b'\n_START_ARTICLE_\nTanutamine\n_START_PARAGRAPH_\nTanutamine ka linutamine oli pulmas pruudile abielunaise peakatte pidulik p\xc3\xa4hepanemine. _NEWLINE_See oli eesti pulmakommete keskne rituaal, mis muutis pruudi noorikuks.  Tanutamine toimus peiukoju j\xc3\xb5udmise p\xc3\xa4eval m\xc3\xb5nes k\xc3\xb5rvalises ruumis (aidas, saunas, laudas) poolsalaja \xc3\xbcksnes t\xc3\xa4htsamate pulmategelaste juuresolekul. Tanutamise koht ja aeg ning tanutaja isik olid paikkonniti v\xc3\xa4ga erinevad. Tanutamisel istus noorpaar k\xc3\xb5rvuti laua ees, millel olid leivap\xc3\xa4ts, \xc3\xb5llekann ja lihavaagen. Tanutajaks oli peamiselt peiu ema, aga ka isamehe naine, isamees v\xc3\xb5i peig. Pruut vabastati seni tema pead ja n\xc3\xa4gu katnud linikust ja asendati see L\xc3\xb5una-Eestis tanuga, P\xc3\xb5hja-Eestis pottm\xc3\xbctsiga, Setumaal linikuga. Tanu p\xc3\xa4hepanemisel viskas pruut selle kahel korral maha, sest see pandi viltu p\xc3\xa4he. Tanutaja aga l\xc3\xb5i teda tanuga p\xc3\xb5sele, tanutamist saatsid nn tanutamiss\xc3\xb5nad. Tanutamise ajal pidi noorik nutma, et mitte nutta hilisemas eas. 19. sajandi l\xc3\xb5pus hakkas tanutamist asendama pruudip\xc3\xa4rjam\xc3\xa4ng._NEWLINE_Harilikult j\xc3\xa4rgnes tanutamisele p\xc3\xb5lletamine ehk noorikule p\xc3\xb5lle ettesidumine. Tanu ja p\xc3\xb5ll olid abielunaise t\xc3\xa4htsamad tunnused. T\xc3\xbcdruk ei tohtinud tanu kanda (lapsega t\xc3\xbcdruk tanutati vanemate naiste poolt m\xc3\xb5nitaval moel).'