b'\n_START_ARTICLE_\nMoraavia karst\n_START_PARAGRAPH_\nMoraavia karst on T\xc5\xa1ehhi  k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsam karstiala, mis h\xc3\xb5lmab enda alla ligi 100 ruutkilomeetrit, on 5 kilomeetrit lai ning 24 kilomeetrit pikk._NEWLINE_Moraavia karsti v\xc3\xb5ib nimetada kogu Kesk-Euroopa \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsaimaks karstialaks. Karstialal on rohkem kui 1100 \xc3\xb5\xc3\xb5nsust ja m\xc3\xa4ekuru. Moraavia karst kuulutati looduskaitsealuseks alaks 1956. aastal. Moraavia karsti v\xc3\xb5ib nimetada karstiklassikaks, sest seda on uuritud juba 19. sajandi algusest. Karstipiirkonnas on turistidele avatud neli koobast, teised vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsused on karstilehtrid, karstiallikad, looduslikud maa-alused j\xc3\xb5ed ja koopad.\n_START_SECTION_\nKarsti olemus\n_START_PARAGRAPH_\nKarsti nimetus tuleb Balkanilt Sloveenia lubjakiviplatoolt, sest seal on karstin\xc3\xa4htused laialt levinud. Kui maap\xc3\xb5ues leidub kergesti lahustuvaid kivimeid nagu sool, kips, marmor ja lubja- v\xc3\xb5i dolokivid, m\xc3\xb5jutab neid maapinda imbuv vesi. Vee liikumine kivimites v\xc3\xb5ib tekitada muutusi maa sees ja pinnal ning kujundada omap\xc3\xa4raseid pinnavorme ja veekogusid. K\xc3\xb5ige lihtsam karstivorm on konarlikuks s\xc3\xb6\xc3\xb6vitatud kivimi pealispind, mida nimetatakse karriks. Teise laialt leviva iseloomuliku karstivormi moodustavad avardunud kivimil\xc3\xb5hed, mille ristumiskohtades v\xc3\xb5ib tekkida suuremaid t\xc3\xbchemeid ehk karstikoopaid, millest tihti hargnevad erinevad k\xc3\xa4igud. K\xc3\xa4ikude liitumisel kujunevad keerukad tunnelkoobaste s\xc3\xbcsteemid, mis on karsti arengu loomulik tulem. Koobaste liitumisel ja sobiva p\xc3\xb5hjakalde olemasolul hakkab vesi neis voolama ning moodustuvad salaj\xc3\xb5ed. K\xc3\xb5rvuti voolavate salaj\xc3\xb5gedega pole v\xc3\xa4listatud ka m\xc3\xb5nede seisvate veekogumite, tinglike salaj\xc3\xa4rvede olemasolu kusagil maap\xc3\xb5ues.\n_START_SECTION_\nMoraavia karst\n_START_PARAGRAPH_\nPunkva j\xc3\xb5e maa-alune j\xc3\xb5gede s\xc3\xbcsteem kuivatab suure osa karstialast ja v\xc3\xb5tab enda alla rohkem kui 20 kilomeetrit koopas\xc3\xbcsteeme. K\xc3\xb5iki \xc3\xbchenduskohti pole seni veel avastatud, kuigi need on kindlasti olemas. Vesi voolab alumisest, Punkva koopast v\xc3\xa4lja m\xc3\xb6\xc3\xb6da kuiva orgu (Pusty zlebi) nii, et kaob m\xc3\xb5nes kohas sajaks meetriks maa alla ja siis ilmub uuesti pinnale. Punkva koopad on turistide seas k\xc3\xb5ige populaarsemad, kuna seal korraldatakse romantilisi kruiise maa-alusel Punkva j\xc3\xb5el, mille k\xc3\xa4igus saab imetleda Punkva Vodn\xc3\xad d\xc3\xb3my. Selle on loonud tuhandeid aastaid tugevalt voolanud vesi, mis on olnud tugeva r\xc3\xb5hu all ja otsinud v\xc3\xa4ljap\xc3\xa4\xc3\xa4su. Koopa sissep\xc3\xa4\xc3\xa4s asub Pusty zlebi orus vertikaalse kaljunuki all. L\xc3\xa4bi koopa j\xc3\xb5uab Macocha Abyss\xe2\x80\x99se, mis on suur karstilehter ning kust saab imetleda \xc3\xbclemist ja alumist j\xc3\xa4rve, mida toidab Punkva j\xc3\xb5gi._NEWLINE_Kuulus Macocha Abyss on 138 meetri s\xc3\xbcgavune ning see on T\xc5\xa1ehhi ja kogu Kesk-Euroopa suurim sellist t\xc3\xbc\xc3\xbcpi karstilehter. Karstilehter tekkis suure koopa kokkuvarisemise tagaj\xc3\xa4rjel. Punkva j\xc3\xb5gi t\xc3\xb5useb siin ja t\xc3\xa4idab kaks v\xc3\xa4ikest j\xc3\xa4rve \xe2\x80\x93 Horn\xc3\xad (\xc3\xbclemine) ja Doln\xc3\xad (alumine). Macocha Abyss\xe2\x80\x99i servades on kaks platvormi, mis on turistidele avatud. Esimene, \xc3\xbclemine sild konstrueeriti aastal 1882, teine asub natuke madalamal ning seda kutsutakse alumiseks sillaks. Sild loodi aastal 1899 ning sealt saab m\xc3\xa4ekurule vaadata 92 meetri k\xc3\xb5rguselt. Horn\xc3\xad j\xc3\xa4rv on umbes 13 meetrit s\xc3\xbcgav ja seda n\xc3\xa4eb \xc3\xbclemiselt platvormilt. Punkva j\xc3\xb5gi voolab muidu enamasti maa all, kuid Macocha Abyssi karstilehter on ainuke koht, kust seda j\xc3\xb5ge p\xc3\xa4evavalguses n\xc3\xa4ha saab. Siis kaob see j\xc3\xa4lle peitu Punkva koopasse. Macocha Abyssis voolab vesi m\xc3\xb6\xc3\xb6da selle rusudega kaetud p\xc3\xb5hja. Nova Amateurska on k\xc3\xb5ige suurem koobas selles s\xc3\xbcsteemis ning sellel on palju eri sissep\xc3\xa4\xc3\xa4se. Enamik sissep\xc3\xa4\xc3\xa4sudest l\xc3\xa4hevad 50 kuni 120 meetrit j\xc3\xb5epinnast allapoole. Koopa peasissep\xc3\xa4\xc3\xa4s on tehistunnel Pusty zlebi orus, mis moodustab erinevaid Moraavia karsti koopaid \xc3\xbchendava vahek\xc3\xa4igu. Vahek\xc3\xa4ik jaguneb omakorda kaheks vahek\xc3\xa4iguks: \xc3\xbcks viib p\xc3\xb5hjasuunas ehk Sloupi, teine viib kirdesuunas ehk Ostrovi. Harud viivad teiste koobaste juurde, mis samuti kuuluvad sellesse s\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_Balcarka koridoridest koosnev koobas asub Moraavia karsti p\xc3\xb5hjaosas. Koopas saab k\xc3\xb5ndida l\xc3\xa4bi tehistunneli, mille lage kaunistavad mineraalainete setetest moodustunud dekoratsioonid. P\xc3\xa4rast Balcarka koopa l\xc3\xa4bimist j\xc3\xb5uab Moraavia karsti k\xc3\xb5ige kaunimasse ossa. Catherine koopas on h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4ha vee voolamisest tekkinud erosiooniaugud. Selle koopa k\xc3\xb5ige olulisem osa on Hlavn\xc3\xad D\xc3\xb3m, mis on T\xc5\xa1ehhi vabariigi suurim maa-alune saal, mis on ka v\xc3\xa4ga hea akustikaga. Sloup-\xc5\xa0o\xc5\xa1\xc5\xafvka koopad on samuti v\xc3\xa4ga hea akustikaga maa-alused koopad, mis koosnevad suurest koridoride, kuplite ja m\xc3\xa4ekurude r\xc3\xa4gastikust.\n_START_SECTION_\nPunkva koopad\n_START_PARAGRAPH_\nPunkva koopad on Moraavia karsti k\xc3\xb5ige tuntumad koopad, mida k\xc3\xbclastavad sajad tuhanded turistid kogu maailmast. Populaarsus tuleneb t\xc3\xa4nu maa-alusel Punkva j\xc3\xb5el tehtavatele eksootilistele paadis\xc3\xb5itudele. Koobaste peasissep\xc3\xa4\xc3\xa4s asub 2\xc2\xa0km kaugusel Skalni mlynist vertikaalse kalju alt._NEWLINE_Ekskursioon nendesse koobastesse algab suurest kuppelsaalist, mida kutsutakse P\xc5\x99edn\xc3\xad d\xc3\xb3miks. Saali lagi on kaetud suurte stalaktiitidega. Koobaste k\xc3\xbclastajad j\xc3\xb5uavad Macocha Abyssi s\xc3\xbcgavusse, kus saab nautida kahte j\xc3\xa4rve, mis toituvad Punkva j\xc3\xb5est. Ekskursiooni k\xc3\xa4igus s\xc3\xb5idetakse paadiga maa-alusel Punkva j\xc3\xb5el. Koopad on moodustunud tugeva veesurve t\xc3\xb5ttu tuhandete aastate jooksul ning nende laed ja seinad on t\xc3\xa4is veeniresid ja auke. K\xc3\xbclastajad j\xc3\xb5uavad ka Moraavia karsti k\xc3\xb5ige ilusamasse kohta \xe2\x80\x93 Poh\xc3\xa1dkov\xc3\xbd d\xc3\xb3m\xc2\xb4i. See saal on t\xc3\xa4idetud suurte stalaktiitide ja stalagmiitidega, mis algavad nii laest kui koopa maapinnalt. Osad porgandeid meenutavad moodustised on alles p\xc3\xa4ris noored ning moodustuvad veel edasi.\n_START_SECTION_\nBalcarka koobas\n_START_PARAGRAPH_\nBalcarka koobas asub Moraavia karsti p\xc3\xb5hjapoolses osas. Tegemist on koridoride lab\xc3\xbcrindiga, kus asuvad ka suuremad saalid ja maa-alused p\xc3\xbchakojad, mida ilmestavad kuristikud ja stalaktiidid. K\xc3\xbclastajatele algab ekskursioon suurest sissep\xc3\xa4\xc3\xa4su ruumist nimega Balcarova sk\xc3\xa1la. L\xc3\xa4bi tehisliku tunneli minnakse ruumi, mis on 10m k\xc3\xb5rge ja mida nimetatakse Wilsonova \xc3\xbcmarsaaliks. Seal asub ringikujuline kuristik, mis on \xc3\xbcmbritsetud mineraalsetest setetest kaskaadiga. Balcarka koopa k\xc3\xb5ige suurem saal on Velk\xc3\xbd Foch\xc5\xafv d\xc3\xb3m, mille puhul on tegemist pikliku ruumiga, mille m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed on  65 \xc3\x97 20 \xc3\x97 15\xc2\xa0m. Lae moodustavad l\xc3\xa4bipaistvad stalaktiidid ja mineraalsetest setetest kardinad.\n_START_SECTION_\nCatherine koobas\n_START_PARAGRAPH_\nCatherine koobas asub Such\xc3\xbd \xc5\xbelebi alguses ja on k\xc3\xbclastajatele avatud alates 1910. aastast. Tegemist on suurima koobastiku ja  maa-aluse ruumiga, mis on k\xc3\xbclastajatele avatud T\xc5\xa1ehhis (97\xc2\xa0m pikk, 44\xc2\xa0m lai ja 20\xc2\xa0m k\xc3\xb5rge). See ruum on tuntud ka oma v\xc3\xa4ga hea akustika poolest, mille t\xc3\xb5ttu peetakse seal kontserte. Koobas on osa eelajaloolisest v\xc3\xa4lja mineva vee koopast. Koopa seinad on t\xc3\xa4is vee-erosiooni auke. Seda koobast kasutasid kunagi ka pleistotseeniaegsed loomad, peamiselt karud. Nagu teistes koobastes, nii on ka Catherine koopas n\xc3\xa4ha kauneid stalaktiite ja stalagmiite.\n_START_SECTION_\nSloup-\xc5\xa0o\xc5\xa1\xc5\xafvka koopad\n_START_PARAGRAPH_\nKoopad asuvad Sloupi linna l\xc3\xb5unapoolsemas osas, kust algab ka Such\xc3\xbd \xc5\xbeleb. Koopad kuuluvad Amateuri koobaste s\xc3\xbcsteemi, mis on k\xc3\xb5ige pikem koobaste s\xc3\xbcsteem T\xc5\xa1ehhis. Sloup-\xc5\xa0o\xc5\xa1\xc5\xafvka koopad koosnevad erinevate kuppelsaalide kompleksist, koridoridest ja hiiglaslikest maa-alustest kahe astmelistest kuristikest. Koopa \xc3\xbcks saal, mida kutsutakse Eli\xc5\xa1\xc4\x8dina jeskyn\xc4\x9b, on tuntud hea akustika poolest ja ka seal on hea pidada kontserte.\n_START_SECTION_\nVypusteki koobas\n_START_PARAGRAPH_\nKoobas asetseb Moraavia karsti keskosas ja selle on moodustanud kunagine maa-alune j\xc3\xb5gi K\xc5\x99tinsk\xc3\xbd Creek.'