b'\n_START_ARTICLE_\nKrzysztof Penderecki\n_START_PARAGRAPH_\nKrzysztof Eugeniusz Penderecki (poola h\xc3\xa4\xc3\xa4ldus:\xc2\xa0\xcb\x88k\xca\x82\xc9\xa8\xca\x82t\xc9\x94f \xc9\x9bu\xcb\x88\xc9\xa1\xc9\x9b\xc9\xb2u\xca\x82 p\xc9\x9bnd\xc9\x9b\xcb\x88r\xc9\x9bt\xcd\xa1sk\xca\xb2i; s\xc3\xbcndinud 23. novembril 1933 D\xc4\x99bicas) on poola helilooja ja dirigent. Tema loomingusse kuulub vokaals\xc3\xbcmfoonilist muusikat, s\xc3\xbcmfooniaid, instrumentaalkontserte, kammermuusikat ja vokaalteoseid. Ta on Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige ning mitme \xc3\xbclikooli audoktor. 2010. aastal valiti ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia audoktoriks, 2014. aastal p\xc3\xa4lvis ta Maarjamaa Risti I klassi teenetem\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nPenderecki s\xc3\xbcndis D\xc4\x99bicas advokaat Tadeusz Penderecki peres. Ta \xc3\xb5ppis kompositsiooni eraviisiliselt Franciszek Sko\xc5\x82yszewski juures ning aastail 1954\xe2\x80\x931958 Krak\xc3\xb3wi Riiklikus K\xc3\xb5rgemas Muusikakoolis, kus tema peamine \xc3\xb5petaja oli Artur Malawski. Lisaks \xc3\xb5ppis ta Krak\xc3\xb3wi \xc3\xbclikoolis filosoofiat ning kunsti- ja kirjanduslugu. P\xc3\xa4rast Krak\xc3\xb3wi Riikliku K\xc3\xb5rgema Muusikakooli l\xc3\xb5petamist hakkas ta samas \xc3\xb5petama kompositsiooni. Aastail 1972\xe2\x80\x931987 oli ta sama kooli rektor.\n_START_SECTION_\nTeosed\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvahelise tuntuse t\xc3\xb5i Pendereckile 1961. aastal UNESCO auhinnaga p\xc3\xa4rjatud "Itk Hiroshima ohvritele", milles on kasutatud v\xc3\xa4ga suurt keelpillikoosseisu (52 pilli). _NEWLINE_Penderecki tuntumaid teoseid on 1965. aastal l\xc3\xb5petatud "Luuka passioon". Tema neljast ooperist on tuntuimad "Louduni n\xc3\xb5iad" (1969) ja "Kaotatud paradiis" (1978). Suure tunnustuse osaliseks on saanud veel "Stabat mater", "Te Deum" (1979) ja "Poola reekviem" (1984).'