b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xb5lle lappimine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5lle lappimine, ka p\xc3\xb5lle paikamine, oli eesti talupojapulmas pulmarituaali eraldi episood ning j\xc3\xa4rgnes p\xc3\xb5lletamisele. _NEWLINE_P\xc3\xb5lle lappimise algatas pruudi vend. Kurtes, et peigmees on ostnud katkise p\xc3\xb5lle, kutsus ta pulmalisi p\xc3\xb5lle lappima (nt L\xc3\xbcganuse, Juuru, M\xc3\xa4rjamaa, Laiuse jne). P\xc3\xb5ll asetati \xc3\xb5lgedega kaetud p\xc3\xb5randale ja seda tuli pulmalistel rahaga katta. Esimese m\xc3\xbcndi heitis peig. Peiupoisid t\xc3\xb5id pulmalisi \xc3\xbckshaaval p\xc3\xb5lle lappima. Pruudi vend n\xc3\xa4itas piitsavarrega, siin on auk ja siin auk! Auku sobis lappida h\xc3\xb5be-, mitte vaskrahaga, hiljem pandi juba paberraha. Et pruudile t\xc3\xb6\xc3\xb6d muretseda, siis visati tihti rahad \xc3\xb5lgedesse (Audru). M\xc3\xb5nel pool raha pandi koguni v\xc3\xb5istu: pruudi sugulane pani raha ja \xc3\xbctles: \xc2\xabPruudi k\xc3\xa4si peal!\xc2\xbb, siis pani peigmehe sugulane ja \xc3\xbctles \xc2\xabPeigme k\xc3\xa4si peal\xc2\xbb (P\xc3\xb5ltsamaa) jne.'