b'\n_START_ARTICLE_\nAet Maasik\n_START_PARAGRAPH_\nAet Maasik (8. juuli 1941 Tallinn \xe2\x80\x93 20. august 2013) oli eesti sisearhitekt ja restauraator, kes paistis silma t\xc3\xb6\xc3\xb6ga ajalooliste interj\xc3\xb6\xc3\xb6ride s\xc3\xa4ilitamise ja taastamise vallas._NEWLINE_Ta l\xc3\xb5petas 1959. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1965. aastal puitehist\xc3\xb6\xc3\xb6 erialal ERKI._NEWLINE_Aastatel 1966\xe2\x80\x931969 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Maasik Eesti Projektis, 1969\xe2\x80\x931977 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses, 1978\xe2\x80\x931985 EKE Projektis, 1985\xe2\x80\x931992 Eesti Ehitusm\xc3\xa4lestistes ja aastast 1992 ASis Vana Tallinn. Selle k\xc3\xb5rvalt \xc3\xb5petas ta Eesti Kunstiakadeemia \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastele joonistamist, tutvustas ajaloolisi interj\xc3\xb6\xc3\xb6re ning juhendas praktikaid.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastatel l\xc3\xb5i Aet Maasik modernistlikke ruumikujundusi: kohvik Szolnok (1967), EKP Keskkomitee hoone (hilisem v\xc3\xa4lisministeeriumi hoone) R\xc3\xa4vala puiestee 9 (1968, koos Hannes Krulliga) ja Tallinna Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi raamatukogu Ehitajate tee 5 (1969). Toona osales ta ka Viru hotelli projekteerimisel._NEWLINE_1970. aastatel hakkas ta rohkem kasutama klaasi ja niklit ning heledamaid toone: P\xc3\xa4rnu sanatooriumi Tervis spordihoone ja mudaravila (projekteeritud 1978) ning Pirita kaubanduskeskuse interj\xc3\xb6\xc3\xb6r (1979; m\xc3\xb5lemad koos Loomet Raudsepaga). _NEWLINE_1980. aastatel kujundatud ruumides v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha postmodernistlikke kaare-, samba- ja sakmemotiive, mustrilisi p\xc3\xb5randaid ja peegelpindu, v\xc3\xa4rvid on enamasti kontrastsed: Ikla teedetalituse hoone (1980), Laeva keskusehoone (1981), Raikk\xc3\xbcla keskusehoone (1986), Palivere kohvik-s\xc3\xb6\xc3\xb6kla (1982), Imavere kohvik-s\xc3\xb6\xc3\xb6kla (1984) ja V\xc3\xb5ru KEKi kontor (1984). Samal ajal valmisid tema kujunduse alusel P\xc3\xa4rlselja pioneerilaagri m\xc3\xa4nguv\xc3\xa4ljakud ja Saare KEKi administratiivhoone sisekujundus, mida peetakse kolhoosiehituse \xc3\xbcheks silmapaistvamaks n\xc3\xa4iteks Eestis._NEWLINE_Maasik l\xc3\xb5i silmapaistvaid ajalooliste hoonete sisekujundusi, milles on l\xc3\xa4htunud talurahvaarhitektuurist - Kuressaare kohvik Veski (1974) ja Audru Kuldl\xc3\xb5vi k\xc3\xb5rts (1976) - ning ka ajaloolistest stiilidest: Kuressaare raekoda (1973), Mustpeade Vennaskonna hoone (Pikk t\xc3\xa4nav 26, 1985), EELK konsistoorium (Kiriku plats 3, 1994), Albu ja T\xc3\xb5stamaa m\xc3\xb5isate peahooned, Kuressaare Laurentsiuse kirik. Kuressaare raekoja juurde p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta tagasi 1995\xe2\x80\x932005, mil juhtis seal mitmeid restaureerimist\xc3\xb6id, kujundas restorani Raekelder ning tema eestvedamisel taastati l\xc3\xb5uend-laemaal raesaali laes. Lisaks tegi ta Tallinnas sisekujunduse Noorsooteatrile, \xc3\x95petajate Maja saalidele, Eesti Panga interj\xc3\xb6\xc3\xb6rile, Munkadetaguse torni kohvikule, kohvikule Tallinn ning restoranidele Astoria ja Maharaja (1991)._NEWLINE_Aet Maasiku hinnangul on Eestis s\xc3\xa4ilinud silmapaistvalt rikkalik m\xc3\xb5isaarhitektuur ja vanad linnaosad, vastandina meie naaberriikidele, kus restauraatoridel napib t\xc3\xb6\xc3\xb6baasi. Samuti ei vasta tema s\xc3\xb5nul t\xc3\xb5ele pikka aega valitsenud arvamus, just nagu leiduks Eestis v\xc3\xa4he ajaloolisi laemaalinguid, vaid nende tundmatus tuleneb vahepealsest suhtumisest varasemasse kunsti: "Vanadele maalingutele pandi paras p\xc3\xb5\xc3\xb5n juba ilmselt klassitsismi ajal, kui oli suurmood k\xc3\xb5ik maalingud \xc3\xbcle v\xc3\xb5\xc3\xb5bata, nikerdused varjata v\xc3\xb5i h\xc3\xa4vitada jne. Punkt kaks h\xc3\xa4vitati suur osa vanadest rikkustest esimese vabariigi ajal, mil samuti lokkas minimalism ja kammitsetus. Nii et n\xc3\xb5ukogude aega nii v\xc3\xa4ga s\xc3\xbc\xc3\xbcdistada ilmselt ei saagi, igatahes mitte rohkem kui sellele eelnenud perioode."\n_START_SECTION_\nTunnustus\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aastal p\xc3\xa4lvis Aet Maasik muinsuskaitseameti t\xc3\xa4nukirja K\xc3\xb5ue-Triigi m\xc3\xb5isa peahoone sisekujunduse p\xc3\xb5hiprojekti eest. Sellega seoses t\xc3\xb5steti esile ka tema varasemat t\xc3\xb6\xc3\xb6d Saare maakonna muinsuskaitseobjektide renoveerimisel nagu Pidula m\xc3\xb5is, Kuressaare raekoda ja Veski trahter._NEWLINE_2015. aastal toimus Kuressaare Raegaleriis Aet Maasiku eskiiside ja akvarellide m\xc3\xa4lestusn\xc3\xa4itus.'