b'\n_START_ARTICLE_\nPirita sadam\n_START_PARAGRAPH_\nPirita sadam on v\xc3\xa4ikesadam Tallinnas Pirita linnaosa veerel Pirita j\xc3\xb5e suudmes.\n_START_SECTION_\nAndmed\n_START_PARAGRAPH_\nSadama kood on EE PIR._NEWLINE_Sadama geograafilised koordinaadid on 59\xc2\xb0\xc2\xa028\xe2\x80\xb2\xc2\xa06\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 24\xc2\xb0\xc2\xa049\xe2\x80\xb2\xc2\xa018\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E._NEWLINE_Sadama territoorium h\xc3\xb5lmab 52 286 m\xc2\xb2 maa-ala ja 128 014 m\xc2\xb2 veeala._NEWLINE_Sadamas on 26 kaid \xc3\xbcldpikkusega 1818 m. Suurim s\xc3\xbcgavus kai \xc3\xa4\xc3\xa4res on 4,2 m. _NEWLINE_Suurim v\xc3\xb5imalik laev: pikkus 50 m, laius 20 m, s\xc3\xbcvis 2,8 m._NEWLINE_Sadamasse sisses\xc3\xb5itu h\xc3\xb5lbustab siht (iseloomuliku kujuga alumise tuletorniga) ning lainetuse eest pakuvad head kaitset \xc3\xbcmber sadama rajatud muulid. Akvatooriumi edelaosas asuvad paaditankla ja merep\xc3\xa4\xc3\xa4ste \xc3\xb5ppetaristu. Sadamas on ka piiripunkt. _NEWLINE_Sadamast ja j\xc3\xb5est kirde poole j\xc3\xa4\xc3\xa4b Tallinna suurim supelrand.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt oli Pirita j\xc3\xb5esuue paatide randumispaiga ja paadisadamana kasutusel juba muinasajal. _NEWLINE_1913. aastal rajati Peeter Suure sadama ehitamise k\xc3\xa4igus Pirita j\xc3\xb5e suudme vasakule kaldale Tallinna Merelennujaam, mis tegutses 1918. aastani. 1919. aastal v\xc3\xb5eti lennujaama angaarid koost lahti, \xc3\xbcks neist viidi Lasnam\xc3\xa4ele ja teised kaks Tartusse ning pandi seal uuesti kokku._NEWLINE_1930. aastate l\xc3\xb5pul oli Eestis populaarne Artur Rinne laul "Miki mereh\xc3\xa4das", mille s\xc3\xb5nades l\xc3\xa4heb Miki Piritalt paadi v\xc3\xb5i s\xc3\xbcstaga merele._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude ajal asusid j\xc3\xb5esuudmes Kalevi jahtklubi, spordilaevade katsetehas ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e jahtklubi. _NEWLINE_1980. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudeks rajati seoses Tallinnas ol\xc3\xbcmpiapurjeregati korraldamisega Pirita j\xc3\xb5e suudmesse aastatel 1975\xe2\x80\x931980 suur ja moodne purjespordikompleks, mis muinsuskaitse alla v\xc3\xb5etuna on s\xc3\xa4ilinud \xc3\xbcsna algup\xc3\xa4rasena t\xc3\xa4naseni._NEWLINE_P\xc3\xa4rast taasiseseisvumist on sadamal kaks p\xc3\xb5hivaldajat: Kalevi jahtklubi ja Pirita TOP.'