b'\n_START_ARTICLE_\nSonja Henie\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa s\xc3\xbcndis 1912. aastal erakordse lumetormi ajal. Enne, kui ta 1969 suri leukeemia tagaj\xc3\xa4rjel Punase Risti lennukis teel Pariisist Oslosse, oli ta kardinaalselt muutnud inimeste suhtumist iluuisutamisse. Sonja Henie on rohkem kui keegi teine kaasa aidanud iluuisutamisspordi populariseerimisele. P\xc3\xa4rast sportlaskarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri l\xc3\xb5ppu oli ta kino \xc3\xbcks peamisi t\xc3\xb5mbenumbreid, keda edestasid vaid Shirley Temple ja Clark Gable._NEWLINE_Heniede kodu asus Oslos Frogneri staadioni l\xc3\xa4hedal. Peres oli keegi, kes tahtis Sonjalt midagi rohkemat, kui see, et t\xc3\xbcdruk viidab meeldivalt aega uisutamisega. See oli energiline pereisa Wilhelm Henie, jalgrattas\xc3\xb5idu maailmameister aastast 1894. Wilhelm uskus oma silmi ja t\xc3\xbctre annet. \xc3\x95nneks oli ta ka varakas mees \xe2\x80\x93 karusnahakaubandus l\xc3\xa4ks h\xc3\xa4sti._NEWLINE_Veel enne, kui Sonjast iluuisutaja sai, oli ta tegelenud suusatamisega. Vanemad viisid teda koos vend Leifiga sageli perekonnavillasse Norra m\xc3\xa4gik\xc3\xbclas Geilos. Sonja hakkas suusatama nelja-aastaselt niipea, kui esimene lumi maha sadas. Geilos ei k\xc3\xb5ndinud keegi, k\xc3\xb5ik olid suuskadel. "Varajasest suusatamisest tulenevalt," \xc3\xbctles Sonja, "omandasin suurep\xc3\xa4rase tasakaalutunde ja liikumisr\xc3\xbctmi. See andis mulle hea aluse hilisemaks, kui alustasin uisutamist."_NEWLINE_Tema iluuisutamiskarj\xc3\xa4\xc3\xa4rile aitas kaasa ka t\xc3\xbctarlapse varajane huvi balleti vastu. "Ballett oli minu esimene armastus, uisutamine teine, kui k\xc3\xb5nelda kronoloogiliselt... Tahtsin tantsu tuua uisutamisse, balleti j\xc3\xa4\xc3\xa4le."_NEWLINE_Sonja sai oma esimese uisupaari kuueaastaselt p\xc3\xa4rast pikki tingimisi vanematega, kes pidasid teda liiga nooreks. Nad pakkusid talle t\xc3\xb5ukekelku. Sonja aga eelistas uiske \xe2\x80\x93 ja sai oma tahtmise. Ta \xc3\xb5ppis uisutama venda j\xc3\xa4lgides. Enne kui t\xc3\xbcdruk sai seitse t\xc3\xa4is, avaldas ta juba muljet \xc3\xbchele eraklubi liikmele, kes andis Sonjale ka esimest erialast \xc3\xb5petust. Seitsmeaastaselt osales ta oma esimesel v\xc3\xb5istlusel ja v\xc3\xb5itis. Auhinnaks sai t\xc3\xbcdruk h\xc3\xb5bedase p\xc3\xa4rlmutterpeaga paberinoa._NEWLINE_Bergeni linna l\xc3\xa4hedal Finsees asus raudtee \xc3\xa4\xc3\xa4res vana kaarhall, mille Wilhelm Henie muutis treeningusaaliks, kus sai uisutama hakata juba varas\xc3\xbcgisel. Sonja treenis tagant sundimata r\xc3\xb5\xc3\xb5muga hommikust \xc3\xb5htuni. Kust ta seda r\xc3\xb5\xc3\xb5mu leidis, ei teadnud keegi. Innukalt harjutas t\xc3\xbcdrukutirts kohustuslikke figuure. Need oli vaja omandada t\xc3\xa4ielikult, kas v\xc3\xb5i une pealt, et v\xc3\xb5istlustel saaks keskenduda keha ja hingega vabakavale._NEWLINE_Aja jooksul muutus t\xc3\xbctarlapse keha naiselikuks, kuid tema lapselik naeratus ei kadunud. Koolisk\xc3\xa4imine j\xc3\xa4i tagaplaanile, kuid mis sellest \xe2\x80\x93 Sonja vallutas maailma uiskude, mitte sulepeaga \xe2\x80\x93 seda teadis isa Wilhelm h\xc3\xa4sti. Kaheksa-aastaselt tuli Sonja Norra meistriks juunioride klassis ning j\xc3\xa4rgmisel aastal sai temast Norra iluuisutamise t\xc5\xa1empion t\xc3\xa4iskasvanute seas. Ta siirdus Londonisse, kus asus \xc3\xb5ppima balletti kuulsa vene baleriini Anna Pavlova juhendamisel. Kui Sonja sai k\xc3\xbcmneseks, viis isa ta Sankt Moritzisse ja Chamonix\'sse, kust t\xc3\xa4iendati iluuisutamiskunsti. Seal kohtus Henie ka Rootsi kuulsa t\xc5\xa1empioni Gillis Grafstr\xc3\xb6miga, kellest sai t\xc3\xbctarlapse treener._NEWLINE_Ta polnud veel 12-aastanegi, kui l\xc3\xa4ks 1924. aastal Chamonix\'sse ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4nge "proovima". "See oli just see, mida tahtsin. Mitte au p\xc3\xa4rast, vaid et saada eluline kujutlus maailma uisut\xc3\xa4htede s\xc3\xa4rast ja olla valmis omandama vajalikku tulevikuks," \xc3\xbctles Sonja hiljem._NEWLINE_Norra p\xc3\xa4evalehtede toimetajad olid s\xc3\xbcgavalt n\xc3\xb6rdinud \xe2\x80\x93 meeletus, arutu, vastutustundetu \xe2\x80\x93, kui Henie valiti 11-aastaselt rahvuskoondisse kaitsma Norra spordiau. Ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngud pole laste jaoks, vaid t\xc3\xa4ismeestele, sellistele v\xc3\xa4gilastele nagu Thorleif Haug, Johan Gr\xc3\xb8ttumsbr\xc3\xa5ten v\xc3\xb5i Narve Bonna._NEWLINE_Suupruukijatel oli \xc3\xb5igus, sest Sonja j\xc3\xa4i naiste \xc3\xbcksiks\xc3\xb5idus kaheksa osav\xc3\xb5tja seas viimaseks. Kuid \xc3\xbcks seitsmest kohtunikust andis talle k\xc3\xb5rgeima hinde vabaharjutuse eest. "Mulle ei meeldi m\xc3\xb5elda, mis oleks v\xc3\xb5inud juhtuda, kui oleksin selles eas tulnud ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itjaks," \xc3\xbctles Sonja Henie. "See oleks v\xc3\xb5inud mulle p\xc3\xa4he l\xc3\xbc\xc3\xbca ja r\xc3\xb6\xc3\xb6vinud mult sihilej\xc3\xb5udmisel mitmeks aastaks l\xc3\xb5bu ja treenimistahte."_NEWLINE_Maailma vallutamist alustas 14-aastane Sonja Henie kodulinnas Oslos tuttaval Frogneri staadionil 1927. aasta veebruaris, kus ta krooniti esmakordselt maailmameistriks. V\xc3\xb5istlustel polnud muud viga, kui see, et osales vaid neli iluuisutajat ja et isa Wilhelm v\xc3\xb5itis kohtunikud oma joviaalsusega. Nii tuleks eduka karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri alguseks pidada Sankt Moritzi talim\xc3\xa4nge aasta hiljem._NEWLINE_J\xc3\xb5udnud ol\xc3\xbcmpialinna, oli 15-aastane norralanna oma kohevate blondide juuste ja s\xc3\xa4delevate pruunide silmadega naisiluuisutamise revolutsion\xc3\xa4\xc3\xa4ri kehastus. Kuna ta oli nii noor, kandis ta l\xc3\xbchikesi seelikuid, mida eakamad uisutajad v\xc3\xb5isid pidada ebas\xc3\xbcndsaks, kuid mis v\xc3\xb5imaldasid tal arendada kiiremaid piruette ning sooritada k\xc3\xb5rgemaid h\xc3\xbcppeid. Seda ei osatud siiski pidada veel julgeks v\xc3\xb5istluskost\xc3\xbc\xc3\xbcmiks, sest tundus lapsele \xc3\xbcsna loomulik. Ometi m\xc3\xb5jutas see salakavalalt publikut ja kohtunikke._NEWLINE_Sonja oli ka esimene, kes loobus mustadest uisusaabastest ja sukkadest, kandes vahelduvaid v\xc3\xa4rve nagu hall, bee\xc5\xbe v\xc3\xb5i valge. Nende pilkup\xc3\xbc\xc3\xbcdvate s\xc3\xa4delevate kost\xc3\xbc\xc3\xbcmidega n\xc3\xa4itas ta biljantset vabakava. Publik ja kohtunikud j\xc3\xa4lgisid p\xc3\xa4rani silmi, kuidas ta tuiskas ja libises j\xc3\xa4\xc3\xa4l, esitades t\xc3\xa4iuslikku balletti ja uisutamist. Meisterlikkus oli tulnud suure t\xc3\xb6\xc3\xb6ga. "Seni oli uisutamine vormilt pigem puine ja pedantne," kirjutas Henie oma autobiograafias. _NEWLINE_Ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngude l\xc3\xb5pu\xc3\xb5htu toimus Palace\'i hotelli kaunis ballisaalis. Esimestena l\xc3\xa4ksid tantsup\xc3\xb5randale Sonja Henie ja Johan Gr\xc3\xb8ttumsbr\xc3\xa5ten. M\xc3\xb5lemad olid ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itjad ja nooruke Sonja nuttis r\xc3\xb5\xc3\xb5must, kui kahev\xc3\xb5istluse kuningas viis teda uljalt viini valsi keerutustesse._NEWLINE_Sonja Henie nimi lendas \xc3\xbcle maailma ja temast sai t\xc3\xa4ht, kelle koduks olid suurlinnade luksushotellid ja j\xc3\xa4\xc3\xa4hallid. Kogu Heniede pere reisis koos Sonjaga. Neiu iluuisutamise kunst t\xc3\xa4iustus veelgi ja \xc3\xbcha enam sulatas ta oma kavasse tantsuelemente, klassikalise balleti plastika kaasa arvatud. Ikka oskas ta lisada midagi uut ja enneolematut, t\xc3\xa4iendades harjutusi ka h\xc3\xbcpetega, mida seni olid sooritanud vaid mehed. Ka muusika pidi olema teistsugune, mitte ainult traditsioonilised viini valsid._NEWLINE_Kohe p\xc3\xa4rast Sankt Moritzit tuli Sonja Londonis teist korda maailmameistriks ning printsessid Elizabeth ja Margaret k\xc3\xa4isid \xc3\xbcle poordi temalt n\xc3\xb5u k\xc3\xbcsimas, millised uisud nad peaksid endale ostma. Kutseid sadas igalt poolt. Kopenhaagenis tungles j\xc3\xa4rvej\xc3\xa4\xc3\xa4l Sonja esinemist j\xc3\xa4lgides 30 000 inimest, nii et j\xc3\xa4\xc3\xa4 ei pidanud l\xc3\xb5puks enam vastu ja pragudest tungis areenile vesi._NEWLINE_1930. aasta Ameerika-turnee oli kui muinasjutt. Madison Square Gardenis imetlesid 17 000 newyorklast pro\xc5\xbeektorivalguses lendavat haldjat. Chicago suures hallis olid esinenud nii tuntud lauljad kui ka tantsijad, kuid nad polnud kohale meelitanud 20 000 pealtvaatajat, nagu 18-aastane norralanna._NEWLINE_Sonja sai hulgaliselt kingitusi ja armastuskirju. Miljon\xc3\xa4rid pakkusid autosid, kleite, s\xc3\xb5rmuseid, papagoisid, mida k\xc3\xb5ike. Autogrammisoove sadas tuhandeid. Isa Wilhelm, tahtmata t\xc3\xbctart asjatult segada, maalis fotodele Sonja allkirju ja p\xc3\xbchkis higi. Ta s\xc3\xa4deles r\xc3\xb5\xc3\xb5must, t\xc3\xb5rjudes k\xc3\xbcmneid ettepanekuid, mis oleksid ta t\xc3\xbctrele t\xc3\xa4hendanud amat\xc3\xb6\xc3\xb6rspordiga h\xc3\xbcvastij\xc3\xa4tmist, ja tema kunst oleks muutunud miljoniteks dollariteks. Aeg ei olnud selleks veel k\xc3\xbcps. _NEWLINE_Sonja Henie positsiooni \xc3\xbcritasid k\xc3\xb5igutada austerlannad Fritzi Burger ja Hedy Stenuf, rootslanna Vivi-Anne Hult\xc3\xa9n, britid Cecilia Colledge ja Megan Taylor ning ameeriklannad Marbel Vinson ja Beatrix Loughran, kuid asjatult. Maailmameistriks tuli ta Budapestis ja New Yorgis, siis v\xc3\xb5itis Lake Placidi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngud ning tuli taas maailmameistriks Berliini, Montreali, Stockholmi ja Oslo MM-il. _NEWLINE_Iga kord oli Sonja Henie \xc3\xbcliv\xc3\xb5imas v\xc3\xb5itja. Oma osa oli siin ka tema uuel kanadalasest treeneril Howard Nicholsonil, kes m\xc3\xb5tles v\xc3\xa4lja \xc3\xbcha uusi liikumisi ja figuure. P\xc3\xa4rast Lake Placidi ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itu arvasid Sonja vanemad, et ta v\xc3\xb5iks n\xc3\xbc\xc3\xbcd l\xc3\xb5petada, aga neiu ise oli seadnud oma sihid k\xc3\xb5rgemale: "Tahan v\xc3\xb5ita kolm ol\xc3\xbcmpiakulda ja tulla k\xc3\xbcmnekordseks maailmameistriks," \xc3\xbctles ta. "P\xc3\xa4rast seda l\xc3\xa4hen filmi." _NEWLINE_Ees olid Garmisch-Partenkircheni taliol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngud. K\xc3\xb5mu erakordsest tippspordikarj\xc3\xa4\xc3\xa4rist \xc3\xbcmbritses teda, kui norralanna j\xc3\xb5udis Saksamaale. Neljandate talim\xc3\xa4ngude sangarid olid Sonja Henie ja Adolf Hitler, kes tihti esinesid ka t\xc3\xa4helepanu\xc3\xa4ratavalt koos. Ei taibanud neiu toona natsismis peituvat ohtu. Avamisel lehvitas Sonja Hitlerile, s\xc3\xb5brustas eriliselt sakslastest paariss\xc3\xb5idu v\xc3\xb5itjate Maxi Herberi ja Ernst Baieriga ning elas hotellis Alpenhof, kus elasid ka f\xc3\xbc\xc3\xbcrer, Goebbels ja G\xc3\xb6ring. _NEWLINE_Sonja Henie lubas endale teatud staaritsemistki. 11 000 pealtvaatajat Hitleriga eesotsas istusid naiste \xc3\xbcksiks\xc3\xb5idu ootel trib\xc3\xbc\xc3\xbcnidel. Osav\xc3\xb5tjate tutvustamiselt norralanna aga puudus, puhates rahulikult hotellitoas, ja j\xc3\xb5udis j\xc3\xa4\xc3\xa4staadionile alles oma etteaste ajaks. Taas oli tema esinemine laitmatu. Sonja Henie sai kuldmedali sama \xc3\xbcliv\xc3\xb5imsalt kui eelmistelgi kordadel. Der F\xc3\xbchrergi oli neiust sedav\xc3\xb5rd sisse v\xc3\xb5etud, et kinkis talle enda tohutu suure portree koos autogrammiga. _NEWLINE_Kohe p\xc3\xa4rast ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4nge tuligi Henie k\xc3\xbcmnendat korda maailmameistriks \xe2\x80\x93 23-aastaselt. K\xc3\xb5ik unistused olid t\xc3\xa4itunud. Amat\xc3\xb6\xc3\xb6rina polnud enam midagi saavutada. Oli tulnud aeg tegeleda millegi muuga. Ta r\xc3\xa4ndas USA-sse, kus s\xc3\xb5lmis Century Foxiga oma esimese filmilepingu. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast 1936. aasta Garmisch-Partenkircheni ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4nge j\xc3\xa4ttis Henie amat\xc3\xb6\xc3\xb6rsportlase karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri ja alustas elukutselise sportlasena esinemist. Ta osales 15 filmis, millest kuulsaim oli 1941. aastal valminud film svingit\xc3\xa4htedest ("Sun Valley Serenade"). Ta v\xc3\xb5ttis osa ka mitmest j\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xb5ust nii USA-s kui ka Norras. _NEWLINE_Sel ajal, kui Hitler anastas tema kodumaa, sooritas Sonja ringreisi m\xc3\xb6\xc3\xb6da USA linnu, hullutas inimesi virtuoosse esinemisega ja j\xc3\xb5i teed president Franklin Roosevelti seltsis. Oma filmide ja arvukate j\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xb5udega \xc3\xa4ratas ta Ameerikas m\xc3\xa4\xc3\xa4ratut huvi spordialal, mis seni polnud seal kuigi populaarne. Uisuv\xc3\xa4ljakuid hakati rajama kogu riigis. V\xc3\xa4ikesed ameerika t\xc3\xbcdrukud, kes polnud varem \xc3\xbcldse spordist huvitatud, asusid uiskudele. Nad tahtsid olla nagu Sonja Henie. _NEWLINE_Sonja Henie sai USA kodakondsuse 1941. aastal. Juba enne seda oli temast saanud maailma rikkamaid naisi (elu l\xc3\xb5puks oli ta kogunud 47 miljonit dollarit). Isiklikus elus ei l\xc3\xa4inud k\xc3\xb5ik kaugeltki nii, nagu ta oleks soovinud. Esimesed kaks abielu l\xc3\xb5ppesid lahutusega. _NEWLINE_Enne 1956. aastal oma lapsep\xc3\xb5lvekallima, 44-aastase laevaomaniku Niels Onstadiga abiellumist (mis oli Henie kolmas abielu) lausus Sonja Henie: "Vaid surm v\xc3\xb5ib meid lahutada." Surm neid ka lahutas. Sonja elu katkes 1969. aastal. Temast j\xc3\xa4i j\xc3\xa4rele suur sportlasekuulsus ja koos Onstadiga rajatud kunstikeskus H\xc3\xb8vikkoddenis Oslo l\xc3\xa4hedal. Selle kunstimuuseumi, mille ehteiks olid Henri Matisse\'i, Paul Klee, Edvard Munchi, Juan Grisi, Pablo Picasso ja teiste kuulsuste teosed, kinkis abielupaar 1968. aastal Norra rahvale.'