b'\n_START_ARTICLE_\nLiubavas\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcla on esimest korda mainitud XVIII sajandi alguses. Aastal 1717 ehitati sinna kabel. Aastal 1744 sai asulast alev, millel oli \xc3\xb5igus pidada neli korda aastas laata. Aastal 1770 ehitati sinna kirik ja Liubavasest sai kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1791 sai Liubavasest linn._NEWLINE_Aastal 1827 oli linnas 98 maja. Aastal 1853 sai linnast alev ja XIX sajandi l\xc3\xb5pus k\xc3\xbcla. Knygne\xc5\xa1yst\xc4\x97 ajal oli asula t\xc3\xa4htis raamatute Leedusse toimetamise keskus. Asulas tegutses mitu leedu katoliiklaste organisatsiooni (\xc5\xbdiburys, Leedu katoliiklik karskusselts). Aastal 1897 oli Liubavases 964 elanikku. Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal p\xc3\xb5les Liubavas maha. Aastal 1919 h\xc3\xb5lvas asula Poola s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi, mis lahkus sealt juulis 1920. Hiljem tegutsesid asula \xc3\xbcmbruskonnas poola partisanid, kes aastal 1922 lasid seal maha viis leedulast. Aastaks 1923 oli suurem osa poolakaid teisele poole piiri kolinud, Liubavases oli toona 593 elanikku. Aastal 1931 valmis mahap\xc3\xb5lenud kiriku asemele uus._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im k\xc3\xbc\xc3\xbcditas 10 Liubavase elanikku. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal h\xc3\xa4vis k\xc3\xbcla kirik, s\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel tegutsesid asula \xc3\xbcmbruskonnas Leedu metsavennad. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu ajal oli Liubavas kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1956 ehitati kirikul asunud kabel \xc3\xbcmber kirikuks.'