b'\n_START_ARTICLE_\nEdward T. Hall\n_START_PARAGRAPH_\nEdward Twitchell Hall, Jr (16. mai 1914 Webster Groves, Missouri osariik \xe2\x80\x93 20. juuli 2009 Santa Fe) oli USA antropoloog ja kultuuridevaheliste erinevuste uurija._NEWLINE_Hall v\xc3\xb5ttis kasutusele prokseemika m\xc3\xb5iste, kirjeldamaks inimeste kultuurist s\xc3\xb5ltuvalt erinevat ruumikasutust. Eriliselt r\xc3\xb5hutas Hall ruumikasutust isikutevahelises suhtluses.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\n1933\xe2\x80\x931937 j\xc3\xa4lgis Hall navaho ja hopi indiaanlaste elu Arizona reservaatides ja kirjutas kogemustest autobiograafilise teose "West of the Thirties". 1942 sai ta doktorikraadi Columbia \xc3\x9clikoolist (Columbia University) ning j\xc3\xa4tkas v\xc3\xa4lit\xc3\xb6id ja teiste kultuuridega seotud kogemuste kogumist Euroopas, L\xc3\xa4his-Idas ja Aasias (n\xc3\xa4iteks teenis ta Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal USA armees Euroopas ja Filipiinidel). 1950. aastatel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta USA v\xc3\xa4lisministeeriumis V\xc3\xa4listeenistuse Instituudis (Foreign Service Institute, FSI) \xc3\xb5petades v\xc3\xa4listeenistuse personalile kultuuridevahelise kommunikatsiooni nippe. Hall kirjutas mitu populaarset raamatut praktiliste n\xc3\xb5uannetega kultuuridevahelise kommunikatsiooni situatsioonides hakkama saamiseks ja teda peetakse kultuuridevahelise kommunikatsiooni kui akadeemilise distsipliini rajajaks. Elu jooksul \xc3\xb5petas Hall ka mitmes \xc3\xbclikoolis.\n_START_SECTION_\nOlulisemad teosed\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatus "The Hidden Dimension" kirjeldas ta kultuurist tingitud ajalisi ja ruumilisi m\xc3\xb5\xc3\xb5tmeid, mis meid k\xc3\xb5iki \xc3\xbcmbritsevad (n\xc3\xa4iteks f\xc3\xbc\xc3\xbcsiline kaugus, mida inimesed erinevates olukordades hoiavad \xe2\x80\x93 \xc3\xbchtedes kultuurides vajavad inimesed enese mingis olukorras mugavalt tundmiseks suuremat isiklikku ruumi kui teistes). Raamat valmis CIA rahalise toetusega._NEWLINE_Raamatus "The Silent Language" v\xc3\xb5ttis Hall kasutusele termini \xe2\x80\x99pol\xc3\xbckrooniline\xe2\x80\x99 (ka \'pol\xc3\xbckroonne), kirjeldamaks inimeste v\xc3\xb5imet tegelda samaaegselt mitme tegevusega. \xe2\x80\x99Monokroonilised\xe2\x80\x99 (ka \'monokroonsed\') inimesed ja kultuurid seevastu teevad asju pigem j\xc3\xa4rgem\xc3\xb6\xc3\xb6da._NEWLINE_Raamatus "Beyond Culture" tarvitas Hall m\xc3\xb5isteid \xe2\x80\x99tugeva kontekstiga kultuur\xe2\x80\x99 (ka \xe2\x80\x99k\xc3\xb5rge kontekstiga kultuur\xe2\x80\x99) (high-context culture) ja \xe2\x80\x99n\xc3\xb5rga kontekstiga kultuur\xe2\x80\x99 (ka \xe2\x80\x99madala kontekstiga kultuur\xe2\x80\x99) (low-context culture). Kultuurist s\xc3\xb5ltub, kas inimesed kasutavad tavaolukordades pigem tugeva v\xc3\xb5i n\xc3\xb5rga kontekstiga s\xc3\xb5numeid. Tugeva kontekstiga kultuurides j\xc3\xa4etakse paljud asjad \xc3\xbctlemata \xe2\x80\x93 informatsioon sisaldub kontekstis, nii et verbaalne s\xc3\xb5num v\xc3\xb5ib sisaldada v\xc3\xa4hem infot. Seega saab tugeva kontekstiga kultuuris s\xc3\xb5navalik v\xc3\xa4ga oluliseks, kuna sisegrupile (in-group) saab keerulise s\xc3\xb5numi edastada efektiivselt ka v\xc3\xa4heste s\xc3\xb5nadega. N\xc3\xb5rga kontekstiga kultuurides peab k\xc3\xb5neleja seevastu palju eksplitsiitsem olema (asjast otse r\xc3\xa4\xc3\xa4kima) ja \xc3\xbche s\xc3\xb5na t\xc3\xa4hendus ei ole nii oluline.'