b'\n_START_ARTICLE_\nKorioideamelanoom\n_START_PARAGRAPH_\nKoroideamelanoom ehk uveamelanoom on v\xc3\xa4hkkasvaja (melanoom) silma soonkestas, mis h\xc3\xb5lmab vikerkesta, ripskeha ja/v\xc3\xb5i p\xc3\xa4rissoonkesta. See kasvaja saab alguse pigmentrakkudest, mis asuvad soonkestas ja annavad silma v\xc3\xa4rvi. Need rakud erinevad v\xc3\xb5rkkesta pigmentepiteeli moodustavatest rakkudest, mis asuvad v\xc3\xb5rkkesta all ja millest ei teki melanoome.\n_START_SECTION_\nEpidemioloogia\n_START_PARAGRAPH_\nUveamelanoom on k\xc3\xb5ige sagedasem silma sees alguse saav kasvaja t\xc3\xa4iskasvanutel. Esinemissagedus on p\xc3\xbcsinud stabiilsena viimate aastate jooksul.\n_START_SECTION_\nTekkimise p\xc3\xb5hjus\n_START_PARAGRAPH_\nUveamelanoomi tekkimise p\xc3\xb5hjus on l\xc3\xb5puni teadmata. Somaatiline BAP-1 mutatsioon t\xc3\xb5stab riski haigestuda uveamelanoomi. Soonkesta neevused on silmp\xc3\xb5hjas tavalised ja v\xc3\xb5ivad harva areneda melanoomideks. UV-kiirgusel ei ole leitud seost uuveamelanoomi tekkega.\n_START_SECTION_\nAlat\xc3\xbc\xc3\xbcbid\n_START_PARAGRAPH_\nUveamelanoom, mida meedias ja tava k\xc3\xb5nepruugis tihti nimetatakse ka silma melanoomiks, v\xc3\xb5ib alguse saada k\xc3\xb5igist kolmest soonkesta osast, ja jagatakse tavaliselt lokalisatsiooni j\xc3\xa4rgi p\xc3\xa4rissoonkesta melanoomiks, ripskeha melanoomiks ja vikerkesta melanoomiks. Suuremad melanoomid v\xc3\xb5ivad ulatuda mitmesse piirkonda ja neid nimetatakse vastavalt. T\xc3\xb5eline vikerkesta melanoom, mis on alguse saanud vikerkestas, erineb teistes soonkesta osades alguse saanud melanoomidest, mis kasvavad ka vikerkesta, prognoosi poolest sedav\xc3\xb5rd, et teistele viidatakse \xc3\xbchiselt kui posterioorsetele soonkesta melanoomidele.\n_START_SECTION_\nVikerkesta melanoom\n_START_PARAGRAPH_\nUveamelanoom v\xc3\xb5ib alguse saada pigmentrakkudest vikerkestas. Healoomulised pigment kasvajad nagu vikerkesta tedret\xc3\xa4hnid ja s\xc3\xbcnnim\xc3\xa4rgid, on tavalised ja k\xc3\xa4tkevad endas harva riski tervisele. Kui tekivad viited pahaloomulisusele klassifitseeritakse need vikerkesta melanoomiks. Kuigi vikerkesta melanoom on tekkinud soonkesta pigmentrakkudest esineb neil BRAF mutatsiooni, nagu naha melanoomidel. Vikerkesta melanoomid saadavad metastaase harva ja ravi j\xc3\xa4rgselt s\xc3\xa4ilib kasulik n\xc3\xa4gemine, kui diagnoositakse varakult. Vikerkesta melanoomid moodustavad 5% uveamelanoomidest.\n_START_SECTION_\nPosterioorne soonkesta melanoom\n_START_PARAGRAPH_\nHealoomulised pigmentkasvajad soonkestas nagu neevused ehk s\xc3\xbcnnim\xc3\xa4rgid on v\xc3\xa4ga tavalised ja k\xc3\xa4tkevad endas harva riski tervisele. Kui tekivad viited pahaloomulisusele klassifitseeritakse need melanoomiks. Kuigi uveamelanoom on erinev nahamelanoomist, mille teket seostatakse ultraviolettkiirgusega, on tal sarnasusi teiste mitte-p\xc3\xa4ikesest-tingitud melanoomidega nagu n\xc3\xa4iteks limaskestade melanoomid. BRAF geeni mutatsioonid on v\xc3\xa4ga harvad posterioorsete soonkesta melanoomidel. Uveamelanoomides leidub GNAQ/GNA11 mutatsioone, mida leidub ka sinineevuses, Ota neevuses ja okulaarses melanoosis. Nagu ka BRAF geenis on mutatsioonid GNAQ/GNA11 geenides on varased muutused kasvaja tekkes ja ei ole seotud kasvaja prognoosiga. Seevastu mutatsioonid BAP1 geenis on selgelt seotud metastaaside tekkimisega ja patsiendi prognoosiga. Posterioorset soonkesta melanoomi esineb sagedamini heleda naha ja siniste silmadega inimestel. Teisi riskitegureid nagu sinine valgus ja keevitamine on uuritud, aga nende roll ei ole veel selge. Mobiiltelefoni kasutamine ei ole uveamelanoomi riskitegur.\n_START_SECTION_\nRavi\n_START_PARAGRAPH_\nKorioideamelanoomi ravi p\xc3\xb5hineb mitmetel kliinilistel uuringutel, millest t\xc3\xa4htsamaks on The Collaborative Ocular Melanoma Study (COMS). Ravimeetodi valik s\xc3\xb5ltub mitmest tegurist, millest olulisemad on kasvaja suurus ja kasvaja biopsia anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi tulemused. Esmane ravimeetod v\xc3\xb5ib olla silma eemaldamine ehk enukleatsioon, aga seda kasutatakse ainult suuremate kasvajate ravis v\xc3\xb5i kaasnevate probleemide korral. Edusammud kiiritusravis on oluliselt v\xc3\xa4hendanud silma eemaldamise vajadust arenenud riikides. K\xc3\xb5ige levinum kiiritusravi meetod on plaat brahh\xc3\xbcteraapia, mis t\xc3\xa4hendab, et v\xc3\xa4ike kettakujuline plaat millele \xc3\xbcks pind kiirgab radioaktiivset kiirgust (tavaliselt Jood-125 v\xc3\xb5i Ruteenium-106) kinnitatakse silma v\xc3\xa4lispinnale kohas, kus silma sees asetseb kasvaja. Plaat j\xc3\xa4etakse sinna kuni saavutatakse soovitud kiirgusdoos (tavaliselt m\xc3\xb5neks p\xc3\xa4evaks) ja siis eemaldatakse. Risk metastaaside tekkeks on ei s\xc3\xb5ltu kas raviks on kasutatud silma eemaldamist v\xc3\xb5i brahh\xc3\xbcteraapiat, mis viitab sellele, et mikrometastaasid on tekkinud juba enne silmas asuva kasvaja ravi. Teised ravimeetodid on n\xc3\xa4iteks transpupillaarne termoteraapia, erinevad v\xc3\xa4lise kiiritusravi meetodid, kasvaja kirurgiline eemaldamine v\xc3\xb5i kombinatsioon erinevatest meetoditest. Levinumad kasvaja kirurgilise eemaldamise meetodid on transskleraalne resektsioon ja transretinaalne endoresektsioon.'