b'\n_START_ARTICLE_\nKirjandus\n_START_SECTION_\nKirjanduse liigid\n_START_PARAGRAPH_\nKirjanduse liigitamisel v\xc3\xb5idakse aluseks v\xc3\xb5tta mitmeid aspekte.\n_START_SECTION_\nKeele ja kirja j\xc3\xa4rgi\n_START_PARAGRAPH_\nKirjandus kui tekst on alati fikseeritud mingis kirjas. S\xc3\xb5ltuvalt sellest, millist kirja on kasutatud, liigitatakse kirjandus foneetilisi v\xc3\xb5i piktograafilisi m\xc3\xa4rke kasutavaks kirjanduseks, pildilist materjali kasutavaks kirjanduseks (pildiraamatud, piltromaanid jmt) ning muid kirju (noodikiri, s\xc3\xb5lmkiri vms) kasutavaks kirjanduseks._NEWLINE_Kuiv\xc3\xb5rd igasugune kirjandus on alati kirjutatud mingi rahva v\xc3\xb5i kultuuri kasutatavas keeles, siis selle p\xc3\xb5hjal liigitatakse kirjandusi rahvuskirjandusteks: eesti kirjandus, saksa kirjandus jne. Kirjutaja rahvus ja keel ei pruugi alati kokku langeda. Sellisel puhul eristatakse omaette rahvus- v\xc3\xb5i keelegruppide kirjandust: n\xc3\xa4iteks soome rootsikeelset kirjandust, ameerika hispaaniakeelset kirjandust jne._NEWLINE_\xc3\x9chest keelest teise t\xc3\xb5lkimisel moodustub t\xc3\xb5lkekirjandus, mis \xc3\xbcldreeglina saab selle rahva/keele kirjanduse osaks, millesse teos on t\xc3\xb5lgitud.'