b'\n_START_ARTICLE_\nStefan Heym\n_START_PARAGRAPH_\nStefan Heym (s\xc3\xbcnninimi Helmut Flieg; 10. aprill 1913 Chemnitz \xe2\x80\x93 16. detsember 2001 Ein Bokek, Iisrael) oli juudi rahvusest Saksa kirjanik. Ta kirjutas saksa ja inglise keeles.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nStefan Heym s\xc3\xbcndis Chemnitzis juudi kaupmehe pojana. 1931. aastal pidi ta ajakirjanduses avaldatud antimilitaristliku luuletuse t\xc3\xb5ttu Chemnitzi g\xc3\xbcmnaasiumist lahkuma ja ta l\xc3\xb5petas g\xc3\xbcmnaasiumi Berliinis. G\xc3\xbcmnaasiumi l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel asus ta 1932. aastal \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5ppima filosoofiat, germanistikat ja ajakirjandust. Natsionaalsotsialistide v\xc3\xb5imuletuleku j\xc3\xa4rel p\xc3\xb5genes ta 1933. aastal Prahasse ja v\xc3\xb5ttis nimeks Stefan Heym._NEWLINE_1935. aastal kolis Stefan Heym Ameerika \xc3\x9chendriikidesse, kus ta asus \xc3\xb5ppima Chicago \xc3\x9clikoolis, mille ta l\xc3\xb5petas 1936. aastal magistrikraadiga. 1937\xe2\x80\x931939 oli ta New Yorgis ilmuva n\xc3\xa4dalalehe Deutsches Volksecho peatoimetaja._NEWLINE_1943. aastal astus Stefan Heym Ameerika \xc3\x9chendriikide Armee koosseisu. P\xc3\xa4rast Normandia dessanti oli ta ps\xc3\xbchholoogilise s\xc3\xb5ja spetsialist USA 1. armees. 1945. aastal oli ta M\xc3\xbcnchenis ajalehe Neue Zeitung \xc3\xbcks asutajatest ja toimetaja. Kommunismimeelse maailmavaate t\xc3\xb5ttu vabastati ta USA relvaj\xc3\xb5udude koosseisust ja saadeti Ameerika \xc3\x9chendriikidesse tagasi. Vasakpoolsete vaadetega Heym pettus Ameerika \xc3\x9chendriikides ja lahkus sealt 1952. aastal. P\xc3\xa4rast l\xc3\xbchiajalist viibimist Varssavis ja Prahas asus ta 1953. aastal elama Saksa DV-sse._NEWLINE_Esialgu suhtus Stefan Heym Saksa DV-sse suurte lootustega, v\xc3\xa4hehaaval muutus tema suhtumine aga kriitilisemaks ja ta sattus vastuollu Saksa DV juhtkonnaga. Ta pidas ennast "kriitiliseks marksistiks", kes ei olnud mitte Saksa DV re\xc5\xbeiimi vastane, vaid selle kriitik. 1976. aastal kirjutas ta koos mitme teise tuntud Saksa DV kultuuritegelasega alla avalikule kirjale, millega protesteeriti Wolf Biermannilt Saksa DV kodakondsuse \xc3\xa4rav\xc3\xb5tmise vastu. Oma raamatute L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaal avaldamise eest karistati teda rahatrahviga ja 1979. aastal heideti ta Saksa DV Kirjanike Liidust v\xc3\xa4lja._NEWLINE_4. novembril 1989 esines Stefan Heym Berliinis Alexanderplatzil toimunud miitingul k\xc3\xb5nega, mida rahvahulk mitmel korral aplausiga katkestas. Berliini m\xc3\xbc\xc3\xbcri langemise j\xc3\xa4rel kirjutas Stefan Heym alla Saksa DV intellektuaalide \xc3\xbcleskutsele "F\xc3\xbcr unser Land" ("Meie maa eest"), milles astuti vastu Saksa DV kiirele liitmisele L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaaga. Tema terav kriitika idasakslaste tarbimisvaimustuse vastu tekitas vastakaid arvamusi. 1994. aastal kandideeris ta Demokraatliku Sotsialismi Partei nimekirjas Saksamaa Liidup\xc3\xa4eva ja osutus otsemandaadiga valituks. 1995. aasta s\xc3\xbcgisel loobus ta oma mandaadist._NEWLINE_Stefan Heym suri 2001. aasta detsembris Iisraelis kirjanike kongressil viibides.\n_START_SECTION_\nKirjanduslik looming\n_START_PARAGRAPH_\nStefan Heym alustas kirjutamist inglise keeles. Tema esimene romaan "Hostages" ("Pantvangid") ilmus 1942. aastal. Romaan ilmus saksa keeles 1958. aastal pealkirja all "Der Fall Glasenapp". Bestselleriks kujunes 1948. aastal ilmunud s\xc3\xb5jateemaline romaan "The Crusaders. A novel of only yesterday" ("Ristir\xc3\xbc\xc3\xbctlid\xc2\xa0: romaan ainult eilsest", eesti keeles 1954). Ameerikas ilmusid veel Heymi romaanid "The eyes of reason" ("M\xc3\xb5istuse silmad", 1951) ja "Goldsborough" (1953)._NEWLINE_Saksa DV-s kirjutas ta esialgu publitsistikat. Kahek\xc3\xb6iteline romaan "Die Papiere des Andreas Lenz" ("Andreas Lenzi paberid") avaldati 1963. aastal. Romaani "Lasalle" (1969) peategelane on 19. sajandi t\xc3\xb6\xc3\xb6lisliikumise tegelane Ferdinand Lassalle. Romaan "Der K\xc3\xb6nig David Bericht" ("Kuningas Davidi raport", 1972) k\xc3\xa4sitles juutide ja Iisraeli ajalugu. 1974. aastal L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaal ilmunud romaanis "5 Tage im Juni" ("Viis p\xc3\xa4eva juunis") kujutatakse 1953. aasta juunis\xc3\xbcndmusi Saksa DV-s. _NEWLINE_Romaan "Collin" (1979) ilmus L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaal ja kujutas endast teravat satiiri Saksa DV \xc3\xbchiskonna ja stalinismi aadressil._NEWLINE_Romaan "Ahasver" ("Ahasveerus") ilmus 1981. aastal. Romaanis "Schwarzenberg" (1984) kujutatakse elu Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsel Ida-Saksamaal. Romaani "Radek" (1995) peategelane on vastuoluline revolutsion\xc3\xa4\xc3\xa4r Karl Radek. Stefan Heymi viimaseks romaaniks j\xc3\xa4i "Pargfrider" (1998), mida on mitmeti t\xc3\xb5lgendatud._NEWLINE_Lisaks kirjutas Stefan Heym veel jutukogusid, kolm m\xc3\xa4lestusteraamatut ja lasteraamatuid._NEWLINE_Eesti keeles on 1963. aastal ilmunud veel ka Stefan Heymi novellivalimik "Batsill".'