b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Gl\xc3\xbcck\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Ernst Gl\xc3\xbcck (ka Ernst Gl\xc3\xbckk, l\xc3\xa4tip\xc3\xa4raselt Ernsts Gliks; venep\xc3\xa4raselt \xd0\xad\xd1\x80\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82 \xd0\x93\xd0\xbb\xd1\x8e\xd0\xba; 18. mai 1654 Wettin Halle juures \xe2\x80\x93 5. mai 1705 Moskva) oli baltisaksa haritlane ja peamine Piibli l\xc3\xa4ti keelde t\xc3\xb5lkija._NEWLINE_Gl\xc3\xbcck s\xc3\xbcndis Deutlebeni pastori Christian Gl\xc3\xbccki (1612\xe2\x80\x931683) ja Dorothea Tritthandri (surnud 1675) perekonnas ning \xc3\xb5ppis Altenburgi ladina koolis, seej\xc3\xa4rel aga Wittenbergi ja Leipzigi \xc3\xbclikoolis. 1673. aastal saabus ta Liivimaale, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas k\xc3\xbcmme aastat D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde pastorina. Selle ajal \xc3\xb5ppis ta mitmeid keeli, muuhulgas ka l\xc3\xa4ti keelt. Samuti tutvus ta m\xc3\xb5juka Liivimaa superintendendi Johann Fischeriga, kes hiljem teda ka Piiblit t\xc3\xb5lkima innustas._NEWLINE_1683. aastal sai Gl\xc3\xbcckist Aluliina pastor. N\xc3\xbc\xc3\xbcd puutus ta otseselt kokku l\xc3\xa4tlastega ja otsustas Piibli l\xc3\xa4ti keelde t\xc3\xb5lkida. See t\xc3\xb6\xc3\xb6 v\xc3\xb5ttis tal veidi \xc3\xbcle 10 aasta: 1688. aastaks oli Uue Testamendi t\xc3\xb5lge valmis, Vana Testamendiga l\xc3\xa4ks veidi kauem. 1694. aastaks oli aga kogu Piibel t\xc3\xb5lgitud ja ka tr\xc3\xbckivalgust n\xc3\xa4inud. See oli v\xc3\xa4ga oluliseks sammuks \xc3\xbchtse l\xc3\xa4ti kirjakeele kujunemisel._NEWLINE_Lisaks Piibli t\xc3\xb5lkimisele tegeles Gl\xc3\xbcck ka talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari \xc3\xbcmbrusse mitu talurahvakooli, n\xc3\xb5nda et teda on v\xc3\xb5rreldud ka Bengt Gottfried Forseliusega._NEWLINE_1687. aastal sai Gl\xc3\xbcckist Koknese praost ehk Liivimaa \xc3\xbcks m\xc3\xb5jukamaid kirikutegelasi. Paraku l\xc3\xb5ppes tema tegevus L\xc3\xa4tis aga 1702. aastal, kui Vene v\xc3\xa4ed Aluliina vallutasid ja Gl\xc3\xbccki s\xc3\xb5javangi viisid. Koos Gl\xc3\xbcckiga viidi s\xc3\xb5javangi ka tema teenijanna ja kasut\xc3\xbctar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I nime all. Gl\xc3\xbcck seda aga n\xc3\xa4ha ei j\xc3\xb5udnud, sest ta suri juba 1705. aastal Moskvas. Enne seda j\xc3\xb5udis ta edendada aga juba ka Venemaa hariduselu, edendades selle koolikorraldust. Samuti hoolitses ta teiste vangistatud ja Venemaal viibivate sakslaste heaolu eest.'