b'\n_START_ARTICLE_\nNaeratuste maa\n_START_SECTION_\nFaktoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nEsmaettekanne toimus 10. oktoobril 1929 Berliini Metropol-Theateris (praegune Komische Oper Berlin)._NEWLINE_Osades: Richard Tauber (Sou-Chong), Vera Schwarz (Lisa), Adele Kern (Mi), Alfred Jerger (Tschang). Dirigeeris Ferenc Leh\xc3\xa1r. _NEWLINE_Kujutab endast Leh\xc3\xa1ri 1923. aastal l\xc3\xa4bikukkunud opereti "Die Gelbe Jacke" \xc3\xbcmbert\xc3\xb6\xc3\xb6tatud ja t\xc3\xa4iendatud varianti. Mitmed "Die Gelbe Jacke" muusikanumbrid on otseselt \xc3\xbcle v\xc3\xb5etud. Kukkus v\xc3\xa4lja palju akadeemilisem ja t\xc3\xb5sisem kui tol ajal operetiloomisel tavaliselt kombeks oli. Ka opereti l\xc3\xb5pp ei ole reeglip\xc3\xa4rane probleemide lahendumine ja armastajate kokkusaamine. Opereti pealkiri osutab eeldatavalt Hiina kombele alati naeratada, mis iganes ka juhtub. Peaosaline Sou-Chong viitab sellele kohe opereti alguses esitatavas laulus "Immer nur l\xc3\xa4cheln" ("Alati naeratab"). Komponeeritud populaarse tenori Richard Tauberi jaoks, kellele Sou-Chongi rolli esitamine kujunes rohkem kui 10 aasta jooksul \xc3\xbcheks suuremaks lavaliseks saavutuseks. Sellest sai helilooja hilisema loominguperioodi rahvusvaheliselt populaarseim operett. P\xc3\xbcsinud pidevalt saksa keelt k\xc3\xb5nelevate maade operetiteatrite repertuaaris._NEWLINE_Teost on lavastatud Eestis Vanemuises 1939 ja Kandles 1939._NEWLINE_Peamised osad: Sou-Chong (tenor), Lisa (sopran), Mi (sopran), krahv Gustav von Pottenstein (koomiline tenor), Tschang (bariton), krahv Ferdinand Lichtenfels, Lore (sub), Hardegg (mez).\n_START_SECTION_\nFaabula\n_START_PARAGRAPH_\nTegevus toimub 1912. aastal Viinis ja Pekingis. Krahv Lichtenfelsi kodus toimub t\xc3\xbctre Lisa auks ball, kus neiu r\xc3\xa4\xc3\xa4gib oma noorele kosilasele husaar Gustav (Gustl) von Pottensteinile, et ta armastab hoopis Hiina diplomaati, prints Sou-Chongi. Neiu teeb husaarile ettepaneku j\xc3\xa4\xc3\xa4da s\xc3\xb5pradeks, millega too meeleldi n\xc3\xb5ustub. Sou-Chong saab samal balli\xc3\xb5htul saatkonnast teate, et peab Hiinasse tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduma. Lisa otsustab noormehega kaasa minna ja nad abielluvad._NEWLINE_Lisa elab Pekingis \xc3\xb5nnelikult ja rikkalt. Sou-Chong on riigi k\xc3\xb5rge ohvitser ja kannab h\xc3\xbc\xc3\xbcdnime \xe2\x80\x9eKollane Pintsak\xe2\x80\x9d (Die Gelbe Jacke). Sou-Chongi sarmikas \xc3\xb5de Mi on aga Euroopa-meelne. Onu Tschangi meelepahaks kohtub Mi sageli Gustliga, kellest n\xc3\xbc\xc3\xbcd on saanud Austria Hiina saatkonna s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eata\xc5\xa1ee._NEWLINE_Lisa kuuleb Gustlilt uudiseid oma perekonna kohta ja temas s\xc3\xbcveneb koduigatsus. Teda h\xc3\xa4irib t\xc3\xb5demus, et Sou-Chongil on peale tema veel neli naist. Sou-Chong p\xc3\xbc\xc3\xbcab teda k\xc3\xbcll veenda, et see on rohkem formaalsus, sest tegelikult armastab ta vaid Lisat, kuid naine tahaks minna Viini vanemaid ja s\xc3\xb5pru k\xc3\xbclastama. Sou-Chong keelab tal seda teha, sest kardab naist kaotada. Nende vahel puhkeb t\xc3\xbcli. Lisa paiskab mehele n\xc3\xa4kku, et vihkab teda. Sou-Chong saab aru, et tema \xc3\xb5nn on kokku varisemas. See intsident suurendab veelgi Lisa soovi naasta kodumaale. _NEWLINE_Sou-Chong sulgeb Lisa oma palees naistele m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud ruumidesse. Naine otsustab p\xc3\xb5geneda, milles Gustav ja Mi teda aitavad. Ainus tee vabadusse on templi kaudu. Seal satub ta Sou-Chongi peale. Mees m\xc3\xb5istab, et tal ei \xc3\xb5nnestu Lisa soovile Euroopasse s\xc3\xb5ita vastu seista ning annab talle reisiks oma \xc3\xb5nnistuse, varjates v\xc3\xa4\xc3\xa4rikalt oma kurbust. Lisa lahkub m\xc3\xb5istatusliku hiina naeratuse saatel.'