b'\n_START_ARTICLE_\nRohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lisehitus\n_START_PARAGRAPH_\nRohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel on v\xc3\xa4liselt \xc3\xbcsna silmapaistmatu orhidee. \xc3\x95itseva taime pikkus on 10\xe2\x80\x9325 cm._NEWLINE_Punakaspruuni varjundiga v\xc3\xa4ikeseid rohekaid \xc3\xb5isi on \xc3\xb5\xc3\xb5skeele \xc3\xb5isikus 5\xe2\x80\x9325 ning mesimahla t\xc3\xb5ttu l\xc3\xb5hnavad need putukate jaoks ligimeelitavalt. Huul on teistest \xc3\xb5ielehtedest t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt pikem ning sirutub allapoole varre suunas, lihtsustamaks putukate j\xc3\xb5udmist \xc3\xb5ide. _NEWLINE_Lehti on maksimaalselt kuus. \xc3\x95\xc3\xb5skeele alumised 2\xe2\x80\x933 lehte on kuni 8 cm pikkused ning s\xc3\xbcstja v\xc3\xb5i kitsaselliptilise kujuga, \xc3\xbclemised \xc3\xbcksikud lehed on v\xc3\xa4iksemad ja s\xc3\xbcstjad. Kandelehed on rohtjad ning tavaliselt \xc3\xb5itega ligikaudu sama pikad._NEWLINE_Juuremugul on \xc3\xb5\xc3\xb5skeelel s\xc3\xb5rmjalt l\xc3\xb5hestunud.\n_START_SECTION_\nLiigi nimetus\n_START_PARAGRAPH_\nLiik on eestikeelse nime saanud oma kotja kannuse j\xc3\xa4rgi. Teaduslik nimetus Coeloglossum viride p\xc3\xa4rineb kreeka keelest, kus koilos t\xc3\xa4hendab \xc3\xb5\xc3\xb5nes, glossa \xe2\x80\x93 keel ja viride (lad k) \xe2\x80\x93 roheline.\n_START_SECTION_\nEluiga ja \xc3\xb5itsemisaeg\n_START_PARAGRAPH_\nRoheka \xc3\xb5\xc3\xb5skeele \xc3\xb5itsemisajaks hinnatakse tavaliselt juuni-juuli, kuid viimasel ajal on t\xc3\xa4is\xc3\xb5ies isendeid leitud veel ka augustis ja septembris , n\xc3\xa4iteks Pivarootsi (ja samaaegne Keemu) leid 16. septembril 2012._NEWLINE_\xc3\x9cldiselt on \xc3\xb5\xc3\xb5skeele eluiga 1\xe2\x80\x932 aastat, k\xc3\xb5ige kauem on \xc3\xbcht taime vaadeldud seitsme aasta v\xc3\xa4ltel. Sarnaselt teiste meie kliimav\xc3\xb6\xc3\xb6tme orhideedega v\xc3\xb5ib esineda t\xc3\xa4iskasvanud isendil maa-alune puhkeperiood ehk soikeseisund. K\xc3\xb5nealusel liigil saab see kesta vaid \xc3\xbche aasta, vastasel juhul on taim surnud. Populatsioonis on enamasti korraga puhkamas v\xc3\xa4ike osa isenditest, seega ei teki arvukuse hindamisel olulisi ebat\xc3\xa4psusi.\n_START_SECTION_\nKasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4ikest kasvu rohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel ei suuda v\xc3\xb5istelda teiste taimedega ning seet\xc3\xb5ttu eelistab kasvada lagedamatel aladel \xc3\xbcksiktaimekogumitena. Eestis on peamisteks elupaikadeks p\xc3\xbcsivalt karjatatavad ranna- v\xc3\xb5i looniidud. Karjatamine reguleerib taimekasvu ning loomad p\xc3\xb5hjustavad rohukamarasse mikroh\xc3\xa4iringuid, mille abil p\xc3\xa4\xc3\xa4sevad seemned pinnasesse, saades idanema hakata. Vastupidiselt niitmisele hoiab karjatamine \xc3\xa4ra ka kulukihi tekkimise, mille all idandid ei suuda t\xc3\xa4iskasvanud taimedeks sirguda. Rannaniitudel v\xc3\xb5ib \xc3\xb5\xc3\xb5skeelt kohata koos k\xc3\xa4rbes\xc3\xb5ie v\xc3\xb5i hariliku k\xc3\xa4oraamatuga._NEWLINE_\xc3\x9cksikuid isendeid on leitud ka kraaviservadelt ja rohtunud pinnaseradadelt. Liik ei ole otseselt tundlik pinnase lubjasisalduse, niiskustaseme ega valgustingimuste suhtes. Siiski arvatakse, et \xc3\xb5\xc3\xb5skeel vajab lisaks h\xc3\xb5redale konkurentsile veel mingisugust seens\xc3\xbcmbiondiga seotud spetsiaalset tingimust, mida pole siiani avastatud. M\xc3\xb5ju v\xc3\xb5ivad avaldada ka muutused tolmeldajaputukate elus.\n_START_SECTION_\nLevik maailmas\n_START_PARAGRAPH_\nRoheka \xc3\xb5\xc3\xb5skeele levikuala h\xc3\xb5lmab Euroopat, P\xc3\xb5hja-Aasiat ja P\xc3\xb5hja-Ameerikat, olles siiski haruldane ja kasvukoha suhtes valiv taim. N\xc3\xa4iteks on liik arvukas Norras, kuid Taanis puudub. V\xc3\xb5imalusel eelistab \xc3\xb5\xc3\xb5skeel kasvada m\xc3\xa4gistel aladel (F\xc3\xbcller 1972), Aasias on teda kohatud kuni 4000 m k\xc3\xb5rgusel merepinnast (Varhamejeva jt 1991). Viimaste aastak\xc3\xbcmnete jooksul on olnud kiirelt taandumas eelk\xc3\xb5ige tasandikel asuvad kasvukohad.\n_START_SECTION_\nArvukus Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nRohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel kuulub Eestis k\xc3\xb5ige kiiremini kaduvate k\xc3\xa4paliste hulka. On hinnatud, et 20. sajandi jooksul v\xc3\xa4henes populatsioonide arv 32st 10ni. Alates 2008. aastast on kirjeldatud ainult kolme eluj\xc3\xb5ulist populatsiooni: Haavakannu puisniidul Ida-Virumaal, Paope kunagisel karjamaal Hiiumaal ja Keemu rannaniidul L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal. On leitud ka eraldiseisvaid isendeid mujalt Eestist, n\xc3\xa4iteks 2012. aastal L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt Pivarootsist.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbchiealisuse t\xc3\xb5ttu on rohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel esimest korda maapealset osa kasvatades juba \xc3\xb5itsemisv\xc3\xb5imeline. Vuokko (1987) andmetel tolmeldavad \xc3\xb5isi p\xc3\xb5hiliselt mardikaliste seltsi kuuluvate pehmekoorte (Cantharis) m\xc3\xb5ned liigid, keda \xc3\xb5\xc3\xb5skeel meelitab magusa l\xc3\xb5hnaga. \xc3\x95ietolmu kantakse edasi pollinaariumidena. Tolmeldajatena on mainitud ka liblikaid, mesilasi ja k\xc3\xa4guvamplasi._NEWLINE_Metsare (2015) anal\xc3\xbc\xc3\xbcsitud \xc3\xb5\xc3\xb5skeele seemneproovide j\xc3\xa4rgi oli aastatel 2008\xe2\x80\x932012 Eesti eri populatsioonides keskmine seemnete arv viljas vahemikus 189\xe2\x80\x932191, kuid hulk s\xc3\xb5ltus arvatavasti nii aastast kui ka leiukohast. Mediaaniks kujunes 1904 seemet kupra kohta, mis annab tunnistust v\xc3\xa4ga suurest seemnehulgast taime kohta._NEWLINE_\xc3\x95\xc3\xb5skeele perekond (Coeloglossum) sarnaneb evolutsiooniliselt s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pa perekonnaga (Dactylorhiza), seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ivad kaks l\xc3\xa4hestikku kasvavat eri liiki taime moodustada ristandeid . 2009. aasta seisuga polnud h\xc3\xbcbriide Eestist veel leitud.\n_START_SECTION_\nOhuallikad\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige olulisem roheka \xc3\xb5\xc3\xb5skeele taandumise p\xc3\xb5hjus on kasvukohtade kadumine, peamiselt poollooduslike koosluste majandamise l\xc3\xb5petamine ja selle tagaj\xc3\xa4rjel tekkiv k\xc3\xb5rge taimestik. \xe2\x80\x9eRoheka \xc3\xb5\xc3\xb5skeele kaitse tegevuskava\xe2\x80\x9d j\xc3\xa4rgi on ohuallikateks veel kasvuala kulustumine, \xc3\xbclekarjatamine, kuivendamine v\xc3\xb5i kuivamine, valed hooldusv\xc3\xb5tted, muuhulgas niitmine, ning metssead. Tiheda kulu v\xc3\xb5i niitmise t\xc3\xb5ttu tekkinud paksu niidukamara alt ei suuda noored taimed idaneda. Peamiselt ohustab kuivamine viljuvaid taimi eriti kuivadel suvedel. \xc3\x9clekarjatamine ja metssead v\xc3\xb5ivad h\xc3\xa4vitada v\xc3\xa4ikesed populatsioonid, s\xc3\xbc\xc3\xbces \xc3\xa4ra k\xc3\xb5ik eluj\xc3\xb5ulised taimed.\n_START_SECTION_\nKaitse Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nRohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel v\xc3\xb5eti riikliku kaitse alla 1983. aastal koos k\xc3\xb5igi teiste Eesti seni kaitsmata k\xc3\xa4palistega. 1994. aastal vastu v\xc3\xb5etud Eesti Vabariigi kaitstavate loodusobjektide seadus paigutas liigi II kategooria kaitstavate k\xc3\xa4paliste hulka.  I ja II kaitsekategooriana kaitse alla v\xc3\xb5etavate liikide loetelus  kuulub rohekas \xc3\xb5\xc3\xb5skeel alates 24. maist 2004 I kaitsekategooria liikide hulka. Eesti punases raamatus kuulub \xc3\xb5\xc3\xb5skeel \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt ohustatud liikide hulka.'