b'\n_START_ARTICLE_\nHurtigruten\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruten [h\xca\x89rtir\xca\x89t\xc9\x99n] (norra keeles Kiirliin) on Norra postilaevaliin, mis alates 1893. aastast \xc3\xbchendab asulaid 2700\xc2\xa0km pikkusel Norra l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikul._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval l\xc3\xa4bivad parvlaevad ja autotekita ristluslaevad teekonna Bergeni ja Kirkenesi vahel kuue ja poole p\xc3\xa4evaga. Suvel s\xc3\xb5idavad laevad lisaks Trollfjordi Geirangeri fjordi. Hurtigruten on lisaks oma algsele transpordifunktsioonile rahvusvaheliselt tuntud turismiatraktsioon ning firma m\xc3\xbc\xc3\xbcb eri pikkusega ristlusi samale liinile.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEt m\xc3\xb5ista laeva\xc3\xbchenduse vajalikkust piki Norra rannikut, piisab pilgust Norra geograafilisele asendile: t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Norra ulatub 2650\xc2\xa0km p\xc3\xb5hja-l\xc3\xb5una suunas. Nii elanike arvu kui ka majandusliku aktiivsuse poolest on domineerinud suhteliselt mahedama kliimaga riigi l\xc3\xb5unaosa. Rannikuasulatel ja valdadel riigi p\xc3\xb5hjaosas, kus tegeldi kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgiga kalarikastest vetest Lofootide ja Vester\xc3\xa5leni \xc3\xbcmbruses ning Barentsi meres, puudus sobiv transpordivahend kalasaagi mujale m\xc3\xbc\xc3\xbcgiks, aga ka esmatarbe- ja muude kohapeal mittevalmistatavate kaupadega varustamiseks._NEWLINE_N\xc3\xa4iteks oli 19. sajandi alguses vaid juhuslik laeva\xc3\xbchendus kaugel p\xc3\xb5hjas asuvate Lofootide ja kaubandusmetropoli Bergeni vahel._NEWLINE_Pika talve ajal oli kogu riigi p\xc3\xb5hjaosa sisuliselt v\xc3\xa4lismaailmast \xc3\xa4ra l\xc3\xb5igatud. Norra riik sai olukorra t\xc3\xb5sidusest aru ja \xc3\xbcritas P\xc3\xb5hja-Norrale paremat transpordi\xc3\xbchendust leida. 1875. aastast hakati olemasolevate l\xc3\xbchemate laevaliinide baasil looma esimesi plaane regulaarseks riigi toetatud laeva\xc3\xbchenduseks l\xc3\xb5unas asuva Stavangeri ja Bergeni ning suuremate P\xc3\xb5hja-Norra asulate vahel.\n_START_SECTION_\nAlgus\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruteni rajajaks oli eralaevafirma Vesteraalens Dampskibsselskap (VDS) ja esimene reis toimus 1893 Trondheimist Hammerfesti. Esimene korrap\xc3\xa4rane aastaringne posti\xc3\xbchendus P\xc3\xb5hja- ja L\xc3\xb5una-Norra vahel sai teoks t\xc3\xa4nu kogenud kaptenile Richard Withile, kes oli koos lootsi Andreas Holtega alates 1882. aastast t\xc3\xa4pset logi pidanud s\xc3\xb5itude kohta piki Norra rannikut. Ta julges esimesena s\xc3\xb5ita Hammerfestini ka \xc3\xb6\xc3\xb6sel ja pimedatel talvekuudel, millega saavutati piisav liikumiskiirus, mis v\xc3\xb5imaldas taotleda riigi toetust postilaevaliiklusele._NEWLINE_Varem oli aastail 1889 ja 1890 siseministeeriumi teenistuses oleva kapteni August \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Kriegsmann\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 Grani juhtimisel valminud kontseptsioon kogu l\xc3\xa4\xc3\xa4neranniku pikkuses toimivaks aastaringseks laevaliiniks. 18. aprillil 1891 avalikustati aurulaevaliini plaan ja kaks aastat hiljem, 2. juulil 1893 asus D/S Vesteraalen Richard Withi juhtimisel Trondheimist teele Hammerfesti. Esimene reis kestis  67\xc2\xa0tundi ning selle k\xc3\xa4igus k\xc3\xbclastati 9 sadamat: R\xc3\xb8rvik, Br\xc3\xb8nn\xc3\xb8ysund, Sandnessj\xc3\xb8en, Bod\xc3\xb8, Svolv\xc3\xa6r, L\xc3\xb8dingen, Harstad, Troms\xc3\xb8 ja Skjerv\xc3\xb8y._NEWLINE_J\xc3\xa4rgnes veel kaks Hurtigruteni liini. Sajandivahetuseks oli k\xc3\xa4igus kolm postilaevaliini:_NEWLINE_esimene Trondheimist Hammerfesti, teine Bergenist Hammerfesti ja kolmas Hammerfestist edasi p\xc3\xb5hja poole kuni Vads\xc3\xb8ni \xe2\x80\x93 seda pikendati 1908 t\xc3\xa4nase l\xc3\xb5ppsadama Kirkenesini. Neil liinidel s\xc3\xb5ideti 2 korda n\xc3\xa4dalas nii suvel kui talvel._NEWLINE_Sellega muutus rannikuelanike elu otsustavalt. Hurtigruten \xc3\xbchendas Norrat. Keerulist, fjordidest l\xc3\xb5hestatud maateed sai n\xc3\xbc\xc3\xbcd v\xc3\xa4ltida.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da ja s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne aeg\n_START_PARAGRAPH_\nTeise maailmas\xc3\xb5ja ajal muutus postilaevaliiklus m\xc3\xb6\xc3\xb6da rannikut v\xc3\xb5imatuks. S\xc3\xb5jas kaotati mitmeid laevu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu olid varasemast 14 laevast vaid kolm kasutusk\xc3\xb5lblikud. Riigi toetatud suurejoonelise laevaehitusprogrammi abil saadi 1950. aastal taas igap\xc3\xa4evane Trondheim-Hammerfesti liin k\xc3\xa4ima panna. 1956. aastani v\xc3\xb5eti kasutusele 10 peaaegu \xc3\xbchetaolist laeva._NEWLINE_Hurtigruten saab Norra riigilt m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset toetust. Aastaiks 2012\xe2\x80\x932019 on toetuseks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud 5,12 miljardit Norra krooni, seega on iga-aastane toetussumma 640 miljonit krooni. Aastal 2007 oli toetussumma 377 miljonit. Aastas on Hurtigruteni laevadel kokku 25 000 sadamak\xc3\xbclastust.\n_START_SECTION_\nHurtigruteni laevad\n_START_PARAGRAPH_\nIgap\xc3\xa4evaseks v\xc3\xa4ljumiseks on vaja 11 laeva. Praegu on kasutuses 13 laeva. S\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgse p\xc3\xb5lvkonna laevu kasutatakse peamiselt talveperioodil.\n_START_SECTION_\nLaevatehased\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruteni laevad on ehitatud eri tehastes. Suuremate ja v\xc3\xa4iksemate Norra laevatehaste k\xc3\xb5rval, nagu Trondheim Mekaniske Verksted, Kaarb\xc3\xb8 Verft A/S v\xc3\xb5i Fredrikstad Mekaniske Verksted on laevu ehitatud nimekates v\xc3\xa4lismaa laevatehastes. 1950ndatel ehitati Blohm & Vossi tehases Hamburgis ja Itaalia laevatehases Cantieri Riuntini dell Adriatico Anconas mitu uut laeva._NEWLINE_Praegused uuema p\xc3\xb5lvkonna laevad valmisid Saksamaal Stralsundi Volkswerftis ning Norra firmades Kv\xc3\xa6rner Kleven Ulstein A/S ja Fosen Mekaniske Verksted. Seni uusim laev Fram valmis 2007. aastal Itaalias Triestes Fincantieri laevatehases.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95nnetused ja turvalisus\n_START_PARAGRAPH_\nKui s\xc3\xb5jaaegseid kaotusi mitte arvestada, on juhtunud suhteliselt v\xc3\xa4he inimohvritega \xc3\xb5nnetusi, arvestades suures osas rasketes s\xc3\xb5idutingimustes l\xc3\xa4bitavat \xc3\xbcle miljoni meremiilist aastast l\xc3\xa4bis\xc3\xb5itu. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal kaotati 10 laeva, lisaks sai 2 laeva nii suuri vigastusi, et neid ei saanud enam kasutada. Teada on \xc3\xbcle 430 hukkunu nii meeskonna kui ka reisijate seas, lisaks hukkus laevadel umbes 200 s\xc3\xb5durit._NEWLINE_J\xc3\xa4rgnevas loendis on suuremad hukkunutega \xc3\xb5nnetused alates liini rajamisest:_NEWLINE_16. juunil 1924 kell 23 p\xc3\xb5rkasid kokku aurulaevad Haakon Jarl ja Kong Harald Landsgode saarest p\xc3\xb5hja pool. Haakon Jarl l\xc3\xa4ks p\xc3\xb5hja ja 17 inimest hukkus._NEWLINE_6. oktoobril 1929 l\xc3\xa4ks aurulaev Haakon 7 \xc3\xb6\xc3\xb6sel ja halva n\xc3\xa4htavusega Flor\xc3\xb8 l\xc3\xa4hedal karile ja uppus. 18 inimest ligi 100 pardalolnust uppus._NEWLINE_Veidi p\xc3\xa4rast s\xc3\xbcda\xc3\xb6\xc3\xb6d 18. m\xc3\xa4rtsil 1931 l\xc3\xa4ks aurulaev Hera Hav\xc3\xb8ysundi l\xc3\xa4hedal p\xc3\xb5hja; \xc3\xbcheksa inimest hukkus, 64 suudeti p\xc3\xa4\xc3\xa4sta._NEWLINE_\xc3\x9cheksa inimest hukkus 8. juunil 1940 sakslaste \xc3\xb5hur\xc3\xbcnnakus laevadele Prins Olav ja Ariadne._NEWLINE_23. oktoobril 1940 l\xc3\xa4ks p\xc3\xa4rast plahvatust p\xc3\xb5hja Prinsesse Ragnhild Vestfjordis; t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tabas laev meremiini. Pardal oli umbes 500 inimest, kellest vaid 156 suudeti p\xc3\xa4\xc3\xa4sta. Bod\xc3\xb8 sadamas on m\xc3\xa4lestussammas hukkunutele._NEWLINE_13. septembril 1941 kella 2 paiku \xc3\xb6\xc3\xb6sel uppus Bar\xc3\xb8y (2) Skutviki ja Tran\xc3\xb8y vahel, tabatuna Briti torpeedost. Umbes 130 inimesest suudeti vaid 18 p\xc3\xa4\xc3\xa4sta._NEWLINE_Samuti 13. septembril 1941 sai Richard With Hammerfesti l\xc3\xa4hedal Briti torpeedo tabamuse ja uppus; 99 inimest hukkus._NEWLINE_17. oktoobril 1941 uppus Vesteraalen p\xc3\xa4rast torpeedotabamust Hasviki l\xc3\xa4hedal; 26 meeskonnaliiget ja 71 reisijat hukkus._NEWLINE_Sanct Svithun (1) uppus 30. septembril 1943 kella 19 ajal \xc3\x85lesundi ja Havda vahel Briti pommituslennuki r\xc3\xbcnnaku j\xc3\xa4rel. 38 inimest hukkus, 76 suudeti p\xc3\xa4\xc3\xa4sta._NEWLINE_Aurulaeval Irma hukkus 13. veebruaril 1944 35 meeskonnaliiget ja 25 reisijat, kui kell 18.30 tabas laeva torpeedo, mis lasti v\xc3\xa4lja Norra s\xc3\xb5jalaevalt._NEWLINE_24. m\xc3\xa4rtsil 1944 kella 9 ajal uppus Nordnorge (2), tabatuna kahest Briti torpeedost Honningsv\xc3\xa5gi l\xc3\xa4hedal. Vaid kaks 13 meeskonnaliikmest j\xc3\xa4i ellu. Reisijaid pardal ei olnud._NEWLINE_22. septembril 1954 kella 2 ajal l\xc3\xa4ks aurulaev Nordstjernen Raftsundis karile ja uppus. Viis inimest 220 pardalolnust hukkus._NEWLINE_Bod\xc3\xb8 sadamas seistes puhkes Erling Jarli pardal 8. jaanuaril 1958 kajutialal tulekahju, mis n\xc3\xb5udis 14 ohvrit._NEWLINE_Nagu esimene, aurulaev Sanct Svithun, uppus ka mootorlaev Sanct Svithun (2). 21. oktoobril 1962 s\xc3\xb5itis ta R\xc3\xb8rviki l\xc3\xa4hedal vastu kaljut; 48 inimest p\xc3\xa4\xc3\xa4steti, 42 hukkus. P\xc3\xa4rast seda \xc3\xb5nnetust ei antud seda nime enam \xc3\xbchelegi Hurtigruteni laevale. See oli siiani viimane Hurtigruteni laevahukk. Hiljem on juhtunud v\xc3\xa4iksemaid \xc3\xb5nnetusi ja kariles\xc3\xb5ite, kuid \xc3\xbchtegi inimest ei hukkunud 2011. aastani. Edu on saavutatud t\xc3\xa4nu pidevalt t\xc3\xa4ienenud navigatsioonivahenditele, koolitatud personalile ja laevade k\xc3\xb5rgele tehnilisele standardile. Laevade meeskond teeb iga 11 p\xc3\xa4eva j\xc3\xa4rel Honningsv\xc3\xa5gis l\xc3\xa4bi mitmetunnise mereohutus\xc3\xb5ppuse. Meeskondi treenitakse reeglip\xc3\xa4raselt erinevate \xc3\xb5ppusstsenaariumitega._NEWLINE_15. septembril 2011 puhkes parvlaeva Nordlys masinaruumis tulekahju. Hukkus 2 meeskonnaliiget, vigastada sai 16. Laev viidi \xc3\x85lesundi sadamasse ja reisijad evakueeriti.\n_START_SECTION_\nMeeskond ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tingimused\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik Hurtigruteni laevad s\xc3\xb5idavad Norra lipu all. Seni, kuni riik laevaliiklust olulises osas doteerib, kehtib lipuvahetuse keeld. Seet\xc3\xb5ttu on ka k\xc3\xb5igil laevadel m\xc3\xb5ne \xc3\xbcksiku erandiga norra t\xc3\xbc\xc3\xbcrimehed. Ka teiste meeskonnaliikmete puhul on norralaste osakaal v\xc3\xa4ga suur. Teiste laevafirmadega v\xc3\xb5rreldes on nn odavt\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u-riikidest p\xc3\xa4rit laevapereliikmete osakaal kaduvv\xc3\xa4ike._NEWLINE_Laevadel on 31 (Vester\xc3\xa5len) kuni 85 (Finnmarken) laevapereliiget. Laevapere on kaks marsruuti (22 p\xc3\xa4eva) j\xc3\xa4rjest t\xc3\xb6\xc3\xb6l ja saab seej\xc3\xa4rel 22 puhkep\xc3\xa4eva. Meeskonnavahetus toimub tavaliselt Bergenis.'