b'\n_START_ARTICLE_\nEesti rahvar\xc3\xb5ivad\n_START_SECTION_\nPiirkondlikud erinevused\n_START_PARAGRAPH_\nRahvariiete piirkondlikke erinevusi v\xc3\xb5ib vaadelda neljas suures r\xc3\xbchma: L\xc3\xb5una-Eesti, P\xc3\xb5hja-Eesti, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti ja saared. _NEWLINE_Piirkondlikud erinevused, mis 19. sajandiks v\xc3\xa4lja kujunesid, olid p\xc3\xb5hjustatud liikuvusest peamiselt vaid oma kodukihelkonnas ja sellest, et sealseid riietumistraditsioonide austati ja neist peeti kinni. P\xc3\xb5hja-Eesti riietus uuenes rohkem, kuna Eestimaa kubermangu kaubanduskeskuseks oli Tallinn ning m\xc3\xb5jutusi andis ka kiiresti areneva Peterburi l\xc3\xa4hedus. L\xc3\xb5una-Eesti j\xc3\xa4i sel ajaperioodil haldusjaotuse t\xc3\xb5ttu Liivimaa kubermangu, mille keskuseks oli Riia.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb5una-Eesti\n_START_PARAGRAPH_\nTalupojar\xc3\xb5ivastuses p\xc3\xbcsisid vanad r\xc3\xb5ivavormid, kuigi rahvar\xc3\xb5ivad ise olid ka L\xc3\xb5una-Eesti siseselt k\xc3\xbcllaltki erinevad, siis 18. sajandil hakkas kohanema kahar seelik, algul \xc3\xbchev\xc3\xa4rviline, hiljem pikitriibuline, mis sai \xc3\xbcldiseks 19. sajandil. Naised kandsid villaseid v\xc3\xb5i linaseid piklikust kangalaiast \xc3\xb5lgkatteid 19. sajandi keskpaigani (v\xc3\xb5i kauemgi), kuigi need olid populaarsed juba muinasajal. \xc3\x9cldiselt kandis L\xc3\xb5una-Eesti naine pikkade varrukatega, pilu v\xc3\xb5i geomeetrilise tikandiga kaunistatud s\xc3\xa4rki. Abielunaistel kuulus riietuse juurde ka tanu, mis oli tehtud valgest linasest riidest ning mida kaunistasid laubale j\xc3\xa4\xc3\xa4v pits ja siidlindid kuklas. Meestel oli iseloomulik riietus \xc3\xbclikond, mis koosnes s\xc3\xa4rgist, p\xc3\xbckstest ja l\xc3\xbchikesest kuuest. Erinesid ainult mulgi mehed, kes kandsid pikka kuube. _NEWLINE_L\xc3\xb5una-V\xc3\xb5rumaa r\xc3\xb5ivastel oli \xc3\xbchisjooni l\xc3\xa4tlastega ning L\xc3\xb5una-Eestis levis venep\xc3\xa4raseid jooni (punane puuvillane l\xc3\xb5ng tikandites ja sissekootud kirjades).  Vene rahvakultuur m\xc3\xb5jutas eriti aga Kagu-Eesti r\xc3\xb5ivastust, eriti setudes, kes olid pikka aega muust Eestist poliitiliselt eraldatud. Setu naised kandsid 19. sajandi esimesel poolel kitsaste ja pikkade varrukatega venep\xc3\xa4raseid s\xc3\xa4rke. Kui oli pidulik s\xc3\xbcndmus, siis k\xc3\xa4is meestel \xc3\xbclikonna juurde ka s\xc3\xa4rgi peal kantav valgest villasest riidest umbkuuetaoline vene naiste sarafani t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kehakate, mida kutsuti r\xc3\xbc\xc3\xbcks nagu varasemat kuubegi. R\xc3\xbc\xc3\xbc oli liigvarrukatega, mis rippusid seljal v\xc3\xb6\xc3\xb6 alla pistetult. Setude kuuluvust l\xc3\xb5unaeestlaste hulka n\xc3\xa4itasid nende ehted, peakatted, puusap\xc3\xb5lled ja geomeetriline element, mida kandsid teisedki L\xc3\xb5una-Eesti naised. _NEWLINE_Mulgimaa on piirkond, kus s\xc3\xa4ilisid vanap\xc3\xa4rasused eriti tugevalt, naised kandsid algelise l\xc3\xb5ikega s\xc3\xa4rke, pear\xc3\xa4tte, puusap\xc3\xb5llesid (mis olid arhailise taimornamendiga), kokku \xc3\xb5mblemata vaipseelikuid, linaseid ja villaseid \xc3\xb5lakatteid. Mehed kandsid pikki p\xc3\xbckse ning kuni \xc3\xbcleminekuni linnamoele kandsid mulgi mehed pidulikel puhkudel musti pikk-kuubi, mis sarnanesid l\xc3\xb5ikelt s\xc3\xa4rgiga. Traditsioonilist r\xc3\xb5ivastust kanti kauem j\xc3\xb5ukamates peredes. _NEWLINE_P\xc3\xb5hja-Tartumaa ja P\xc3\xb5hja-Viljandimaa l\xc3\xa4ksid moem\xc3\xb5jutustega kiiremini kaasa ja hiljem levisid need m\xc3\xb5jutused ka l\xc3\xb5una poole.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hja-Eesti\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hja-Eesti oli piirkond, mis v\xc3\xb5ttis k\xc3\xb5ige kergemini uuendused omaks ning sealt edasi ka \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Eestisse. Tallinna \xc3\xbcmbruses levisid \xc3\xbcle maa mitmed Euroopa moer\xc3\xb5ivastega seotud n\xc3\xa4htused: meestel p\xc3\xb5lvp\xc3\xbckstest ja vatist koosnev \xc3\xbclikond ning naistel pikitriibuline seelik ja indigoga tumesiniseks v\xc3\xa4rvitud villased r\xc3\xb5ivad. P\xc3\xb5hja-Eesti rahvariiete k\xc3\xb5ige iseloomulikum joon oli, et naised kandsid varrukateta s\xc3\xa4rki ja selle peal l\xc3\xbchikest varrukatega pihakatet (k\xc3\xa4iseid). K\xc3\xa4iste ja abielunaiste iseloomuliku tanu geomeetriline ornament asendati alates 18. sajandi l\xc3\xb5pust lillkirjaga ja see omandas erip\xc3\xa4ra eriti Virumaal. 19. sajandi alguseks oli P\xc3\xb5hja-Eestis tavap\xc3\xa4rane naiste peakate pottm\xc3\xbcts._NEWLINE_Nagu ka L\xc3\xb5una-Eestis esines ka P\xc3\xb5hja-Eesti piirkonna siseselt erinevusi. Rannaalade rahvariided olid Soome m\xc3\xb5juga, Peipsi p\xc3\xb5hjarannikul v\xc3\xb5is leida vene- ja vadjap\xc3\xa4raseid jooni.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti rahvar\xc3\xb5ivastel oli \xc3\xbchisjooni nii L\xc3\xb5una- kui ka P\xc3\xb5hja-Eestiga. L\xc3\xb5unaosas oli n\xc3\xa4ha vanemaid elemente nagu L\xc3\xb5una-Eestis, n\xc3\xa4iteks vanatriibulised pikad p\xc3\xbcksid, mida mehed kandsid. Piirkonnale iseloomulikud olid lambapruunid ja -mustad \xc3\xbcler\xc3\xb5ivad. Naiste \xc3\xbclikonda kuulus pikkade varrukatega s\xc3\xa4rk, mille peal kanti kampsunit (jakki) ja liistikut (vesti). Liistikut kanti eriti L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal. R\xc3\xb5ivastusse kuulus ka kolmnurkseks kokkumurtud \xc3\xb5lar\xc3\xa4tti, mida kanti nii otse \xc3\xb5lgadel kui ka kampsuni all._NEWLINE_Pikitriibuline seelik kodunes 19. sajandi alguseks, sama sajandi keskpaigast hakati kandma ka p\xc3\xb5ikitriibulisi ja ruudulisi seelikuid. Pikitriibulised seelikutele oli iseloomulik mitmest kohast kinniseotud vihtidena v\xc3\xa4rvitud ja seep\xc3\xa4rast kirjuks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud l\xc3\xb5nga sissekudumine. Kihelkonniti olid erinevad naiste peakatted. Kui p\xc3\xb5hja pool kanti pott- ja kabim\xc3\xbctse, siis l\xc3\xb5una pool oli tavap\xc3\xa4rane hoopis eriilmeliste lillkirjaga kaunistatud tanude kandmine. _NEWLINE_Meeste riietuseks oli p\xc3\xb5lvp\xc3\xbckstest ja vatist koosnev \xc3\xbclikond. L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal tehti see potisiniselt nagu ka P\xc3\xb5hja-Eestis, P\xc3\xa4rnumaale oli iseloomulik teha \xc3\xbclikond lambapruunist v\xc3\xb5i -mustast villasest riidest. P\xc3\xa4rnumaa villaste \xc3\xbclikondade omap\xc3\xa4raks olid vaskn\xc3\xb6\xc3\xb6pidest h\xc3\xb5lmakaunistused. Ala l\xc3\xb5unaosas kandsid mehed endiselt vanat\xc3\xbc\xc3\xbcbilisi pikki p\xc3\xbckse. _NEWLINE_Kuigi L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti v\xc3\xb5ttis uuendused kiiremini vastu kui L\xc3\xb5una-Eesti, kestis traditsiooniline r\xc3\xb5ivastus seal veel 20. sajandi alguselgi, Kihnus kui omaette lokaalses r\xc3\xbchmas kantakse traditsioonilist riietust veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi.\n_START_SECTION_\nSaared\n_START_PARAGRAPH_\nSaarte piirkonna alla loetakse Saaremaa, Hiiumaa ja Muhu. Peamised moeuudised Euroopast j\xc3\xb5udsid saartele L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere kui \xc3\xbchendustee kaudu. Palju \xc3\xbchisjooni oli saarte rahvariietel eestirootslaste riietusega, n\xc3\xa4iteks kurrutatud seelikud, mis kujunesid 19. sajandil p\xc3\xb5ikitriibuliseks, hiljem pikitriibuliseks. Igal saarel oli r\xc3\xb5ivastus mingil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral erinev, Saaremal isegi igas kihelkonnas. Seda seet\xc3\xb5ttu, et r\xc3\xb5iva kujunemist m\xc3\xb5jutas saare asukoht, erinevused looduslikes tingimustes ja sellest tulenev erinev majanduslaad. _NEWLINE_Saaremaa naised kandsid pikkade varrukatega s\xc3\xa4rke ja liistikuid, Hiiumaal aga k\xc3\xa4iseid. K\xc3\xa4ised olid tavap\xc3\xa4rased ka Muhus, kuid 19. sajandil said neist vaid traditsioonilised pruudi- v\xc3\xb5i noorikur\xc3\xb5ivastuse osa. Jalas kanti kingi, ainult Muhus pastlaid._NEWLINE_Saatel panid naised p\xc3\xa4he l\xc3\xb5ua alt m\xc3\xa4hitavad linikud, papi v\xc3\xb5i Hiiumaal vitsarao abil vormis hoitud tanud v\xc3\xb5i \xc3\xbcllid, mis on sarvedega v\xc3\xb5i baretikujulised lambanahksed talvem\xc3\xbctsid. Saaremaal kandsid naised ka kootud tuttm\xc3\xbctse._NEWLINE_Meeste \xc3\xbclikonnad ja \xc3\xbcler\xc3\xb5ivad oli v\xc3\xa4rvilt lambapruunid v\xc3\xb5i -mustad, Saaremaal S\xc3\xb5rve poolsaarel ka hallid. Saare mehed ei v\xc3\xb5tnud \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Eesti meestega \xc3\xbchiselt omaks l\xc3\xbchikest kuube ega p\xc3\xb5lvp\xc3\xbckse.'