b'\n_START_ARTICLE_\nAmt Neuhaus\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nIdakolonisatsiooni k\xc3\xa4igus sai t\xc3\xa4nase Amt Neuhausi ala Saksimaa hertsogiriigi osaks. Ala sai nimeks Land Darzing, kui \xc3\xbcheskoos valitsevad Saksi hertsogid Albrecht II ning tema vennapojad Albrecht III, Erich I ja Johann II jagasid Saksimaa enne 20. septembrit 1296 Saksi-Lauenburgiks ja Saksi-Wittenbergiks. Land Darzing oli siis osa Saksi-Lauenburgist, mida k\xc3\xb5nekeeles ka Alam-Saksimaaks kutsuti._NEWLINE_Hertsogilossi dat Nyehus (uus maja) on esmakordselt mainitud 1369. aastal. Lossi nimi sai samav\xc3\xa4\xc3\xa4rseks Neuhausiga, mis on t\xc3\xa4nase Amt Neuhausi osa. See teenis leskhertsoginna Katharina, Magnus I lese eluasemena kuni tema surmani. 1600. aasta paiku taastas hertsog Franz II Neuhausi lossi. 1616. aastal p\xc3\xb5les Lauenburgi hertsogiloss, mille ehitamist alustas aastatel 1180\xe2\x80\x931182 hertsog Bernhard I, maha ja hertsog Franz II kasutas siis oma elukohana Neuhausi lossi. 23. mail 1624 abiellus Franzi t\xc3\xbctar Sophie Hedwig Neuhausi lossis Schleswig-Holstein-Sonderburg-Gl\xc3\xbccksburgi hertsogi Philippiga._NEWLINE_Oma troonilet\xc3\xb5usmisel 1619. aastal viis hertsog August, Franz II poeg, Saksi-Lauenburgi pealinna Neuhausist Ratzeburgi, kuhu see j\xc3\xa4i. Neuhausi loss l\xc3\xa4ks Augusti noorema venna Franz Karli ja tema naise Brandenburgi Agnese k\xc3\xa4tte, viimane oli kuurv\xc3\xbcrst Johann Georgi t\xc3\xbctar._NEWLINE_P\xc3\xa4rast seda, kui Braunschweig-L\xc3\xbcneburgi hertsog Georg Wilhelm vallutas Saksi-Lauenburgi ja v\xc3\xb5ttis de facto trooni, t\xc3\xb5kestades 1689. aastal hertsoginna Anna Maria Franziska von Sachsen-Lauenburgi troonilet\xc3\xb5usu, seisis Neuhausi loss t\xc3\xbchjana. See tehti 1698. aastal maatasa ja kive kasutati jahimaja ehitamiseks G\xc3\xb6hrdesse. L\xc3\xbcneburg-Celle ja Saksi-Lauenburg l\xc3\xa4ksid 1705. aastal p\xc3\xa4randina uuele Braunschweig-L\xc3\xbcneburgi kuurv\xc3\xbcrstkonnale (k\xc3\xb5nekeeles Hannoveri kuurv\xc3\xbcrstkond)._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Prantsuse v\xc3\xb5itu kuurv\xc3\xbcrstkonna \xc3\xbcle sai Neuhausi ala 1810. aasta alguses osaks \xc3\xbc\xc3\xbcrikesest Vestfaali kuningriigist, moodustades osa selle Alam-Elbe departemangust. Kui p\xc3\xa4rast Suurt Prantsuse s\xc3\xb5da l\xc3\xb5viosa Saksi-Lauenburgist Hannoverist 1815. aastal eraldati, j\xc3\xa4i Neuhausi ala siiski Hannoverile, mis oli aasta varem \xc3\xbclendatud Hannoveri kuningriigiks. P\xc3\xa4rast seda, kui Preisimaa annekteeris Hannoveri, sai Neuhausist 1866. aastal uue Hannoveri provintsi osa. Preisi stiilis kreisihalduse sisseviimisel Hannoveris 1. aprillil 1885 sai Neuhausi alast Bleckede kreisi osa, mis liideti 1. oktoobriol 1932 L\xc3\xbcneburgi kreisiga._NEWLINE_Liitlaste okupatsiooniga Saksamaal muutus olukord taas. Algsel Briti okupatsioontsoonil Saksamaal ei olnud silda Hannoveri provintsi l\xc3\xb5viosa (Elbest l\xc3\xb5unas) ja Amt Neuhausi ala (Elbest p\xc3\xb5hjas) vahel, nii loovutasid britid Neuhausi ala Mecklenburgi liidumaale N\xc3\xb5ukogude okupatsioontsoonis Saksamaal. Koos \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Mecklenburgiga sai ala 1949. aastal Ida-Saksamaa osaks. Ida-Saksa kontrolltsoon piki Saksamaa sisepiiri, suletud 1952. aastast, tegi L\xc3\xa4\xc3\xa4ne ja Elbe kaldad Neuhausi ala elanikele k\xc3\xa4ttesaamatuks. Perekonnad, keda arvati elavat piirile liiga l\xc3\xa4hedal, evakueeriti ja nende majad lammutati, sealhulgas osa Vockfey k\xc3\xbclast._NEWLINE_P\xc3\xa4rast kommunistliku re\xc5\xbeiimi langemist Ida-Saksamaal 1989. aastal (Die Wende) toimusid esimesed demokraatlikud kohalikud valimised 1990. aasta mais. T\xc3\xa4nane Amt Neuhausi vald koosnes siis kaheksast iseseisvast vallast: Dellien, Haar, Kaar\xc3\x9fen, Neuhaus, Stapel, S\xc3\xbcckau, Sumte ja Tripkau. Need said 1990. aasta oktoobris taastatud Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa osaks. 31. m\xc3\xa4rtsil 1992 moodustasid kaheksa valda uue Amt Neuhausi \xc3\xbchisvalla osad. K\xc3\xb5ik kaheksa \xc3\xa4sjavalitud vallavolikogu otsustasid \xc3\xbcheh\xc3\xa4\xc3\xa4lselt taas\xc3\xbchineda L\xc3\xbcneburgi kreisiga, mis 1946. aastast oli kuulunud L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksa Alam-Saksi liidumaasse._NEWLINE_Liidumaadevahelises lepingus leppisid m\xc3\xb5lemad pooled kokku eraldada Amt Neuhaus 30. juunil 1993 Mecklenburg-Vorpommernist, millal see annekteeriti Alam-Saksimaasse. Leping h\xc3\xb5lmas ka ajaloolist Mecklenburgi k\xc3\xbcla Niendorfi, mis kuulus 1. jaanuarist 1974 Sumtesse, ja L\xc3\xb5una-Elbe Bleckede linna P\xc3\xb5hja-Elbe eeslinnu, mis taas\xc3\xbchendati samuti p\xc3\xa4rast nende eraldamist brittide poolt 1945. aastal._NEWLINE_30. juunil kahanes Amt Neuhausi osavaldade arv kuuele, enne kui \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud unitaarvallaks \xc3\xbchinesid. Elbe sillaga Darchau ja Neu Darchau vahel on kavandamisj\xc3\xa4rgus kindel t\xc3\xa4nava\xc3\xbchendus Amt Neuhausi ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Alam-Saksimaa vahele. Referendumil 7. juunil 2009 h\xc3\xa4\xc3\xa4letasid Amt Neuhausi elanikud liitumise poolt Bleckede linnaga. Kuid Bleckede otsustas alles 2017. aastal.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xbclad ja paikkonnad Amt Neuhausis\n_START_PARAGRAPH_\nVald koosneb j\xc3\xa4rgmisest seitsmest osast: Dellien, Haar, Kaar\xc3\x9fen, Neuhaus, Stapel, Sumte ja Tripkau. Nende koosseisu kuuluvad j\xc3\xa4rgmised asulad ja kohad: Banke, Bitter, Bohnenburg, Brandstade, Darchau, Dellien, Gosewerder, G\xc3\xbclstorf, G\xc3\xbclze, Gutitz, Haar, Herrenhof, Kaar\xc3\x9fen, Klein Banratz, Konau, Krusendorf, Laake, Laave, Neu Garge, Neuhaus, Niendorf, Pinnau, Pommau, Preten, Privelack, Raffatz, Rassau, Rosien, Stapel, Stiepelse, Stixe, Strachau, S\xc3\xbcckau, Sumte, Tripkau, Viehle, Vockfey, Wehningen, Wilkenstorf ja Zeetze.\n_START_SECTION_\nKeel\n_START_PARAGRAPH_\nAlamsaksa keele p\xc3\xb5hjamurret r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse ikka veel laialdaselt Amt Neuhausis.'