b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Runge\n_START_PARAGRAPH_\nCarl David Tolm\xc3\xa9 Runge (30. august 1856 Bremen \xe2\x80\x93 3. jaanuar 1927 G\xc3\xb6ttingen) oli saksa matemaatik. Ta pani aluse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva praktilisele matemaatikale kui \xc3\xb5petusele matemaatilistest meetoditest loodusteaduslike ja tehniliste \xc3\xbclesannete arvutuslikul lahendamisel._NEWLINE_Ta s\xc3\xbcndis j\xc3\xb5uka kaupmees Julius Runge ja inglanna Fanny Tolm\xc3\xa9 pojana. Oma esimesed aastad veetis ta Havannas, kus tema isa haldas Taani konsulaati. Kodune keel oli eesk\xc3\xa4tt inglise keel. Carl Runge ja tema vennad omandasid Briti kombed ja vaated, eriti spordi, aususe, \xc3\xb5igluse ja enesekindluse kohta. Hiljem kolis perekond Bremenisse, kus Carli isa 1864 suri._NEWLINE_Aastal 1875 l\xc3\xb5petas ta Bremenis g\xc3\xbcmnaasiumi. Seej\xc3\xa4rel saatis ta oma ema pool aastat kultuurireisil Itaalias. Siis l\xc3\xa4ks ta M\xc3\xbcnchenisse, kus ta algul \xc3\xb5ppis kirjandusteadust ja filosoofias kuid otsustas p\xc3\xa4rast kuuen\xc3\xa4dalast \xc3\xb5ppimist 1876  matemaatika ja f\xc3\xbc\xc3\xbcsika kasuks. Ta \xc3\xb5ppis koos Max Planckiga, kellega ta s\xc3\xb5brunes. M\xc3\xbcncheni \xc3\xbclikoolis oli ta populaarne uisutaja._NEWLINE_Aastal 1877 j\xc3\xa4tkas ta (koos Planckiga) oma \xc3\xb5pinguid Berliinis, mis oli Saksamaa matemaatika keskus ja kus teda m\xc3\xb5jutasid eriti Leopold Kronecker ja  Karl Weierstra\xc3\x9f. Viimase loengute kuulamine kallutas ta keskenduma f\xc3\xbc\xc3\xbcsika asemel puhtale matemaatikale._NEWLINE_Aastal 1880 promoveerus ta Weierstra\xc3\x9fi ning  Ernst Eduard Kummeri juures t\xc3\xb6\xc3\xb6ga "\xc3\x9cber die Kr\xc3\xbcmmung, Torsion und geod\xc3\xa4tische Kr\xc3\xbcmmung der auf einer Fl\xc3\xa4che gezogenen Curven". Tol ajal tuli doktorieksamil p\xc3\xbcstitada kolm teesi ja neid kaitsta. \xc3\x9cks Runge teesidest oli: "Matemaatilise distsipliini v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust tuleb hinnata tema rakendatavuse j\xc3\xa4rgi empiirilistele teadustele." Ta habiliteerus 1883._NEWLINE_Runge tegeles algul puhta matemaatikaga. Kronecker oli teda innustanud tegelema arvuteooriaga ja Weierstra\xc3\x9f kompleksmuutuja funktsioonide teooriaga. Funktsiooniteoorias uuris ta holomorfsete funktsioonide aproksimeeritavust ratsionaalsete funktsioonidega, rajades Runge teooria. Berliini ajal sai ta oma tulevaselt \xc3\xa4ialt (kelle perekonnas ta oli sagedane k\xc3\xbclaline) teada Balmeri seeriast._NEWLINE_Kevadel 1886 sai ta Hannoveri Tehnikak\xc3\xb5rgkooli korraliseks professoriks. Ta vastutas seal tulevaste inseneride ja tehnikute matemaatilise hariduse eest. Hannoveris laagerdus Runge huvi rakendada matemaatikat loodusteadustes ja tehnikas. Ta ei rahuldunud seejuures v\xc3\xb5imalikult heade matemaatiliste lahenduste leidmisega etteantud erik\xc3\xbcsimusele, vaid p\xc3\xbc\xc3\xbcdis luua \xc3\xbcldisi meetodeid. Ta uuris koos f\xc3\xbc\xc3\xbcsikute Heinrich Kayseri ja Pascheniga erinevate elementide  joonspektreid, andes panuse spektroskoopia f\xc3\xbc\xc3\xbcsikasse._NEWLINE_Aastal 1904 kutsuti ta Felix Kleini taotlusel G\xc3\xb6ttingeni vastrajatud rakendusmatemaatika professuuri (esimene omalaadne Saksamaal). Prinzenstra\xc3\x9fele kunagise \xc3\xbclikooli raamatukogu vastu rajati eraldi rakendusmatemaatika instituut, mis oli seotud Ludwig Prandtli juhtimisel t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud rakendusmehaanika instituudiga. G\xc3\xb6ttingenis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta koos Martin Wilhelm Kuttaga v\xc3\xa4lja Runge-Kutta meetodid algtingimustega \xc3\xbclesannete numbriliseks lahendamiseks. Rajatingimustega \xc3\xbclesannete jaoks kasutas ta diferentsmeetodeid._NEWLINE_Tuntud ka tema uurimus interpolatsioonipol\xc3\xbcnoomidest ja nende k\xc3\xa4itumisel pol\xc3\xbcnoomi astme t\xc3\xb5usmisel (Runge fenomen). Runge laiendas Descartesi m\xc3\xa4rgireeglit algebralistele v\xc3\xb5rranditele, pakkus aproksimatsiooniteoorias v\xc3\xa4lja telescoping-meetodi ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja meetodeid trigonomeetriliste summade kiireks arvutamiseks. Rungel olid olemas ka juba splainfunktsioonide idee alged._NEWLINE_Runge tegi mitu suurt reisi. Seejuures kulus marjaks \xc3\xa4ra tema inglise keele oskus: ta valdas seda nagu emakeelt. Aastal 1897 k\xc3\xbclastas ta British Associationi koosolekut Torontos ning k\xc3\xa4is seej\xc3\xa4rel k\xc3\xb5igis t\xc3\xa4htsates Ameerika t\xc3\xa4hetornides. Koos Karl Schwarzschildiga v\xc3\xb5ttis ta 1906 ette p\xc3\xa4ikesevarjutuseekspeditsiooni Al\xc5\xbeiiri. Talvel 1909 viibis ta \xc3\xbche aasta vahetusprofessorina New Yorgis Columbia \xc3\x9clikoolis. Seej\xc3\xa4rel s\xc3\xb5itis ta j\xc3\xa4lle \xc3\xbcmber Ameerika, k\xc3\xbclastades \xc3\xbclikoolide ja t\xc3\xa4hetornide k\xc3\xb5rval ka oma lapsep\xc3\xb5lvepaiku Havannas. Veel suvel 1926 k\xc3\xa4is ta British Associationi koosolekul Oxfordis._NEWLINE_Nagu Richard Courant tabavalt m\xc3\xa4rkis, seisnes Runge teaduslik saavutus selles, et ta sidus j\xc3\xa4lle kokku katkirebitud niidid rakenduste juurde ning aitas taastada matemaatikateaduse, sealhulgas rakenduste \xc3\xbchtsust._NEWLINE_70. s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eval seisis ta veel lastelaste r\xc3\xb5\xc3\xb5muks k\xc3\xa4te peal. Viimastel elukuudel oli Rungel s\xc3\xbcdamevaevusi, nii et ta pidi oma armastatud spordist loobuma. Ta suri 70-aastaselt s\xc3\xbcdameinfarkti._NEWLINE_G\xc3\xb6ttingenis ei ole Carl Runge m\xc3\xa4lestustahvlit. Kuul on tema j\xc3\xa4rgi nimetatud Runge kraater.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1887 abiellus ta kuulsa Berliini f\xc3\xbcsioloogi Emil Heinrich Du Bois-Reymondi t\xc3\xbctre Aim\xc3\xa9ega. Neil s\xc3\xbcndis harmoonilises abielus neli t\xc3\xbctart ja kaks poega, kellest \xc3\xbcks langes Esimeses maailmas\xc3\xb5jas ning teine oli Wilhelm Runge, kes tegeles radaritehnika arendamisega._NEWLINE_Runget on kirjeldatud v\xc3\xa4ga armastusv\xc3\xa4\xc3\xa4rse ja tagasihoidliku inimesena. Ta armastas kodust musitseerimist, m\xc3\xa4ngides ise klaverit. Ta armastas sporti, n\xc3\xa4iteks tennist, uisutamist ja suusatamist, matkamist, ujumist, paadis\xc3\xb5itu ning jalgrattas\xc3\xb5itu. Hannoveris s\xc3\xb5itis ta regulaarselt jalgrattaga 10\xc2\xa0km oma Kirchrode k\xc3\xbclas asuva maja ning tehnikak\xc3\xb5rgkooli vahet. Jalgratast ta ei puhastanud peaaegu kunagi ning armastas \xc3\xb6elda: "l\xc3\xb5puks kujuneb d\xc3\xbcnaamiline tasakaal: t\xc3\xa4pselt nii palju pori, kui iga p\xc3\xa4ev sellele pritsitakse, langeb ka iga p\xc3\xa4ev iseenesest j\xc3\xa4lle maha."_NEWLINE_G\xc3\xb6ttingenis elas ta koos perekonnaga aadressil Wilhelm-Weber-Stra\xc3\x9fe 21 Felix Kleiniga l\xc3\xa4hestikku.'