b'\n_START_ARTICLE_\nSydney ooperiteater\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nOoperiteater v\xc3\xb5tab enda alla 1,8 ha. Suurim laius on umbes 120 meetrit ja pikkus 183 meetrit; ehitis toetub 580 betoonpostile, mis asuvad merepinnast 25 meetrit allpool._NEWLINE_Voolutarvet v\xc3\xb5ib v\xc3\xb5rrelda sellise linna omaga, kus elab 25 000 inimest. Elektrikaableid on hoones \xc3\xbchtekokku 645 km._NEWLINE_Kuigi kaugusest paistab katus \xc3\xbchtlase pinnana valge, on katus tegelikult kaetud 1 056 006 l\xc3\xa4ikivvalge Rootsis valmistatud katusekiviga. Vaatamata katusekivide isepuhastumisv\xc3\xb5imele on vaja neid aeg-ajalt puhastada ja vahetada.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1950. aastate alguses j\xc3\xb5udis Sydney linnavalitsus otsusele, et oleks vaja ehitada uus ooperiteater. Aastal 1956 kuulutati v\xc3\xa4lja arhitektuurikonkurss, kuhu laekus 223 kavandit 32 riigist. V\xc3\xb5itjaks valiti 1957. aasta 29. jaanuaril taani arhitekt J\xc3\xb8rn Utzon._NEWLINE_Ooperiteatri ehitus algas 1959. aastal ning tuli tegeleda rohkete probleemidega. Ehitise kavandatud vorm oli v\xc3\xa4ga raskesti teostatav. Uute arhitektuurilahenduste v\xc3\xa4ljam\xc3\xb5tlemiseks ja tehniliste arvutuste tegemiseks l\xc3\xa4ks tuhandeid t\xc3\xb6\xc3\xb6tunde. Lisaks puudusid veel projekti viimased joonised. N\xc3\xa4iteks tuli loobuda esialgsest katusekattematerjalist ja l\xc3\xb5puks leiti sobivaim lahendus katuse katmiseks ribiliste ja monteeritavate raudbetoonelementidega._NEWLINE_Keerukate konstruktsioonide t\xc3\xb5ttu ehitus j\xc3\xa4rjest kallines ja venis. J\xc3\xb8rn Utzon, pettununa vaidlustest, lahkus Austraaliast. J\xc3\xb5uti juba arvata, et ehitus j\xc3\xa4\xc3\xa4bki pooleli, kuid siiski t\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4tkati. 20. oktoobril 1973 avas kuninganna Elizabeth II pidulikult vastvalminud Sydney ooperiteatri Beethoveni 9. s\xc3\xbcmfoonia saatel. Juba enne ametlikku avamist oli seal toimunud kaks etendust, esimesena m\xc3\xa4ngiti Sergei Prokofjevi "S\xc3\xb5da ja rahu"._NEWLINE_Ooperiteater valmis 10 aastat plaanitust hiljem ja l\xc3\xa4ks esialgu planeeritud 7 miljoni Austraalia dollari asemel maksma \xc3\xbcle 100 miljoni dollari (see t\xc3\xa4hendab, et esialgset eelarvet \xc3\xbcletati enam kui 1400%).\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nOoperiteater on ehitatud betoonist sammastele, mille all on lintvundament. Nendele sammastele toetub ka hoone katus. Katuse ehituseks on kasutatud laeva v\xc3\xb6\xc3\xb6ri meenutavad ribistruktuuriga eelvalatud betoonielemente. Betoonelementide katsetamiseks, et need oleks piisavalt tugevad katuse jaoks, transporditi osa betoonelemente Inglismaale tuuletunnelisse. Sydney Ooperiteatri katuse tugevust arvutati selle aja k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imasamate arvutite abil. See hoidis kokku aega ja raha. Inimesel l\xc3\xa4ks sellise arvutuse tegmiseks keskmiselt kaks n\xc3\xa4dalat, kuid arvutiga suudeti arvutus teha ligikaudu kahe p\xc3\xa4evaga. Lisaks leiti katuse paigaldamisel, et sammas polnud piisavalt tugev ja tuli \xc3\xbcmber teha, mis t\xc3\xb5i t\xc3\xa4iendavat aja- ning rahakulu. Siseviimistluse tegemine kestis esialgu planeeritust oluliselt kauem. Suurde saali oli esialgu plaanitud rajada 2000 istekohta, kuid Uus-L\xc3\xb5una-Walesi valitsus otsustas, et vaja oleks 3000. Nii l\xc3\xa4ks ehitus veel kallimaks ning avamine pidi edasi l\xc3\xbckkuma. Ajakulu suurendas ka vaipade paigaldamine, mida tuli sobitada mustriga.\n_START_SECTION_\nKasutus t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval k\xc3\xa4ivad turistid vaatmas Syndey Ooperiteatrit selle hoone enda, erilise arhitektuuri ning etenduste t\xc3\xb5ttu. Et hoone katus on tehtud heledatest keraamilistest plaatidest, siis on v\xc3\xb5imalik sinna kuvada ka suuri reklaame. Aastas k\xc3\xbclastab Syndey Ooperiteatrit keskmiselt 350 000 inimest.'