b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r \xc3\xb5ppis aastatel 1898\xe2\x80\x931902 Tornim\xc3\xa4e Apostliku \xc3\x95igeusu Kihelkonnakoolis ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas p\xc3\xa4rast seda Uuem\xc3\xb5isa vallakirjutaja abina aastail 1902\xe2\x80\x931903 ning Saaremaa rahukogu ja \xc3\x9clemtalurahvakohtu kantseleiametnikuna aastatel 1904\xe2\x80\x931915. Ta tegutses ka P\xc3\xb6ide T\xc3\x9c kassapidajana aastatel 1906\xe2\x80\x931910, Kuressaare Eesti Seltsi juhatuse liikmena 1910\xe2\x80\x931915 ja Vastastikkuse Krediidi\xc3\xbchingu juhatuse liikmena aastail 1913\xe2\x80\x931915 ja 1918\xe2\x80\x931919._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal oli ta, 1915\xe2\x80\x931917 Tallinnas Peeter Suure merekindluse ehitusel asjaajaja._NEWLINE_Eesti Vabaduss\xc3\xb5ja ajal oli A. J\xc3\xb5esaar Saare maakonnavalitsuse juriskonsult 1919\xe2\x80\x931920, ajalehe Vaba Saaremaa toimetuse liige (1918\xe2\x80\x931919), Saaremaa Ameti\xc3\xbchingu Keskn\xc3\xb5ukogu liige aastail 1919\xe2\x80\x931921 ning ESDTP Kuressaare organisatsiooni juhatuse liige ja Kuressaare Linnavolikogu liige aastail 1919\xe2\x80\x931920. 1919. aastal oli A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r ajutiselt Saaremaal Kuressaare linna volikogu 1. esimees._NEWLINE_1919. aastal andis ta eraadvokaadi eksami ja 1920. aastal kolis A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Tallinna, kus hakkas tegutsema advokaadina ja pidas aastatel 1924\xe2\x80\x931931 Tallinnas \xc3\xb5igusteenuste b\xc3\xbcrood. Aastatel 1926\xe2\x80\x931927 \xc3\xb5ppis ta Tallinnas kolled\xc5\xbeis.\n_START_SECTION_\nRiigikogus ja Riigivolikogus\n_START_PARAGRAPH_\n1920. aastal valiti ta ESDTP esindajana Riigikokku ning oli 1920\xe2\x80\x931937 I, II, III, IV ja V Riigikogu liige._NEWLINE_1924. aastal k\xc3\xbcsis Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Siseminister Karl Einbundilt, kas viimane on Viktor Kingissepa tabamise eest erilist autasu saanud. Karl Einbund vastas, et tema mingeid summasid saanud ei ole, k\xc3\xbcll aga isikud, kes istuvad sotsialistlise r\xc3\xbchma pinkidel, ja ta v\xc3\xb5ib nende nimed nimetada._NEWLINE_1928. aastal, seoses kriminaalseadustiku eeln\xc3\xb5u vastuv\xc3\xb5tmisega pidas Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r surmanuhtluse vastu 4\xc2\xbd-tunnise obstruktsioonik\xc3\xb5ne. Sel puhul \xc3\xbctles kohtuminister T\xc3\xb5nis Kalbus: "Teie h\xc3\xa4rra J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r olete sotsiaaldemokraat ja tunnistate Marxi. Marx n\xc3\xa4eb ette diktatuuri, ja \xc3\xbckski diktatuur ei saa ilma surmanuhtluseta l\xc3\xa4bi. Sellep\xc3\xa4rast j\xc3\xa4\xc3\xa4b minule arusaamatuks, et kui on kodanlik demokraatia ajaj\xc3\xa4rk, siis on h\xc3\xa4rra J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r surmanuhtluse vastane aga, kui tuleb sotsialistlik diktatuuri ajaj\xc3\xa4rk, siis on vastupidine n\xc3\xa4htus."_NEWLINE_Johan Laidoner h\xc3\xb5ikas II Riigikogu 7. istungj\xc3\xa4rgul Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4rele: "Keegi ei ole nii palju kahju teinud meie s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ele, kui Teie isiklikult!"_NEWLINE_31. m\xc3\xa4rtsil 1931 m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Vabariigi Valitsus Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4re Riigi Sadamatehase n\xc3\xb5ukogu liikmeks_NEWLINE_1939. aastal sai A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Aleksander Abeni asemel asendusliikmeks I Riigivolikokku, kus ta oli aastatel 1939\xe2\x80\x931940 (marksistliku r\xc3\xbchma esimees).\n_START_SECTION_\nEesti NSV-s\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast 1940. aasta juunip\xc3\xb6\xc3\xb6ret m\xc3\xa4\xc3\xa4rati A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Johannes Varese valitsuse p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6ministriks, 1940. aasta juulis-augustis ja ta oli ka juulivolikogu liige._NEWLINE_1940. aasta augustis m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Eesti NSV Kohtu Rahvakomissariaadi rahvakomissariks ning kuulus Johannes Lauristini juhitud Eesti NSV Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogusse._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal viibis A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Eestit 1940. aastal annekteerinud NSV Liidus._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da oli A. J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r Eesti NSV Kohtu rahvakomissar kuni 1946. aastani ja seej\xc3\xa4rel Eesti NSV kohtuminister kuni 2. veebruarini 1950 ning kuulus Eesti NSV Ministrite N\xc3\xb5ukogu koosseisu._NEWLINE_Vahistati 1950. aastal, m\xc3\xb5isteti ta NSV Liidu \xc3\x9clemkohtu S\xc3\xb5jakolleegiumi poolt 22. jaanuaril 1952 Vene NFSV KrK \xc2\xa7 58-1a, 58-4, 58-10 alusel kodanliku natsionalistina 25 aastaks vangi ning kandis karistust Moskva Sisevanglas. Vabastati 16. augustil 1955, p\xc3\xa4rast vabanemist tuli 1956. aastal tagasi Eestisse. Rehabiliteeritud._NEWLINE_Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r suri Tallinnas 20. mail 1959.\n_START_SECTION_\nEsinduskogudes\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r oli ESTP Keskkomitee liige kuni 1934. aasta maini; Marksistliku T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva \xc3\x9chisuse, Maat\xc3\xb6\xc3\xb6rahva \xc3\x9chisuse abiesimees; Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6lis\xc3\xbchisuste Keskliidu juhatuse liige, aastail 1935\xe2\x80\x931936, mil tagandati siseministri poolt._NEWLINE_Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r oli Eesti Vabariigi I, II, III, IV, V Riigikogu ja I Riigivolikogu liige._NEWLINE_Aleksander J\xc3\xb5e\xc3\xa4\xc3\xa4r oli Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu I ja II koosseisu liige, aastail 1940\xe2\x80\x931951.'