b'\n_START_ARTICLE_\nMauritiuse kreoolkeel\n_START_SECTION_\nKeele ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed eurooplased, kes k\xc3\xbclastasid Mauritiust, olid portugallased, kuid nad ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nud sinna. Sarnaselt tegid hollandlased. Neil oli seal koloonia aastatel 1638\xe2\x80\x931710, kuid nad evakueerisid saare Reunionile, j\xc3\xa4ttes maha ainult m\xc3\xb5ned \xc3\xa4ra jooksnud orjad. Peale hollandlasi v\xc3\xb5tsid prantslased Mauritiuse endale ja j\xc3\xa4id sinna. See toimus vahemikul 1715\xe2\x80\x931721._NEWLINE_Nagu prantslased olid teinud Reunionil ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Indias, l\xc3\xb5id nad Mauritiusele istandusi, mille aluseks olid orjad. Orjad said valdavaks osaks Mauritiuse rahvastikust aastaks 1730 ja aastaks 1777 olid orjad 85% inimestest. Inimesi viidi Mauritiusele sunniviisiliselt L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Aafrikast, Ida-Aafrikast, Madagaskarilt ja Indiast. Sellelt tulenevalt tuli Mauritiuse kreoolkeelde erinevate keelte osi. Prantsuse keel sai r\xc3\xa4\xc3\xa4gitavaks keeleks orjade seas. Kuna prantslased ei juhendanud nende keele arengut, muutus orjade seas r\xc3\xa4\xc3\xa4gitav keel teistsuguseks kui prantsuse keel. Ajaloo dokumendid aastast 1773 juba r\xc3\xa4\xc3\xa4givad "kreooli keelest", mida orjad r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid._NEWLINE_Napoleoni ajastul v\xc3\xb5tsid Britid Mauritiuse endale, kuid nemad ei m\xc3\xb5jutanud enam keelt nii palju. Orjanduse kaotamisega aastal 1830, lubas paljudel orjadel lahkuda istandustest. Selle peale hakkasid istanduste omanikud tooma t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5udu Indiast. Indialased olid peagi rahvastikku enamus, kuid nemad v\xc3\xb5tsid mauritiuse kreoolkeele peagi omaks.\n_START_SECTION_\nFonoloogia ja grammatika\n_START_PARAGRAPH_\nMauritiuse kreoolkeelel ei ole veel ametlikult tunnustatud, standardiseeritud ortograafiat. Enamikule mauritialastele on see emakeeleks. See on suuline keel ja sellel ei ole kirjalikku vormi. Seet\xc3\xb5ttu on iga kirjutusviis aktsepteeritav._NEWLINE_Mauritiuse kreoolkeel on l\xc3\xa4hedalt seotud prantsuse h\xc3\xa4\xc3\xa4lduse ja t\xc3\xa4hestikuga.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia ja s\xc3\xbcntaks\n_START_PARAGRAPH_\nMauritiuse kreoolkeele nimis\xc3\xb5nad ei muuda enda vormi kui nad on mitmuses. Seet\xc3\xb5ttu, seda kas nimis\xc3\xb5na on ainsuses v\xc3\xb5i mitmuses, saab kindlaks teha ainult konteksti alusel. Kui on vaja \xc3\xbchet\xc3\xa4henduslikku m\xc3\xa4rki, siis pannakse partikkel "ban" (s\xc3\xb5nast "bande") tihti enne nimis\xc3\xb5na. Prantsuse "un/une" vastab mauritiuse "ene"-le, kuigi reeglid selle kasutusele on natukene teistsugused. Mauritiuse keeles on artikkel "la", aga see asetatakse p\xc3\xa4rast nimis\xc3\xb5na, mida see muudab. V\xc3\xb5rdluseks Pr."un rat," "ce rat" v\xc3\xb5i "le rat", "les rats," mauritiuse keeles "en lera," "lera-la," "ban-lera."_NEWLINE_Mauritiuse kreooli keeles on ainult \xc3\xbcks vorm igaks ases\xc3\xb5naks, olenemata soost ja sellest, kas see on alus, sihitis, v\xc3\xb5i omastav k\xc3\xa4\xc3\xa4ne. Seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib mauritiuse kreooli "li" t\xc3\xb5lkida nii mees,-nais kui ka kesksoose._NEWLINE_Verbid ei muuda oma vormi vastavalt ajavormile v\xc3\xb5i isikule. Selle asemel kasutatakse kaasas k\xc3\xa4ivat nimis\xc3\xb5na v\xc3\xb5i ases\xc3\xb5na, et selgitada, kellega on tegu. "Ti" markeerib minevikuvormi, "pe" markeerib progressiivset vormi, "(f)in" markeerib t\xc3\xa4isminevikku, ja "a" markeerib tulevikku.\n_START_SECTION_\nKeelen\xc3\xa4ited\n_START_PARAGRAPH_\nKas te saaksite \xc3\xb6elda kus tualett on? Eski to capav montre mwakot bann twalet ete?_NEWLINE_Ma armastan sind\xc2\xa0: Mo Contant Twa._NEWLINE_Tere p\xc3\xa4evast, kuidas l\xc3\xa4heb?\xc2\xa0: Bonzur ki nuvel zordi?_NEWLINE_Kes on kooli direktor? Ki senla direkter lecol?\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4hestik ja h\xc3\xa4\xc3\xa4ldus\n_START_PARAGRAPH_\nAa \xe2\x80\x93 a [a]_NEWLINE_an \xe2\x80\x93 [\xc3\xa3]_NEWLINE_Bb \xe2\x80\x93 be [b]_NEWLINE_Cc \xe2\x80\x93 se [s/k]_NEWLINE_ch \xe2\x80\x93 [s]_NEWLINE_Dd \xe2\x80\x93 de [d]_NEWLINE_Ee \xe2\x80\x93 e [e/\xce\xb5]_NEWLINE_en \xe2\x80\x93 [nasaliseeritud \xce\xb5]_NEWLINE_eu \xe2\x80\x93 [e]_NEWLINE_Ff \xe2\x80\x93 ef [f]_NEWLINE_Gg \xe2\x80\x93 ge [g]_NEWLINE_Hh \xe2\x80\x93 as [-]_NEWLINE_Ii \xe2\x80\x93 i [i]_NEWLINE_in \xe2\x80\x93 [nasaliseeritud \xce\xb5]_NEWLINE_Jj \xe2\x80\x93 je [z]_NEWLINE_Kk \xe2\x80\x93 ka [k]_NEWLINE_Ll \xe2\x80\x93 el [l]_NEWLINE_Mm \xe2\x80\x93 em [m]_NEWLINE_Nn \xe2\x80\x93 en [n]_NEWLINE_ny \xe2\x80\x93 [\xc5\x8b]_NEWLINE_Oo \xe2\x80\x93 o [o/\xc9\x94]_NEWLINE_on \xe2\x80\x93 [nasaliseeritud \xc9\x94]_NEWLINE_ou \xe2\x80\x93 [u]_NEWLINE_Pp \xe2\x80\x93 pe [p]_NEWLINE_Qq \xe2\x80\x93 [k]_NEWLINE_Rr \xe2\x80\x93 er [R]_NEWLINE_Ss \xe2\x80\x93 es [S]_NEWLINE_Tt \xe2\x80\x93 te [t]_NEWLINE_Uu \xe2\x80\x93 u [I~i]_NEWLINE_un \xe2\x80\x93 [nasaliseeriud \xce\xb5]_NEWLINE_Vv \xe2\x80\x93 ve [V]_NEWLINE_Ww \xe2\x80\x93 doublwe [W]_NEWLINE_Xx \xe2\x80\x93 iks [z/s]_NEWLINE_Yy \xe2\x80\x93 igrek [j]_NEWLINE_Zz \xe2\x80\x93 zed [z]\n_START_SECTION_\nKirjaviis\n_START_PARAGRAPH_\nMauritiuse kreoolkeeles kasutatakse ladina t\xc3\xa4hestikku'