b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x92rg\xc4\xbci vasallilinnus\n_START_SECTION_\nLinnuse algusaegadest Liivi s\xc3\xb5jani\n_START_PARAGRAPH_\nErglis Ogre j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4ras asus muinasajal \xc3\xbcks suurimatest latgalite linnustest._NEWLINE_1211 l\xc3\xa4ks piirkond M\xc3\xb5\xc3\xb5gavendade ordule ja hiljem Riia Peapiiskopkonnale._NEWLINE_1322 on siin piirkonnas kanda kinnitanud juba Tiesenhausenite perekond. Tegemist on \xc3\xbche varaseima Tiesenhausenite valdusega Vana-Liivimaal._NEWLINE_1341. aastat olevat ajaloolane Arndt 1753. aastal pakkunud linnuse ehitamisdaatumiks, kuid dokumentaalset kinnitust selle kohta pole. Siiski on seda aastat mainitud asutamisaastana 1397. aasta \xc3\xbcrikus ja rajajana on nimetatud Engelbrecht Tiesenhausenit. On arvatud, et 1341. aastal alustatud linnus ehitati puidust ja alles 1397. aastal lubati kivilinnusega j\xc3\xa4tkata._NEWLINE_1382 on esimest korda mainitud dokumentides Ergli vakust, kui 16. oktoobril toimus p\xc3\xa4randuse jagamine Bartholomaeus Tiesenhauseni ja tema venna/\xc3\xb5epoja Johanni vahel. P\xc3\xa4randiobjektid olid Ergli ja Berzaune vasallilinnused._NEWLINE_1397. aasta 4. juulil on \xc3\xbcrikus kirjutatud linnusest, kui Bartolomaeus ja Johann Tiesenhausen said peapiiskop Johann von Wallenrodelt loa kindlus segamatult l\xc3\xb5puni ehitada. Samas j\xc3\xa4id nad l\xc3\xa4\xc3\xa4nitruuduse murdmise t\xc3\xb5ttu ilma 1396 peapiiskopi poolt neilt \xc3\xa4ra v\xc3\xb5etud Koknese linnusest, kuid s\xc3\xa4ilitasid \xc3\xb5iguse Berzaunele ja v\xc3\xa4iksematele maam\xc3\xb5isatele._NEWLINE_1452 kuulusid Erlas (Ergli) resideerivale Engelbert Tiesenhausenile ka Jummerdeni ja Sausseni vakused ja Festeni ja Tolckenhofi m\xc3\xb5isad. Viimased kaks olid varem Heinrich Tolcke omanduses. Samuti oli Fehtelni m\xc3\xb5is Kalsnava (Calzenau) kihelkonnas Engelberti oma. 1455 kuulus kogu kihelkond Tiesenhausenitele. 1457 kinnitas ka peapiiskop Sylvester Tiesenhausenite \xc3\xb5igused Erglile ja Jummurdele._NEWLINE_1500 oli ka Zirsten Tiesenhausenite p\xc3\xa4rusm\xc3\xb5isana Ergli linnusevalduste hulgas, hiljem l\xc3\xa4ks see Vana-Pebalgi linnusel\xc3\xa4\xc3\xa4ni koosseisu, kuna viimase omanik Mathias Dembinsky pantis Zirsteni Claus Paykullile._NEWLINE_1510 toimus p\xc3\xa4randuse jagamine vendade Engelberti, Theodori, Johanni ja Bertrami vahel, millega Ergli j\xc3\xa4i esimesele. Linnus kaotas \xc3\xbcmberkaudsed m\xc3\xb5isad, mis j\xc3\xa4id teistele vendadele._NEWLINE_1555 on mainitud Ergli kihelkonda.\n_START_SECTION_\nLiivi s\xc3\xb5jast t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani\n_START_PARAGRAPH_\n1577. aasta juunis tungis tsaar Ivan Grozn\xc3\xb5i 50 000 mehega Pihkvast Lutsi ja R\xc3\xa4isaku kaudu Vana-Liivimaale ja h\xc3\xb5ivas p\xc3\xa4rast Krustpilsi langemist raskusteta ka mitmed Tiesenhausenite linnused, nagu Laudona, Berzaune ja Ergli. Ivan Grozn\xc3\xb5i k\xc3\xa4tte langesid k\xc3\xb5ik Ida-L\xc3\xa4ti ja Keskmaa linnused kuni V\xc3\xa4inani j\xc3\xb5eni v\xc3\xa4lja. Ergli staarostiks oli sellal Maciej Dembi\xc5\x84ski. Ergli vallutati 28. augusti paiku, suurv\xc3\xbcrsti v\xc3\xa4ed tulid Koknesest (Kokenhusen) ja suundusid Jaunpilsi (J\xc3\xbcrgensburg) ja Arai\xc5\xa1i (Arrasch) kaudu V\xc3\xb5ndu (Cesis, Wenden)_NEWLINE_1578 vallutasid poolakad selle venelastelt tagasi._NEWLINE_1585\xe2\x80\x931589 elas linnuses staarost Woitcheh Dembinski. 1589 anti Ergli Tiesenhausenitele tagasi._NEWLINE_1599 oli Ergli Detlev Tiesenhauseni omand._NEWLINE_1601 \xc3\xbcritas tulevane Rootsi kuningas hertsog Karl P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4tit vallutada. P\xc3\xa4rast V\xc3\xb5nnu ja Volmari vallutamist jaanuaris suundub ta v\xc3\xa4gede eesotsas Rauna kaudu Koknesesse. Tee peal vallutab ta veebruaris ka Vana-Pebalgi ja Ergli. L\xc3\xbchikeseks ajaks j\xc3\xa4\xc3\xa4b linnus rootslaste valdusesse. M\xc3\xa4rtsist alates piirasid rootslased Kokneset ja vallutasid linna, kuid mitte linnust. Piiratuile j\xc3\xb5udsid appi poola v\xc3\xa4ed suurhetman Krzysztof Miko\xc5\x82ai Radziwi\xc5\x82\xc5\x82i ja Jan Karol Chodkiewiczi juhtimisel. Piirajad piirati linnas sisse. Vahepeal \xc3\xbcritab Berzaune p\xc3\xa4rush\xc3\xa4rra Johann Tiesenhausen 100 ratsamehe ja 500 jalav\xc3\xa4elasega piiratuile appi minna, kuid l\xc3\xbc\xc3\xbcakse tee peal poolakate poolt puruks. Siis l\xc3\xa4ks Karl Gyllenhielm hertsog Karli k\xc3\xa4sul 4000 ratsa- ja 800 jalamehega piiratuid p\xc3\xa4\xc3\xa4stma. 23. mail toimus Ergli all kokkup\xc3\xb5rge, milles 300 rootslast langes ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xb5genesid. Viimaks tehti rootslaste poolt veel kolmas katse Koknese piiratuid vabastada, kuid juunikuus Koknese all toimunud lahingu rootslased kaotasid ja siis alistusid ka linnas olijad. On teateid, et linnus r\xc3\xbc\xc3\xbcstati \xe2\x80\x93 ilmselt siis poolakate poolt. Ergli all hukkus poolakate k\xc3\xa4e l\xc3\xa4bi ka Fabian von Tiesenhausen._NEWLINE_1624 kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Ergli ja Akenhofi leitnant Hans Heinrich von Tiesenhauseni omandusse. Hiljem sai Hans kindralmajoriks, Eestimaa maan\xc3\xb5unikuks ja v\xc3\xb5is kasutada tiitleid Ergli vabah\xc3\xa4rra (Freiherr zu Erla) ning Herr auf Borchholm (Porkuni), Neuenhof und Pernigel. Tema poeg Hans Heinrich kutsus end 1672 Ergli ja Rakvere vabah\xc3\xa4rraks (Freiherr zu Erla und Wesenberg)._NEWLINE_1734. aasta 22. veebruaril m\xc3\xbc\xc3\xbcs r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonna peamees Hans Heinrich Freiherr zu Tiesenhausen p\xc3\xa4randi jagamisel saadud Ergli m\xc3\xb5isa v\xc3\xb5la katteks maan\xc3\xb5unik Gotthard Wilhelm von Bergile._NEWLINE_1776 teatas pastor Bergmann oma ajalooraamatus, et lossist on s\xc3\xa4ilinud veel ainult k\xc3\xb5rge torn._NEWLINE_1782. aasta 26. aprillil m\xc3\xbc\xc3\xbcs maan\xc3\xb5unik Friedrich Reinhold von Berg m\xc3\xb5isa \xc3\xbclemleitnant Otto Johann von Transehele._NEWLINE_1829. aasta paiku joonistas Ergli linnust markiis Paulucchi. Linnusest polnud palju alles \xe2\x80\x93 vaid varemetes seinad ja k\xc3\xb5rge v\xc3\xa4ravatorn._NEWLINE_XX sajandi I poolel oli veel s\xc3\xa4ilinud linnuse v\xc3\xb5imas tellistest peatorn ja osaliselt ka ringm\xc3\xbc\xc3\xbcri._NEWLINE_1944 osutus Ergli olevana keset rindejoont ja allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud varemed, sealhulgas ka torn, purustati lahingutes vundamentideni.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nPlaanil meenutab linnus ruutu k\xc3\xbcljepikkustega 44*44 meetrit, linnuse edelanurgas asus elukorpus m\xc3\xb5\xc3\xb5tudega 10*12 meetrit. Keset linnuse l\xc3\xb5unak\xc3\xbclge seisis v\xc3\xb5imas v\xc3\xa4rav \xe2\x80\x93 valdustorn, mis kaitses ka sissek\xc3\xa4iku lossi ja mille sisekorruste k\xc3\xbcljepikkused olid u 7*8 meetrit. Linnus oli arvatavasti varustatud ka idak\xc3\xbcljel asuva eeslinnusega, mis meenutas kolmnurka k\xc3\xbcljepikkusega 30 meetrit._NEWLINE_Ehitust\xc3\xbc\xc3\xbcbilt on tegemist tornlinnusega, mille suure telliskivitorni m\xc3\xbc\xc3\xbcridega k\xc3\xbclgnes nelinurkne m\xc3\xbc\xc3\xbcriga \xc3\xbcmbritsetud majandusruumidega linnusehoov. See p\xc3\xb5hjaliku tellisetehnikaga ehitatud torn j\xc3\xa4rgis XIV sajandi Liivimaa linnusev\xc3\xa4ljap\xc3\xa4\xc3\xa4sude ehitustraditsioone; ka \xc3\xbcrikud viitavad samale ehitusajale: nii on teada, et juba Engelbrecht Tiesenhausen alustas linnuse ehitust ja tema poeg Johann j\xc3\xa4tkas t\xc3\xb6id 1397. aastal. V\xc3\xb5rreldes tavap\xc3\xa4raste vasallilinnuste tornidega on selle ehitus laiem; torni mass l\xc3\xa4heneb neile tornidele, mida rajas XIV sajandi l\xc3\xb5pus ordu Lutsi (Ludza, Ludsen). Ergli torni \xc3\xbclemine osa valmis l\xc3\xb5plikult XV sajandil; sellest ajast p\xc3\xa4rinevad ka \xc3\xbcmmargused petikni\xc5\xa1id ja tulirelvade jaoks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud v\xc3\xb5tmeaugu kujulised laskeavad. Torni \xc3\xbclemist osa oli laotud ka maakividega. M\xc3\xbc\xc3\xbcr oli v\xc3\xa4ljastpoolt pikitud v\xc3\xa4ikeste \xc3\xb5hutusavadega.'