b"\n_START_ARTICLE_\nKrki saar\n_START_PARAGRAPH_\nKrk (itaalia keeles Veglia, saksa keeles varem Vegl) on Horvaatiale kuuluv saar Dalmaatsia saarestikus Aadria meres._NEWLINE_Krki geograafilised koordinaadid on 45\xc2\xb0 4' p\xc3\xb5hjalaiust ja 14\xc2\xb0 36' idapikkust. Saare pindala on 405,78\xc2\xa0km\xc2\xb2. Saare k\xc3\xb5rgeim tipp Obzova on 568 meetrit k\xc3\xb5rge._NEWLINE_Krkil elab 2001. aasta seisuga 17 860 inimest. Saare suurim asula on Krki linn, kus 2001. aastal elas 5491 inimest. \xc3\x9cle 1000 elaniku oli sel aastal veel kuues asulas: Omi\xc5\xa1alj, Malinska-Duba\xc5\xa1nica, Punat, Dobrinj, Ba\xc5\xa1ka ja Vrbnik._NEWLINE_Krk oli asustatud juba 10. sajandil eKr._NEWLINE_Vanas Roomas nimetati saart Curictaks. Curicta lahes toimus Caesari ja Pompeiuse laevastike vahel merelahing._NEWLINE_Varakeskajal sai Krk horvaadi kultuuri keskuseks. Saarel asus klooster, kus loodi ja s\xc3\xa4ilitati hulgaliselt glagoolitsas kirjutatud tekste. Nende hulka kuulub ka vanim s\xc3\xa4ilinud serbohorvaadikeelne tekst. Saarel asus piiskop ja hulk aadlikke. 12. sajandil Krki valitsenud Frankopani suguv\xc3\xb5sa sai nii Horvaatia kui Ungari ajaloos v\xc3\xa4ga m\xc3\xb5jukaks kuni 17. sajandi teise pooleni._NEWLINE_Hiliskeskajal kuulus Krk Veneetsiale kuni riigi kadumiseni 1797, mil Krk nagu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nudki Dalmaatsia \xc3\xbchendati Austriaga. P\xc3\xa4rast Jugoslaavia moodustamist sai Krk selle osaks. Krk oli ainus Jugoslaavia piirkond, kus domineeris itaalia keel. P\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da enamus itaallasi lahkus._NEWLINE_Mandrilt saarele viib 1430 meetri pikkune Krki sild, mis valmis 1980._NEWLINE_L\xc3\xa4heduse ja hea \xc3\xbchenduse t\xc3\xb5ttu Rijekaga asuvad Krkil Omi\xc5\xa1aljis Rijeka lennujaam ja Rijeka sadama juurde kuuluv naftat\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisettev\xc3\xb5te._NEWLINE_L\xc3\xa4heduse t\xc3\xb5ttu P\xc3\xb5hja-Itaaliale, Austriale ja Sloveeniale on Krk nende maade elanike seas t\xc3\xa4htis turismisihtpunkt. Palju turiste saabub ka Ungarist ja Rumeeniast."