc3\xa4htud pingel primaarpoolelt sekundaarpoolele v\xc3\xb5imalikult suure kasuteguriga. Tesla trafo  primaar- ja sekundaarahelad t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad kui resonantsvooluringid, mis lisaks pinge muundamisele ka salvestavad v\xc3\xb5nkeenergiat vaheldumisi induktiivsuse (m\xc3\xa4hise) magnetv\xc3\xa4lja ja mahtuvuse (kondensaatori) elektriv\xc3\xa4lja._NEWLINE_Tesla trafo j\xc3\xa4medast traadist v\xc3\xa4heste keerdude arvuga (5\xe2\x80\x9315) primaarm\xc3\xa4his L1  moodustab primaarv\xc3\xb5nkeringi koos kondensaatoriga C1 (mahtuvus enamasti vahemikus 10\xe2\x80\x93100 nF)._NEWLINE_Trafo sekundaarahela induktiivpool L2 on m\xc3\xa4hitud \xc3\xbchekihiliselt peenest traadist pikale poolialusele ja sellel v\xc3\xb5ib olla kuni tuhat keerdu. Kuigi sekundaarahelas kondensaator kui f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline komponent puudub, kujuneb siin v\xc3\xb5nkeringi moodustumiseks vajalik mahtuvus C2 m\xc3\xa4hise keerdude summaarsest hajumahtuvusest (vt Induktiivpool). Nimelt on trafo m\xc3\xa4hisel ka omamahtuvus, tulenevalt keerdude omavahelisest mahtuvusest ja keerdude mahtuvusest maa suhtes; sellele summaarsele hajumahtuvusele lisandub sekundaarpooli \xc3\xbclaotsa \xc3\xbchendatud  toroidi (p\xc3\xb6\xc3\xb6rdkeha) kujulise metallist  v\xc3\xa4ljundelektroodi E mahtuvus maa suhtes. Niisiis toimib ka trafo sekundaarahel v\xc3\xb5nkeringina._NEWLINE_Primaarv\xc3\xb5nkering h\xc3\xa4\xc3\xa4lestatakse sekundaarv\xc3\xb5nkeringi omav\xc3\xb5nkesagedusega resonantsi, s.t samale sagedusele kondensaatori C1 mahtuvuse ja primaarm\xc3\xa4hisest L1 tehtud harundite (v\xc3\xa4ljav\xc3\xb5tete) valikuga. Seel\xc3\xa4bi osutub v\xc3\xb5imalikuks v\xc3\xb5nkeenergia (voolu ja pinge) maksimaalse intensiivsusega  vahetus trafo primaar- ja sekundaarm\xc3\xa4hise vahel._NEWLINE_Kui tavalises trafos on m\xc3\xa4hised ferromagnetilisel s\xc3\xbcdamikul omavahel tugevalt sidestatud, millega kaasnevad \xc3\xbcmbermagneetimis- ja p\xc3\xb6\xc3\xb6risvoolukaod ning mis kasvavad koos sagedusega, siis Tesla trafol on m\xc3\xa4hised vaid l\xc3\xb5dvalt teineteisega sidestatud, nii et ainult 5\xe2\x80\x9310% primaarm\xc3\xa4hise magnetvoost aheldub sekundaarm\xc3\xa4hise keerdudega. N\xc3\xb5rga sidestuse t\xc3\xb5ttu ei summuta primaarahel eriti v\xc3\xb5nkumisi sekundaarv\xc3\xb5nkeringis. Seet\xc3\xb5ttu on selle v\xc3\xb5nkeringi h\xc3\xbcvetegur k\xc3\xbcllaltki k\xc3\xb5rge ja pinge t\xc3\xb5useb resonantsisagedusel selle teguri kordselt (lisaks keerdude arvu suhtest tulenevale pinget\xc3\xb5usule)._NEWLINE_Tesla trafo t\xc3\xb6\xc3\xb6sagedus valitakse harilikult vahemikus 30\xc2\xa0kHz kuni 500\xc2\xa0kHz, mille juures energiavahetus trafo m\xc3\xa4histe vahel toimub piisavalt t\xc3\xb5husalt ka ilma ferromagnetilise s\xc3\xbcdamikuta._NEWLINE_Tesla trafo primaarm\xc3\xa4his valmistatakse j\xc3\xa4medast vasktraadist, sageli ka vasktorust, et v\xc3\xa4hendada pinnaefektist tingitud energiakadu (soojusena) k\xc3\xb5rgetel sagedustel. Primaarm\xc3\xa4his paikneb pika sekundaarpooli alumise otsa \xc3\xbcmber, sest seal on sekundaarahela potentsiaal k\xc3\xb5ige madalam ning ei teki \xc3\xbclel\xc3\xb6\xc3\xb6gi ohtu._NEWLINE_Kirjeldatud skeemi k\xc3\xb5rval on levinud ka variant, kus primaarahelas on kondensaatori ja s\xc3\xa4demiku kohad vahetatud. Sel juhul l\xc3\xbchistab s\xc3\xa4de toiteallika ja see ei j\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xb5nkeringile lisakoormuseks.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5rgepinge tekitamine\n_START_PARAGRAPH_\nVahelduvvooluallikast (n\xc3\xa4iteks 230\xc2\xa0V elektriv\xc3\xb5rgust) toidetav ja pinget 10 kuni 100 korda k\xc3\xb5rgendav trafo T laeb kondensaatorit C1 pingeni, mille  juures s\xc3\xa4demikus (s\xc3\xa4devahemikus) SG tekib l\xc3\xa4bil\xc3\xb6\xc3\xb6k (s\xc3\xa4de) ja kondensaator t\xc3\xbchjeneb kiiresti l\xc3\xa4bi primaarm\xc3\xa4hise L1. See l\xc3\xbchike tugev vooluimpulss, mis on suure hetkv\xc3\xb5imsusega (m\xc3\xb5\xc3\xb5detav kilo- v\xc3\xb5i isegi megavattides) ja koosneb erisuguse sagedusega v\xc3\xb5ngetest, indutseerib suure keerdude arvuga sekundaarm\xc3\xa4hises L2 resonantsisagedusel vahelduvpinge, mille amplituud kasvab sekundaarv\xc3\xb5nkeringi h\xc3\xbcveteguri kordselt. V\xc3\xb5nkeamplituud hakkab v\xc3\xb5nkeringis paratamatult esinevate kadude t\xc3\xb5ttu siiski v\xc3\xa4henema ja kui sekundaarahelast primaarv\xc3\xb5nkeringi tagasitransformeeruv v\xc3\xb5nkevool n\xc3\xb5rgeneb sel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral, et ei suuda enam s\xc3\xa4demikus \xc3\xb5hku ioniseerida, siis vool s\xc3\xa4demikus ja primaarahelas katkeb. N\xc3\xbc\xc3\xbcd hakkab toitetrafo taas primaarahela kondensaatorit laadima ja kogu protsess kordub._NEWLINE_Iga s\xc3\xa4delahendus s\xc3\xa4demikus kutsub v\xc3\xa4ljundelektroodil esile sinusoidaalse k\xc3\xb5rgepinge, mis ei j\xc3\xb5ua veel sumbuda, kui j\xc3\xa4rgneb uus l\xc3\xa4bil\xc3\xb6\xc3\xb6k s\xc3\xa4demikus. V\xc3\xb5rgutoite korral toimub see 50 korda sekundis (selles protsessis v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha analoogiat  n\xc3\xa4iteks kiigele hoo andmisega). Tulemusena t\xc3\xb5useb elektripotentsiaal nii k\xc3\xb5rgeks, et elektrilaeng ei p\xc3\xbcsi enam toroidelektroodi pinnal, vaid eraldub sellelt \xc3\xbcmbritsevasse \xc3\xb5hku gaaslahendusena.  Suurtes seadmetes ulatub pinge v\xc3\xa4ljundelektroodil mitme miljoni voldini ja toroidi \xc3\xbcmber tekib koroona helendus.\n_START_SECTION_\nTesla trafo t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaseid modifikatsioone\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4demikuga Tesla trafo (SGTC) k\xc3\xb5rval on v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud mitmesuguseid erikujusid, kus s\xc3\xa4demiku asendab elektrooniliselt t\xc3\xbc\xc3\xbcritav t\xc3\xbcratron, t\xc3\xbcristor v\xc3\xb5i isoleeritud paisuga transistor, mis peab olema v\xc3\xb5imeline l\xc3\xbclitama mitme kiloampri tugevust voolu. Niisugune k\xc3\xb5rgepingeallikas t\xc3\xb6\xc3\xb6tab m\xc3\xbcratult, on kulumiskindel ning pika t\xc3\xb6\xc3\xb6eaga._NEWLINE_Toiteallikana kasutatakse ka k\xc3\xb5rgsagedusgeneraatorit, mis annab impulsse vahetult trafo primaarm\xc3\xa4hisesse, nii et langeb \xc3\xa4ra vajadus kasutada kondensaatorit (ja selle t\xc3\xbchjendusimpulsse); seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi on n\xc3\xa4iteks trafo SSTC (ingl solid state tesla coil).'