b'\n_START_ARTICLE_\nAppius Claudius Caecus\n_START_PARAGRAPH_\nAppius Claudius Caecus ("Pime"; umbes 340 eKr \xe2\x80\x93 273 eKr) oli j\xc3\xb5ukast Claudiuse patriitsisuguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rit Rooma poliitik. Tema isa Gaius Claudius Crassus oli diktaator 337. aastal._NEWLINE_Appius Claudius oli 312. aastal tsensor, kuigi polnud eelnevalt olnud konsul. 307. ja 296. aastal oli ta konsul ning 292. ja 285. aasta vahel diktaator. Kuigi ta oli ise patriits, t\xc3\xbchistas ta reformidega m\xc3\xb5ne patriitside ees\xc3\xb5iguse ja suurendas plebeide \xc3\xb5igusi, n\xc3\xa4iteks kandis kodanike nimekirja ja v\xc3\xb5ttis senatisse vastu vabakslastud orje ja paikseid maata isikuid. _NEWLINE_Tsensoriks oleku ajal laskis ta ehitada Rooma ja Capua vahelise tee ja Rooma esimese akvedukti ning oma kirjutaja Gnaeus Flaviuse vahendusel avaldada kohtukalendri ja varem ainult preestreile privileegina teada olnud kohtumenetlusreeglid. Hiljem t\xc3\xa4iendas ta ladina t\xc3\xa4hestikku. _NEWLINE_Kaotanud n\xc3\xa4gemise (sellest h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimi \'Caecus\' \xe2\x80\x93 Pime), pidas ta 280. aastal  senatis k\xc3\xb5ne, milles kutsus l\xc3\xbckkama tagasi Pyrrhose rahuettepanekuid. Tegemist on vanima teadaoleva ladinakeelse poliitilise k\xc3\xb5ne k\xc3\xa4sikirjaga. Muu hulgas p\xc3\xa4rineb k\xc3\xb5nest sentents "iga\xc3\xbcks on oma \xc3\xb5nne sepp" (ladina keeles quisque faber suae fortunae).'