b'\n_START_ARTICLE_\nAsem\xc3\xa4\xc3\xa4rs\xc3\xb5na\n_START_PARAGRAPH_\nAsem\xc3\xa4\xc3\xa4rs\xc3\xb5na e proadverb on muutumatu s\xc3\xb5na, mis esineb lauses adverbiaalina ning viitab kontekstist selguvale ja tekstis t\xc3\xa4ist\xc3\xa4hendusliku m\xc3\xa4\xc3\xa4rs\xc3\xb5naga t\xc3\xa4histatavale tunnusele, noomenile v\xc3\xb5i suuremale s\xc3\xbcntaktilisele \xc3\xbcksusele v\xc3\xb5i ka k\xc3\xb5nesituatsiooni elemendile. T\xc3\xa4hendus v\xc3\xb5ib j\xc3\xa4\xc3\xa4da ka konkretiseerimata. Proadverbid t\xc3\xa4idavad asendusfunktsiooni. Tegelikult on piir t\xc3\xa4ist\xc3\xa4henduslike m\xc3\xa4\xc3\xa4rs\xc3\xb5nade ja mittet\xc3\xa4ist\xc3\xa4henduslike proadverbide vahel hajus. Kindlad proadverbid on temporaalsetest e ajaadverbidest siis, millal, kunas; lokaalsetest e kohaadverbidest \xc3\xbcldt\xc3\xa4hendusi v\xc3\xa4ljendavad sinna, sealt, siia, siin, siit, kus, kuhu, kust; viisi- ja seisundiadverbidest \xc3\xbcldt\xc3\xa4hendsusega nii, n\xc3\xb5nda, sedasi, sedaviisi, sedamoodi, kuidas. Leidub ka kvantiteedi \xc3\xbcldt\xc3\xa4hendust m\xc3\xa4rkivaid proadverbe, nt sedav\xc3\xb5rd, niiv\xc3\xb5rd; p\xc3\xb5hjust m\xc3\xa4rkivaid, nt sellep\xc3\xa4rast, seep\xc3\xa4rast, seet\xc3\xb5ttu, seel\xc3\xa4bi, miks, mist\xc3\xb5ttu; otstarvet m\xc3\xa4rkivaid, nt selleks, misjaoks, mistarvis, milleks; m\xc3\xb6\xc3\xb6ndust v\xc3\xa4ljendavaid, nt kusjuures, seevastu.\n_START_SECTION_\nJagunemine\n_START_PARAGRAPH_\nEnamasti konkretiseerub proadverbide t\xc3\xa4hendus kontekstis, kuid on proadverbe, mille t\xc3\xa4hendus j\xc3\xa4\xc3\xa4bki m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlemata:_NEWLINE_a) umbm\xc3\xa4\xc3\xa4rased: kunagi, kusagil, millalgi, millegip\xc3\xa4rast;_NEWLINE_b) \xc3\xbcldistavad: k\xc3\xb5ikjal, k\xc3\xb5ikjale, alati, igati;_NEWLINE_c) v\xc3\xa4listavad: mujale, mujal, mujalt, teisale, teisal, teisalt, teisiti;_NEWLINE_d) k\xc3\xbcsivad: millal, kuhu, kust, kuidas, misjaoks, mistarvis, milleks.'