b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89mile Cartailhac\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89douard-Philippe-\xc3\x89mile Cartailhac (15. veebruar 1845 Marseille \xe2\x80\x93 25. november 1921 Genf) oli prantsuse arheoloog._NEWLINE_\xc3\x89mile Cartailhac oli p\xc3\xa4rit vanast Aveyroni alamaadlisuguv\xc3\xb5sast. _NEWLINE_Tema isa oli Lyonis tolliametnik ning \xc3\x89mile l\xc3\xb5petas seal keskkooli. _NEWLINE_Ta \xc3\xb5ppis Toulouse'i \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5igusteadust ning 1868 sai temast advokaat. Ta oli oma kutsealast v\xc3\xa4he huvitatud ja suurelt jaolt oma onu Armand de Quatrefages de Br\xc3\xa9au, tolleaegse Toulouse'i \xc3\xbclikooli zooloogia \xc3\xb5ppej\xc3\xb5u ja hilisema Loodusloomuuseumi professori m\xc3\xb5jutusel tekkis \xc3\x89mile'il kirg loodusloo vastu._NEWLINE_1864 korrastas Cartailhac koos Eug\xc3\xa8ne Trutat'ga \xc3\x89douard Filholi poolt rajatud Toulouse'i Loodusloomuuseumi inimese paleontoloogia kollektsioone. Pariisi maailman\xc3\xa4ituse ajal 1867 v\xc3\xb5ttis ta Gabriel de Mortillat' ja \xc3\x89douard Lartet k\xc3\xb5rval osa antropoloogiagalerii rajamisest. Aastast 1884 korraldas ta Saint-Raymond'i muuseumi ekspositsiooni Saint-Serninis. 1887 oli ta Toulouse'i p\xc3\xb5hikorraldaja. Viimaste asutuste ekspositsioon p\xc3\xa4rines suurelt jaolt Cartailhaci v\xc3\xa4ljakaevamisest. _NEWLINE_Cartailhac oli 1867. aastast Kesk-Prantsusmaa Arheoloogiaseltsi liige ning 1914-1921 seltsi president. _NEWLINE_Aastast 1899 oli v\xc3\xb5istluse Jeux Floraux korraldajate seas._NEWLINE_1910 pidas loenguid Toulouse'i \xc3\xbclikoolis."