b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Tut\xc5\xa1kevit\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Tut\xc5\xa1kevit\xc5\xa1 (vene keeles \xd0\x92\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80 \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\xa2\xd1\x83\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87; 29. detsember 1904  Bessaraabia kubermang \xe2\x80\x93 24. juuli 1997 Peterburi) oli ukraina p\xc3\xa4ritolu Venemaa f\xc3\xbc\xc3\xbcsik._NEWLINE_1928. aastal l\xc3\xb5petas Vladimir Tut\xc5\xa1kevit\xc5\xa1 Dragomanovi-nimelise Kiievi Rahvahariduse Instituudi f\xc3\xbc\xc3\xbcsika-matemaatikateaduskonna. Alates 1936. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Leningradi F\xc3\xbc\xc3\xbcsika-Tehnikainstituudis. Tema teaduslik uurimissuund oli seotud pooljuhtide f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaga ja pooljuhtseadmete loomisega. 1939. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi, 1956. aastal doktoriv\xc3\xa4itekirja. Tema juhtimisel t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja N\xc3\xb5ukogude Liidus esimesed r\xc3\xa4ni- ja germaaniumdioodid ning -trioodid._NEWLINE_Aastatel 1967\xe2\x80\x931986 oli ta NSVL TA Joffe-nimelise F\xc3\xbc\xc3\xbcsika-Tehnikainstituudi direktor. Alates 1987. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Tut\xc5\xa1kevit\xc5\xa1 NSVL Teaduste Akadeemia presiidiumi n\xc3\xb5unikuna ja  \xc3\xbchtlasi Kalinini-nimelise Leningradi Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi kateedrijuhatajana.'