b'\n_START_ARTICLE_\nValgep\xc3\xb5sk-lagle\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nValgep\xc3\xb5sk-lagle pesitseb Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa kirderannikul, Teravm\xc3\xa4gedel, Skandinaavia poolsaare loodeosas, Novaja Zemlja L\xc3\xb5unasaarel ja v\xc3\xb5ib-olla Kolgujevi saarel. Lagle talvitub Madalmaades ja Briti saartel . L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti j\xc3\xa4\xc3\xa4b idapoolsete r\xc3\xa4ndlindude t\xc3\xa4htsaks puhkepaigaks kevadr\xc3\xa4nde ajal aprillis-mais, mil neid kohtab mitme tuhande isendi suuruste parvedena. Muul ajal kohtab neid harva ja v\xc3\xa4hesel arvul, ka s\xc3\xbcgisr\xc3\xa4nde ajal oktoobris ja novembris nad kestvaid peatusi ei tee.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nValgep\xc3\xb5sk-lagle \xc3\xbcldpikkus on 58\xe2\x80\x9370 cm, tiibade siruulatus 132\xe2\x80\x93145 cm. Ta on mustlaglesuurune ja kaalub 1,1\xe2\x80\x932,2 kg._NEWLINE_Valgep\xc3\xb5sk-lagle on keskmise suurusega partlane, kes m\xc3\xb5neti sarnaneb hanega. Kuid hanedest on teda h\xc3\xb5lbus eristada kahev\xc3\xa4rvilise sulestiku j\xc3\xa4rgi, mis on pealt must ja alt valge. Linnul on valge p\xc3\xb5sepiirkond, millest lind on ka nimetuse on saanud, ning must pea, kael ja \xc3\xbclakeha. Linnu k\xc3\xb5huosa on valge, tiivad ja selg h\xc3\xb5behallid.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nValgep\xc3\xb5sk-lagle pesitseb kaljustel rannikutel ning ojade ja j\xc3\xa4rvede kaljustel kallastel, mille l\xc3\xa4heduses leidub mahlakaid taimi. Pesa tehakse sellisesse kohta, et vaenlased, kelleks on eesk\xc3\xa4tt polaarrebane ja j\xc3\xa4\xc3\xa4karu, seda k\xc3\xa4tte ei saaks. Valgep\xc3\xb5sk-lagle kolooniad on hajusad ja vahemaad naaberpesade vahel suured._NEWLINE_Ta ujub v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti ja lendab kergelt. Sulgimise ajal p\xc3\xa4\xc3\xa4stab ta end sageli joostes ja jookseb kiiresti.\n_START_SECTION_\nLooduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nEestis kuulub valgep\xc3\xb5sk-lagle III kaitsekategooriasse, kuid on v\xc3\xa4ljaspool kaitsealasid jahiuluk.'