b'\n_START_ARTICLE_\nTallinna 21. Kool\n_START_SECTION_\n1903\xe2\x80\x931923\n_START_PARAGRAPH_\n16. oktoobril 1903 kirjutati Eesti Postimehes: "2. oktoobril on Tallinna II poisslaste alguskool sisse \xc3\xb5nnistatud." Koolimaja asus siis praeguses Poska t\xc3\xa4navas selleks tarbeks kohandatud \xc3\xbc\xc3\xbcrimajas._NEWLINE_1911. aastaks oli kool juba muudetud Tallinna 2. \xc3\x9chendatud Poeg- ja T\xc3\xbctarlaste Kroonualgkooliks. Sel aastal \xc3\xb5ppis seal 150 \xc3\xb5pilast ja teiste linna algkoolide seas oli kool suurim ning k\xc3\xb5ige paremini varustatud. Alates 1917. aastast toimus \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 eesti keeles (oli varem venekeelne). Samal aastal muudeti kool Tallinna Linna 21. Algkooliks._NEWLINE_Et koolimaja oli oma linnajaos ainus, hakkas \xc3\xbcha enam ennast tunda andma ruumikitsikus. L\xc3\xb5puks l\xc3\xa4ks see nii suureks, et linn pidas vajalikuks midagi ette v\xc3\xb5tta. 21. juunil 1922 antigi n\xc3\xb5usolek "k\xc3\xb5rgema algkoolimaja ehitamiseks". Arhitektiks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati linnan\xc3\xb5unik Artur Perna. 15. oktoobril toimus pidulik nurgakivi panek, kus olid kohal paljud tollased t\xc3\xa4htsad riigimehed eesotsas presidendiga. Eesti Vabariigi esimene riiklikest vahenditest ehitatav koolihoone pidi valmis saama 1. septembriks 1923. Kahjuks ei l\xc3\xa4inud k\xc3\xb5ik nii, nagu oli planeeritud. Ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6des tekkis venimine, sest pehme pinnase t\xc3\xb5ttu tekkisid hoone fassaadi ja seintesse praod. Ajakirjanduses p\xc3\xb5hjustas see teatavat poleemikat ja vaidlused s\xc3\xbc\xc3\xbcdlase \xc3\xbcle kestsid 1930. aastateni, mis sest, et koolimaja juba ammu kasutusel oli. Pikaks ajaks j\xc3\xa4i koolile k\xc3\xbclge h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimi "pragukool".\n_START_SECTION_\n1924\xe2\x80\x931940\n_START_PARAGRAPH_\n1923. aasta 3. oktoobril oldi siiski nii kaugel, et \xc3\xbclemistel korrustel sai t\xc3\xb6\xc3\xb6d alustada. \xc3\x95ppen\xc3\xb5ukogu otsusega hakati seda p\xc3\xa4eva t\xc3\xa4histama kooli s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evana. Aasta l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5eti maja ametlikult vastu. Avaaktus oli \xc3\xbclemaaliselt t\xc3\xa4htis s\xc3\xbcndmus. Sellest annab tunnistust kutsutud k\xc3\xbclaliste rohkus. Kohal olid eesti avaliku elu tegelased ning v\xc3\xa4lisk\xc3\xbclalised USA-st, Ungarist ja mujalt._NEWLINE_Uueks direktoriks sai kool Ernst Martinsoni (aastast 1935 Enn Murdmaa), v\xc3\xa4ga edumeelse ja aktiivse mehe. Kui uue maja katuse alla liideti kaks vana kooli: Tallinna Linna 21. ja 26. Algkool, siis tema oli see, kes moodustas neist kahest \xc3\xbchise kollektiivi. Kooli ammused vilistlased m\xc3\xa4letavad \xc3\xbcllatavalt h\xc3\xa4sti koolielu ja \xc3\xb5petajaid. Nagu \xc3\xbchest suust r\xc3\xa4\xc3\xa4givad nad kooli heast korrast ja n\xc3\xb5udlikkusest, samas aga ka v\xc3\xa4ga heatahtlikust suhtumisest \xc3\xb5pilastesse. Direktoril oli kombeks vembumehi enda juurde koju kutsuda, r\xc3\xa4\xc3\xa4kida maast ja ilmast ning nagu muuseas halvast teost._NEWLINE_21. Algkooli maine kasvas, kool muutus oman\xc3\xa4oliseks ja tuntuks \xc3\xbcle kogu Eesti. Muuhulgas tegi kool endale nime ka muusikakasvatuses. \xc3\x95petaja Riho P\xc3\xa4ts organiseeris l\xc3\xbchikese ajaga suure laulukoori ja vilepilliorkestri. Tegutses ka kooliteater \xc3\xb5petaja M. Suigu juhatusel. Lavastati n\xc3\xa4idendeid nagu "S\xc3\xb5najala\xc3\xb5is", "Neetud talu" jt. Aktiivne ja laiahaardeline oli koolis Punase Risti Seltsi tegevus. Sidemeid omati ka mitme v\xc3\xa4lisriigi punaristlastega._NEWLINE_Tallinna 21. Algkoolis \xc3\xb5ppisid peamiselt kehvema eluj\xc3\xa4rjega t\xc3\xb6\xc3\xb6lisperede lapsed. Enn Murdmaa m\xc3\xa4lestustes on kirjas koolijuhti s\xc3\xbcgavalt liigutanud seik. Kui ta \xc3\xbches klassis k\xc3\xbcsinud, kus \xc3\xb5pilastele k\xc3\xb5ige rohkem olla meeldib, saanud ta vastuseks: koolis.\n_START_SECTION_\n1940\xe2\x80\x931946\n_START_PARAGRAPH_\n1940. aasta 21. juunil toimus Tallinna 21. Algkooli juures eesti kaitsev\xc3\xa4gede relvastatud vastuhakk Punaarmeele. Sidepataljon, mis p\xc3\xa4rast kaitsev\xc3\xa4gede sundloovutamist paiknes koolimajas, keeldus relvi \xc3\xa4ra andmast, kuni koolimajale suunati raskekuulipilduja toru. Kui siis relvad konfiskeeriti, leidsid eesti s\xc3\xb5durid maja \xc3\xb5ue peidetud mobilisatsioonirelvad ja olid taas relvis. Kui enne kesk\xc3\xb6\xc3\xb6d tulid kommunistid ka valvet \xc3\xbcle v\xc3\xb5tma, ei l\xc3\xa4inud see neil korda. Maja \xc3\xbcmber hakkas hargnema t\xc3\xb5sine lahing, mis kestis, kuni j\xc3\xb5udis kohale uus s\xc3\xb5jaminister T\xc3\xb5nis Rotberg ja kuus Punaarmee soomusautot._NEWLINE_Koolielus toimus t\xc3\xa4ielik p\xc3\xb6\xc3\xb6re. K\xc3\xb5ik, mis kahe aastak\xc3\xbcmnega oli saavutatud, tunnistati k\xc3\xb5lbmatuks. Juba esimesel \xc3\xb5ppen\xc3\xb5ukogu koosolekul edastas kooli direktor k\xc3\xb5rgemalt tulnud korraldused: kiiresti muretseda koolile kommunistliku partei juhtide ja NSV Liidu riigitegelaste portreed, panna \xc3\xbcles n\xc3\xb5ukogulikud loosungid, v\xc3\xb5tta tarvitusele s\xc3\xb5na "seltsimees", seada sisse punanurgad, k\xc3\xb5rvaldada raamatukogust "k\xc3\xb5lbmatud raamatud" (10 000 k\xc3\xb6itest j\xc3\xa4i j\xc3\xa4rgi vaevalt 300), j\xc3\xa4lgida, et \xc3\xb5petajate ja \xc3\xb5pilaste hulgas poleks kontrevolutsioonilist liikumist, alustada avaaktust "Internatsionaali" laulmisega jne._NEWLINE_1941. aastal kooli algus hilines, koolipinki istuti alles oktoobris. Kommunismimeelsuses kahtlustatav Enn Murdmaa vallandati ja suleti 100 p\xc3\xa4evaks vanglasse._NEWLINE_Kool elas s\xc3\xb5jaaja rahutut ja rasket elu, puudust tunti peaaegu k\xc3\xb5igest. \xc3\x95pilasi keelitati s\xc3\xa4\xc3\xa4stma vihikuid (\xc3\xb5pilase kohta oli ette n\xc3\xa4htud ainult 10 vihikut), tinti, pliiatseid, koguma ajalehti, et neid rindele saata, vanarauda ja konte. Taastusid kooli vanad tavad, kadus \xc3\xbche n\xc3\xb5ukogude aastaga tekkinud v\xc3\xb5lts ja v\xc3\xa4line paraaditsemine._NEWLINE_S\xc3\xb5da k\xc3\xbcll laastas koolihoonet, kuid ei muutnud seda rusudeks. Et Tallinna suuremad koolimajad anti saksa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e kasutusse, pandi \xc3\xb5pilased k\xc3\xa4ima teistesse koolidesse. Olukord oli keeruline ja tingimused \xc3\xb5ppimiseks t\xc3\xa4iesti ebasobivad. 1943.-1944. \xc3\xb5ppeaasta l\xc3\xb5petati kohe p\xc3\xa4rast Tallinna barbaarset pommitamist 9. m\xc3\xa4rtsil. \xc3\x95petajad pidid kolme p\xc3\xa4eva jooksul teatama, kuhu keegi t\xc3\xb6\xc3\xb6le l\xc3\xa4heb. 1944. aasta s\xc3\xbcgisel, kui Eestisse olid naasnud N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4ed, sai kool oma maja tagasi, all\xc3\xbc\xc3\xbcrnikud aga j\xc3\xa4id._NEWLINE_Esma\xc3\xbclesanne oli kool h\xc3\xa4dap\xc3\xa4raseltki t\xc3\xb6\xc3\xb6korda saada. Tohutu plahvatus sadamas oli purustanud peaaegu k\xc3\xb5ik aknaklaasid, h\xc3\xa4vinud v\xc3\xb5i k\xc3\xb5lbmatuks oli muutunud enamik \xc3\xb5ppevarast. F\xc3\xbc\xc3\xbcsikaklassi varandus olla vabalt mahtunud kolme korvi. \xc3\x95ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 lonkas m\xc3\xb5lemat jalga, p\xc3\xb5hjuseks sagedased elektrikatkestused, k\xc3\xbctmata ruumid, \xc3\xb5pikute ja koolitarvete puudumine aga ka \xc3\xb5pilaste v\xc3\xa4ga sage koolist eemalej\xc3\xa4\xc3\xa4mine kehva tervise ja raskete koduste olude t\xc3\xb5ttu.\n_START_SECTION_\n1946\xe2\x80\x931965\n_START_PARAGRAPH_\n1946. aastal muudeti kool keskkooliks, mille nimeks sai Tallinna 21. Keskkool. Esimene lend l\xc3\xb5petas 1950._NEWLINE_Kooli direktoriks sai Artur Tiki, kes j\xc3\xa4i direktoriks 19 aastaks. Selle aja jooksul ta koolis mitmeid uuendusi, algatas uusi traditsioone ning andis koolile v\xc3\xa4\xc3\xa4rika maine, mis on kestma j\xc3\xa4\xc3\xa4nud t\xc3\xa4naseni._NEWLINE_1958. aastal avati esimene muusikaklass ning kolm aastat hiljem toimus esimene kevadkontsert, millest saab \xc3\xbcks kooli suuremaid ja eluj\xc3\xb5ulisemaid traditsioone. Avatakse ka kunsti- ja inglise keele eriklassid.\n_START_SECTION_\n1965\xe2\x80\x931991\n_START_PARAGRAPH_\nValmis kauaoodatud juurdeehitis ja kaks aastat hiljem ka spordihoone arhitekt Heli H\xc3\xa4rmsoni projekti j\xc3\xa4rgi, mis andis koolile juurde \xc3\xbche \xc3\xb5petajate toa ja 14 klassiruumi, mille hulgas oli mitu ainekabinetti. Spordihoone sisaldas suurt v\xc3\xb5imlat ja ujulat, spordiv\xc3\xa4ljak valmis alles 1970ndatel._NEWLINE_1987. aastal sai kool lipu ja aasta hiljem l\xc3\xb5pus\xc3\xb5rmuse. Toimus ka esimene kunstin\xc3\xa4dal direktor Arvo Tamsare algatusel._NEWLINE_1989. aastal v\xc3\xb5tab Tallinna 21. Keskkool osa \xc3\xb5pilasvahetusest Daltoni kooliga Ameerika \xc3\x9chendriikides, mis oli \xc3\xbcks esimesi omataolisi projekte Eestis._NEWLINE_1980ndate l\xc3\xb5pus sai alguse traditsioon korraldada kooliperele j\xc3\xb5ulukontsert, kus lavale on l\xc3\xa4bi aastate kutsutud mitmeid teatrietendusi ning tuntud muusikuid. \xc3\x9chtlasi hakkasid toimuma ka "Nunnun\xc3\xa4itused" algklassidele.\n_START_SECTION_\n1991\xe2\x80\x932003\n_START_PARAGRAPH_\nKool hakkab muutuma aktiivsemaks rahvusvahelisel tasandil, n\xc3\xa4iteks liitus ta rahvusvahelise tervist edendavate koolide projektiga, mille sidemed s\xc3\xb5pruskoolide vahel on p\xc3\xbcsima j\xc3\xa4\xc3\xa4nud t\xc3\xa4naseni. Ning k\xc3\xa4ivitus ka koost\xc3\xb6\xc3\xb6projekt Lahti kooliga Soomes._NEWLINE_1992. aastal k\xc3\xa4ivitus kolme kooli \xe2\x80\x93 Tartu Hugo Treffneri G\xc3\xbcmnaasiumi, P\xc3\xa4rnu S\xc3\xbctevaka G\xc3\xbcmnaasiumi ja Tallinna 21. Kooli vaheline humanitaarainete alane koost\xc3\xb6\xc3\xb6projekt KoKoKo, mis on ka p\xc3\xbcsinud t\xc3\xa4naseni._NEWLINE_1990ndate algusest hakkasid toimuma viimase lennu p\xc3\xa4evad, kus eelmisel aastal l\xc3\xb5petanud vilistlased tulevad jagama n\xc3\xb5uandeid edasiste valikute kohta abiturientidele. 1990ndate keskelt sai alguse traditsioon korraldada abiturientidele l\xc3\xb5puball._NEWLINE_Loodi ametlikult \xc3\xb5pilasomavalitsus ning aasta hiljem asutati Tallinna 21. Kooli ja Tallinna Reaalkooli eestvedamisel G5, mis on viie kooli (Tallinna 21. Kooli, Tallinna Reaalkooli, Tallinna Inglise Kolled\xc5\xbei, Tallinna Prantsuse L\xc3\xbctseumi ja Gustav Adolfi G\xc3\xbcmnaasiumi) vaheline koost\xc3\xb6\xc3\xb6 liit._NEWLINE_1994. aastal hakati koolis \xc3\xb5petama kolmandat v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelt \xe2\x80\x93 saksa keelt, paari aasta p\xc3\xa4rast lisandus ka prantsuse ja hiljem hispaania keel._NEWLINE_1998. aastast hakkas kool kandma oma praegust nime \xe2\x80\x93 Tallinna 21. Kool ning hakkas ilmuma koolileht "Lennuk".\n_START_SECTION_\n2003\xe2\x80\x932015\n_START_PARAGRAPH_\nKoolimaja vana hoone renoveerimine ja uue juurdeehitise valmimine 2000. aastate algul venis peaaegu samamoodi nagu 1920. aastate algul, kui algset Raua t\xc3\xa4nava koolimaja ehitama asuti. \xc3\x95ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6de ajal toimus Tondiraba ja Liivalaia koolis, kust l\xc3\xb5plikult naasti juba uude koolimajja 2003. aastal. Samal aastal t\xc3\xa4histas kool ka oma 100. aastap\xc3\xa4eva, mille puhul anti v\xc3\xa4lja kogumik "Sada aastat koolikella"._NEWLINE_Tugeva hoo said sisse kooli koduleht ja n\xc3\xa4itering ning ka muusikas saavutati aina paremaid tulemusi. Koos uue hoone ning paar aastat hiljem spordiv\xc3\xa4ljaku valmimisega paranesid oluliselt ka v\xc3\xb5imalused huviringide t\xc3\xb6\xc3\xb6ks ja sporditreeninguteks._NEWLINE_Viimastel aastatel on kool p\xc3\xa4lvinud mitmeid auhindu, nagu n\xc3\xa4iteks "Hea huvitegevusega kool", "Hea \xc3\xb5pikeskkonnaga kool" v\xc3\xb5i "Innovaatiline tegu". V\xc3\xa4ga heal tasemel on ka aina enam \xc3\xb5pilasi kaasa haarav ja aktiivsemaks muutuv \xc3\xb5pilasesindus, kes on algatanud heategevus- ja koost\xc3\xb6\xc3\xb6projekte, nagu n\xc3\xa4iteks "Tibud kampa" v\xc3\xb5i erinevad G5 koolide \xc3\xbcritused. Euroopa parlamendilt on kool kahel korral v\xc3\xb5itnud preemiareisi Strasbourgi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Tallinna 21. Kool \xc3\xbcks Eesti suuremaid koole. P\xc3\xbcsima on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud mitmed traditsioonid ning v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustakse \xc3\xb5ppeedukust ja aktiivset koolielus osalemist. H\xc3\xa4id tulemusi saavutatakse nii keele- kui ka majandusol\xc3\xbcmpiaadidel, muusikakonkurssidel ja spordiv\xc3\xb5istlustel._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6varjup\xc3\xa4evadest hakkas terve abituurium osa v\xc3\xb5tma alates 2006. aastast._NEWLINE_Aastal 2008 hakati kooli juubelis\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evade puhul Lauluv\xc3\xa4ljakul korraldama kooliperele ja vilistlastele kooli laulupidu._NEWLINE_Liitumine "Koolid \xe2\x80\x93 tuleviku partnerid" \xe2\x80\x93 PASCH koolide ketiga 2008. aastal, mis on saksa keele \xc3\xb5pet, ainetevahelist l\xc3\xb5imumist ja rahvusvahelist suhtlust toetav projekt. Tallinna 21. Kool on Eestis ainuke kool, kes on PASCH koolide ketis esindatud. Kool liitub \xc3\xbcleeuroopalise Elos-koolide liikumisega, mis v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustab Euroopa hariduse p\xc3\xb5hiv\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi: rahvusvaheline koost\xc3\xb6\xc3\xb6, projektides osalemine, v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeelte \xc3\xb5pe, ettev\xc3\xb5tlikkuse ja ettev\xc3\xb5tlusalane haridus._NEWLINE_Alates 2015/2016. \xc3\xb5ppeaastast l\xc3\xa4ks kool \xc3\xbcle periood\xc3\xb5ppele ja 5. klassides alustati majandus\xc3\xb5pet.'