b'\n_START_ARTICLE_\nMutionu pidu\n_START_PARAGRAPH_\n"Mutionu pidu" (algselt "Mutionu p\xc3\xbchadepidu") on \xc3\xbcks Eesti tuntumaid lastelaule. Selle algsete, 1926. aastal ajakirja P\xc3\xa4iksetar m\xc3\xa4rtsinumbris (mis j\xc3\xa4i ka ainsaks) pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcmi A all avaldatud s\xc3\xb5nade autor on Alide Dahlberg. Autor ilmus avalikkuse ette alles 1960. aastal. Nii laulu teksti kui ka viisi peetakse sageli anon\xc3\xbc\xc3\xbcmseks._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on tekst tuntud mugandatud versioonis, mille l\xc3\xb5i helilooja ja muusikapedagoog August Kiiss 1931. aastal, l\xc3\xbchendades teksti 18 salmilt kuuele. Kiiss oli ka laulu esimese viisi autor, teist korda viisistas laulu 1955. aastal helilooja Gustav Ernesaks ("Mutionu pidu meeskoorile, poistekoorile ja roopillile"). Mugandatud tekst on avaldatud paljudes algklasside muusika\xc3\xb5pikutes ja laulikutes._NEWLINE_"Mutionu pidu" on eesti kultuuris levinud motiiv, sellest on tehtud mitmesuguseid mugandusi eri \xc5\xbeanrites, eriti kindlalt p\xc3\xbcsib see lasteaedade repertuaaris. Lastelaulule viidatakse ka metafoorina, sellega on ajakirjanduses v\xc3\xb5rreldud n\xc3\xa4iteks konkurssi Eesti Laul ja \xc3\xbchiskondliku leppe allkirjastamist. Laulu on mugandusena esitanud muuhulgas ansamblid Kukerpillid, Toomapojad ja Noorkuu, algversioonis Vennaskond (plaadil "Anarhia agentuur", 2011). Kukerpillide esituses avaldati see ka 2005. aastal ilmunud Sirje Toomla ja Jaanus Vaiksoo eesti keele \xc3\xb5pikus 1. klassile "Ilus emakeel"._NEWLINE_1985. aastal valmis re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Valter Uusbergi k\xc3\xa4e all Tallinnfilmis joonisfilm "Laululood", mille esimene pool p\xc3\xb5hineb laulul "Uhti-uhti uhkesti" ja teise aluseks on "Mutionu pidu".'