b"\n_START_ARTICLE_\nJohannes Kotkas\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas s\xc3\xbcndis Tartumaal Kodij\xc3\xa4rve vallas Metsa talus, mida ka Otsa taluks h\xc3\xbc\xc3\xbcti, Juhan ja Minna-Alviine Kotka teise lapsena. Tal oli vanem \xc3\xb5de Elli. Isa l\xc3\xa4ks 1917. aastal Venemaale ja suri 8. aprillil 1953 Adelaide'is. M\xc3\xb5ne aasta p\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da kolis pere Tartusse. Johannes k\xc3\xa4is neli aastat 8. ja kaks aastat 15. algkoolis ning l\xc3\xa4ks siis lukksepa\xc3\xb5pilaseks.\n_START_SECTION_\nSportlaskarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri algus\n_START_PARAGRAPH_\n1934. aastal hakkas Kotkas t\xc3\xb5sisemalt sporti harrastama, algul t\xc3\xb5stmist Leonhard Kuke juures. Aleksander Pohla \xc3\xb5hutusel vahetas ta selle ala maadluse vastu._NEWLINE_1935. aasta Eesti meistriv\xc3\xb5istlustel Tartus kaotas Kotkas Otto Viikm\xc3\xa4ele ja Nikolai Karklinile._NEWLINE_1936. aastal kutsuti Kotkas kaitsev\xc3\xa4kke. Ta teenis Peipsi Laevastiku Divisjonis, asukohaga p\xc3\xb5hiliselt Tartus._NEWLINE_Kalevi 35. aastap\xc3\xa4eva turniiril detsembris Tallinnas seljatas ta juba J. Randmaa ja Otto Viikm\xc3\xa4e ning v\xc3\xb5itis ka Alberts Zvejnieksi 3:0._NEWLINE_13. ja 14. veebruaril 1937 Eesti 1936. aasta meistriv\xc3\xb5istlustel vabamaadluses tuli Kotkas Kristjan Palusalu j\xc3\xa4rel teiseks. Sama kordus 6. ja 7. m\xc3\xa4rtsil Viljandis Kreeka-Rooma maadluses. 17. ja 18. m\xc3\xa4rtsil Tallinnas Eesti-Soome maav\xc3\xb5istlusel v\xc3\xb5itis Kotkas Edvard J\xc3\xa4rvise (12.02)._NEWLINE_Kotkas kolis Tallinna ja sai t\xc3\xb6\xc3\xb6d Eesti Panga ekspeditsiooniosakonnas palgaga 85 krooni kuus, mis oli korralik t\xc3\xb6\xc3\xb6tasu._NEWLINE_8. jaanuaril 1938 Eesti 1937. aasta meistriv\xc3\xb5istlustel vabamaadluses Tartus Palusalu ei osalenud. Johannes Kotkas v\xc3\xb5itis Nikolai Karklini ja tuli esimest korda Eesti meistriks. M\xc3\xa4rtsis Tallinnas tuli Palusalu Kotka ja Karklini ees Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses. 14. m\xc3\xa4rtsil Helsingis Eesti-Soome maav\xc3\xb5istlusel v\xc3\xb5itis Kotkas Eesti B-s Hjalmar Nystr\xc3\xb6mi 3:0.\n_START_SECTION_\n1938. aasta Euroopa meistriv\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\n1938. aasta Euroopa meistriv\xc3\xb5istlused Kreeka-Rooma maadluses peeti 24.\xe2\x80\x9327. aprillil Tallinnas Estonia teatris. Raskekaalus osales 8 maadlejat._NEWLINE_I ringis kohtus Kotkas peafavoriidi John Nymaniga Rootsist, kes oli Palusalu j\xc3\xa4rel teiseks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud nii viimastel Euroopa meistriv\xc3\xb5istlustel kui ka Berliini ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel. Nyman alustas aktiivselt, kuid ei suutnud ainsatki v\xc3\xb5tet teha. L\xc3\xb5puks hakkas Nyman v\xc3\xa4sima ja pidi end paar korda matilt p\xc3\xb5genemisega p\xc3\xa4\xc3\xa4stma. Kotkas v\xc3\xb5itis 3:0._NEWLINE_II ringis seljatas Kotkas Uuno Vento (Soome) 37 sekundiga. Vento oli pigem poolraskekaallane._NEWLINE_III ringis seljatas Kotkas Edv\xc4\xabns Bietagsi L\xc3\xa4tist 18.27-ga. Bietags oli samuti peamiselt poolraskekaallane._NEWLINE_IV ringis v\xc3\xb5itis Kotkas Mehmet \xc3\x87obani T\xc3\xbcrgist 3:0 ning oli sellega tulnud Euroopa meistriks. Nyman v\xc3\xb5itis 3:0 Bietagsi._NEWLINE_V ringis seljatas Nyman \xc3\x87obani 12.59-ga.\n_START_SECTION_\nAasta l\xc3\xb5pp\n_START_PARAGRAPH_\n14. novembril toimus Tallinnas ajalooline mat\xc5\xa1, kus Eesti v\xc3\xb5itis Saksamaa 5:2. Raskekaalus kurnas Kotkas Paul B\xc3\xb6hmerit poolnelsoniga seni, kuni see 9 minuti j\xc3\xa4rel alistus. Veel v\xc3\xb5itsid Martin Maiste, Adalbert Toots, Voldemar Roolaan ja Ago Neo, kaotasid sulgkaallane Aleksander Kukk ja kergekeskkaallane Edgar Puusepp._NEWLINE_Novembri l\xc3\xb5pul k\xc3\xa4is Tallinnas L\xc3\xa4ti \xc3\xbcks tugevaimaid maadlusorganisatsioone LAS, mille koondis kaotas aga nii Tallinna Kalevile kui ka Tallinna Spordile 3:6. Kotkas v\xc3\xb5itis Edv\xc4\xabns Bietagsi 3:0._NEWLINE_10. ja 11. detsembril osales Eesti meistriv\xc3\xb5istlustel vabamaadluses Tallinnas kaks raskekaallast. Kotkas v\xc3\xb5itis Nikolai Karklini 3:0.\n_START_SECTION_\n1939\n_START_PARAGRAPH_\n20. jaanuaril Berliinis kaotas Eesti Saksamaale revan\xc5\xa1mat\xc5\xa1i 3:4. Kolmes kergemas kaalus said Martin Maiste, Hugo Veisman ja Aat M\xc3\xa4nnis seljakaotuse, erapoolik kohtunik luges ka Voldemar Roolaanele seljakaotuse. V\xc3\xb5itsid Puusepp, Neo ja Kotkas. Kotkas seljatas Kurt Hornfischeri 6.45-ga._NEWLINE_26. jaanuaril v\xc3\xb5itis Eesti Prahas T\xc5\xa1ehhoslovakkia 5:2. Veisman ja M\xc3\xa4nnis said taas seljakaotuse, kuid Maiste, M\xc3\xa4gi, Roolaan, Neo ja Kotkas v\xc3\xb5itsid. Kotkas seljatas Josef Klapuchi 3.00-ga._NEWLINE_28. veebruaril v\xc3\xb5itis Eesti Tallinnas L\xc3\xa4ti 6:1. Ainsa seljav\xc3\xb5idu sai Maiste, sulgkaallane Evald Sumil kaotas 0:3, punktidega v\xc3\xb5itsid Toots, Puusepp, Roolaan, Neo ja Kotkas (alistas Erlins Skuja 2:1)._NEWLINE_5. ja 6. m\xc3\xa4rtsil Tallinnas tuli Kotkas Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses Karklini ja A. Klaaseni ees._NEWLINE_25. ja 26. m\xc3\xa4rtsil kaotas Eesti A Tallinnas Soome A-le 3:4; Eesti B v\xc3\xb5itis Soome B 4:3. Kotka vastane Hjalmar Nystr\xc3\xb6m loobus v\xc3\xb5istlusest p\xc3\xa4rast algp\xc3\xbcstimaadlust. Eesti A-s v\xc3\xb5itsid veel Ago Neo ja Voldemar Roolaan, kaotasid Edgar Puusepp, Voldemar V\xc3\xa4li, Johan Viitung ja Martin Maiste. Eesti B-s v\xc3\xb5itis raskekaalus Karklin Pekka Mellavuo 3:0.\n_START_SECTION_\nEuroopa meistriv\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\n25.\xe2\x80\x9328. aprillil peeti Oslos Euroopa meistriv\xc3\xb5istlused. Raskekaalus osales 8 maadlejat._NEWLINE_I ring. Algp\xc3\xbcstimaadluses heitis ungarlane Gyula B\xc3\xb3bis Kotkast ja oli algp\xc3\xbcstimaadluse j\xc3\xa4rel \xc3\xbclekaalus. Edaspidi simuleeris ungarlane korduvalt vigastatut, sai niimoodi puhkepause ja suutis mat\xc5\xa1i v\xc3\xb5idukalt l\xc3\xb5petada (3:0). John Nyman v\xc3\xb5itis Mehmet \xc3\x87obani 3:0, Hjalmar Nystr\xc3\xb6m Kurt Hornfischeri 3:0 ja K\xc3\xa5re Larsen (Norra) seljatas Peter Larseni (Taani)._NEWLINE_II ring. Kotkas seljatas Hornfischeri 27 sekundiga! Nyman seljatas K\xc3\xa5re Larseni ja \xc3\x87oban Peter Larseni._NEWLINE_III ring. Kotkas seljatas Nystr\xc3\xb6mi 6.44-ga._NEWLINE_IV ring. Kotkas seljatas \xc3\x87obani 12 minutiga._NEWLINE_V ring. Kotkas v\xc3\xb5itis Nymani 3:0._NEWLINE_I Kotkas, II Nyman, III B\xc3\xb3bis, IV \xc3\x87oban, V Nystr\xc3\xb6m, VI Peter Larsen._NEWLINE_Edgar Puusepp sai h\xc3\xb5bemedali ja Ago Neo pronksmedali. Riikide arvestuses kogus Rootsi 13, Soome 9, Saksamaa 7, Eesti 6, T\xc3\xbcrgi 4, Ungari 2 ja Norra 1 punkti.\n_START_SECTION_\n1939\n_START_PARAGRAPH_\n19. novembril v\xc3\xb5itis Eesti Riias L\xc3\xa4ti 5:2. Kotkas seljatas J. Mendzi\xc5\x86\xc5\xa1i 4.30-ga. Kergekaalus kaotas Artur Roos 35 sekundiga, keskkaalus kaotas Voldemar M\xc3\xa4gi Georgs Ozoli\xc5\x86\xc5\xa1ile. V\xc3\xb5itsid veel Maiste, V\xc3\xa4li, Puusepp ja Neo._NEWLINE_9. ja 10. detsembril tuli Kotkas Eesti meistriks vabamaadluses A. Soolaiu ja A. Toomi ees.\n_START_SECTION_\n1940\n_START_PARAGRAPH_\n2. ja 3. m\xc3\xa4rtsil Viljandis Eesti meistriv\xc3\xb5istlustel Kreeka-Rooma maadluses juhtus \xc3\xbcllatus: Kotkas sai seljakaotuse Jaan Miililt ja oli selili minemas ka Juhan Kalde vastu! Selle p\xc3\xb5hjustas n\xc3\xa4htavasti vastaste alahindamine. Kotkas viis siiski mat\xc5\xa1i Kalde vastu v\xc3\xb5iduka l\xc3\xb5puni. Et Kalde oli omakorda seljatanud Miili, tekkis nende vahel surnud ring: k\xc3\xb5igil 3 miinuspunkti. Puhaste v\xc3\xb5itude aegadega tuli meistriks Kalde, teiseks tuli Miil ja kolmandaks Kotkas._NEWLINE_Aprillis v\xc3\xb5itis Eesti Tallinnas L\xc3\xa4ti 5:2. Kotkas seljatas 3.23-ga K\xc4\x81rlis Brigmanise._NEWLINE_14.\xe2\x80\x9323. detsembrini Moskvas peetud NSV Liidu absoluutsel t\xc5\xa1empionaadil Kreeka-Rooma maadluses osalesid 14 sportlase seas Johannes Kotkas, Nikolai Karklin ja August Neo. Turniiris\xc3\xbcsteemis peetud v\xc3\xb5istlusel alistas Kotkas k\xc3\xb5ik 13 vastast, sealhulgas 5 punktidega ja 8 seljav\xc3\xb5iduga. Teiseks tulnud Aron Gon\xc5\xbea (Ukraina) seljatas ta 13.49-ga. 3. oli Konstantin Koberidze, 4. Vladimir Mat\xc5\xa1kaljan (m\xc3\xb5lemad Gruusia) ja 5. Jakov Kuksenko, kes k\xc3\xb5ik kaotasid Kotkale punktidega. Karklin oli 6. ja Neo 9.\n_START_SECTION_\n1941\n_START_PARAGRAPH_\nEesti (Mati Maiste, Evald Sumil, Voldemar V\xc3\xa4li, Edgar Puusepp, Voldemar M\xc3\xa4gi, Voldemar Roolaan, Johannes Kotkas) v\xc3\xb5itis m\xc3\xa4rtsis Taga-Kaukaasia turneel Gruusia kaks korda 7:0 (Kotkas kohtus esmakordselt \xc3\xbche oma hilisema suurima rivaali Arsen Mekoki\xc5\xa1viliga). Aserbaid\xc5\xbeaanile kaotati 3:4 (v\xc3\xb5itsid Maiste, Roolaan ja Kotkas). Moskva v\xc3\xb5ideti 5:2 (Maiste ja V\xc3\xa4li kaotasid). Riias v\xc3\xb5ideti L\xc3\xa4ti 6:1.\n_START_SECTION_\n1942\n_START_PARAGRAPH_\nEnamik Eesti maadlusparemikust oli N\xc3\xb5ukogude tagalas, Kotkas Arhangelski oblastis Kotlases. Eesti Laskurkorpuse koondis kaotas s\xc3\xbcgisel Moskvas Moskvale 2:5, Puusepp ja Kotkas v\xc3\xb5itsid. See v\xc3\xb5istlus oli m\xc3\xb5eldud kuulujuttude kummutamiseks, et eesti maadlejad olevat vangilaagrisse saadetud.\n_START_SECTION_\n1943\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Kotkas ja Johannes Kaubi v\xc3\xb5itsid Moskva lahtistel meistriv\xc3\xb5istlustel. Edgar Puusepp tuli teiseks._NEWLINE_Kotkas tuli septembris Gorkis NSV Liidu meistriks vasaraheites NSV Liidu rekordiga 53.88._NEWLINE_Novembris peeti Gorkis ka NSV Liidu III absoluutne t\xc5\xa1empionaat Kreeka-Rooma maadluses 8 osav\xc3\xb5tjaga. Kotkas v\xc3\xb5itis Koberidze ja Mekoki\xc5\xa1vili (m\xc3\xb5lemad Gruusiast) punktidega ja seljatas \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud vastased (hoolimata viga saanud roietest seljatas ta Mat\xc5\xa1kaljani 4.23-ga). I Kotkas, II Koberidze, III Aleksandr Mazur, IV Anatoli Kazanski (m\xc3\xb5lemad Vene NFSV), V Mekoki\xc5\xa1vili, VI Viktor Stri\xc5\xbeak._NEWLINE_Kotkas sai NSV Liidu teeneliseks meistersportlaseks.\n_START_SECTION_\n1944\n_START_PARAGRAPH_\n4. jaanuaril asutati ameti\xc3\xbchingute spordiselts Kalev. M\xc3\xb5ne kuu p\xc3\xa4rast kinnitati Kotkas selle aseesimeheks. Maadlussektsiooni juhtis ta 1950. aastani._NEWLINE_Novembris peeti Tbilisis NSV Liidu IV absoluutne t\xc5\xa1empionaat Kreeka-Rooma maadluses 10 osav\xc3\xb5tjaga, kellest 3 katkestasid turniiri ja nende tulemused t\xc3\xbchistati. Kotkas alustas suurte punktiv\xc3\xb5itudega Koberidze ja Mazuri \xc3\xbcle, kuid siis sai seljakaotuse Aleksandr Senatorovilt. Juba esimesel minutil viis ta vastase parterisse ja hakkas teda poolnelsoniga selili p\xc3\xb6\xc3\xb6rama, kui vastane haaras tal peast, tegi vastuv\xc3\xb5tte ja Kotkas oligi 31 sekundiga selili. Ent viimastes voorudes seljatas Kotkas Mat\xc5\xa1kaljani, v\xc3\xb5itis punktidega Mekoki\xc5\xa1vili ja seljatas Belovi ning suutis tiitlit kaitsta. I Kotkas 6, II Mekoki\xc5\xa1vili 7, III Mazur 7, IV Koberidze 8, V Mat\xc5\xa1kaljan 11 punkti, VI Senatorov._NEWLINE_Kergekeskkaalus tuli Puusepp NSV Liidu meistriks. Ka Johannes Kaubi pidanuks v\xc3\xb5itma, kuid erapoolik kohtunik j\xc3\xa4ttis ta kolmandaks.\n_START_SECTION_\n1945\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks m\xc3\xb5lemas maadlusviisis._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liidu v\xc3\xb5istkondlikel meistriv\xc3\xb5istlustel v\xc3\xb5itis Eesti I ringis kodus L\xc3\xa4ti 6:1. V\xc3\xb5itsid Kaubi, Sumil, Toots, Puusepp, Roolaan ja Kotkas, ainult August Kukk kaotas keskkaalus. II ringis v\xc3\xb5ideti Sverdlovsk v\xc3\xb5\xc3\xb5rsil 6:1 ja j\xc3\xb5uti finaalturniirile Moskvasse. Seal v\xc3\xb5ideti Tbilisi 5:2 ja Kiiev 4:3, kuid Moskva v\xc3\xb5itis Kiievi 4:3 ja Tbilisi 6:1. Pronksikohtumises v\xc3\xb5itis Kiiev Tbilisi 5:2. Kullakohtumises v\xc3\xb5itsid Kaubi, Roolaan ja Kotkas (Mazuri), kuid kaotasid Juhan Looaru, Adalbert Toots, Edgar Puusepp ja Edgar Rohtmets. Kokku 3:4 ja h\xc3\xb5bemedalid._NEWLINE_Kesksuvel Tallinnas Kadrioru staadionil peetud individuaalsetel Kreeka-Rooma maadluse \xc3\xbcleliidulistel meistriv\xc3\xb5istlustel v\xc3\xb5itis Kotkas taas oma peakonkurendid Mazuri ja Mekoki\xc5\xa1vili punktidega, kuid meistriks ei tulnud, sest l\xc3\xa4ks omast v\xc3\xb5ttest selili Fjodor Bezdolja vastu. Meistriks tuli Mazur, kuigi oli kaotanud nii Kotkale kui ka kolmandaks tulnud Mekoki\xc5\xa1vilile._NEWLINE_Kaubi v\xc3\xb5itis k\xc3\xa4rbeskaalus, Puusepp oli kergekeskkaalus kolmas, vabamaadluses said pronksmedali August V\xc3\xa4\xc3\xa4t ja Artur L\xc3\xb5hmus._NEWLINE_Septembris p\xc3\xa4lvis Kotkas Kiievis NSV Liidu kergej\xc3\xb5ustikumeistriv\xc3\xb5istlustel vasaraheites 3. koha (46.55)._NEWLINE_Detsembris peeti Leningradis NSV Liidu V absoluutne t\xc5\xa1empionaat Kreeka-Rooma maadluses. Need olid p\xc3\xbchendatud Venemaa raskej\xc3\xb5ustiku 60. ja amat\xc3\xb6\xc3\xb6rmaadluse 50. aastap\xc3\xa4evale. Auk\xc3\xbclaliste seas olid Ivan Lebedev ja Martin Klein._NEWLINE_Kotkas v\xc3\xb5itis j\xc3\xa4llegi k\xc3\xb5ik oma vastased ning tuli 3 kaotuspunktiga meistriks. II Mazur 4, III Mekoki\xc5\xa1vili 6, IV Senatorov 10, V Mat\xc5\xa1kaljan 12, VI Brigmanis._NEWLINE_Absoluutsete t\xc5\xa1empionaatide pidamine NSV Liidus katkestati kuni 1974. aastani. Johannes Kotkas tuli 4 korda absoluutseks meistriks, v\xc3\xb5ites 31 mat\xc5\xa1ist 30 (97%)._NEWLINE_Johannes Kotkas astus NLKP liikmeks.\n_START_SECTION_\n1946\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Haapsalus Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel tuli Kotkas Kreeka-Rooma maadluses Jerevanis esimeseks (2. Mazur, 3. Mekoki\xc5\xa1vili) ja vabamaadluses Tbilisis teiseks (1. Mekoki\xc5\xa1vili, 3. Zurab Zugladze). Kaubi oli Kreeka-Rooma maadluse k\xc3\xa4rbeskaalus teine._NEWLINE_Septembris p\xc3\xa4lvis Kotkas Dnepropetrovskis NSV Liidu kergej\xc3\xb5ustikumeistriv\xc3\xb5istlustel vasaraheites 2. koha (52.41)._NEWLINE_NSV Liidu v\xc3\xb5istkondlikel meistriv\xc3\xb5istlustel oli Eesti ilma Kotkata kolmas. Et poolfinaalis kaotati Moskvale 2:5, poleks ka Kotkas suutnud asja p\xc3\xa4\xc3\xa4sta.\n_START_SECTION_\n1947\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks vabamaadluses._NEWLINE_NSV Liidu maadlussektsioon (p\xc3\xa4rast f\xc3\xb6deratsioon) astus Rahvusvahelise Maadlusf\xc3\xb6deratsiooni FILA liikmeks. Otsekohe teatati soovist osaleda esimestel s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsetel Euroopa meistriv\xc3\xb5istlustel Prahas._NEWLINE_Kotkas tuli NSV Liidu v\xc3\xb5istkondlikuks meistriks D\xc3\xbcnamo koondises. Boris S\xc3\xbclluste, Elmar Runge ja Edgar Puusepp olid ameti\xc3\xbchingute v\xc3\xb5istkonnaga teised ja Boris Meos Spartakiga kolmas.\n_START_SECTION_\nEuroopa meistriv\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\nNSV Liidu koondises olid eestlastest Kotkas ning k\xc3\xa4rbeskaallane Johannes Kaubi. Kaubil ei vedanud loosiga ning ta j\xc3\xa4i neljandaks, kuigi oma tasemelt v\xc3\xa4\xc3\xa4rinuks h\xc3\xb5bemedalit._NEWLINE_Kotkas alistas avaringis oma peakonkurendi Bertil Antonssoni (Rootsi) 3:0 ning seljatas teises Johannes Artsi (Holland). Kolmandas ringis t\xc3\xbcrklast Mustafa \xc3\x87akmakit heites kukkus ta aga vastase peale nii \xc3\xb5nnetult, et murdis reide. Kuna v\xc3\xb5it oli juba k\xc3\xa4ega katsuda, keeras Kotkas \xc3\x87akmaki selili. Ta otsustas ka viimases kohtumises ungarlase J\xc3\xa1nos Rihetzky vastu matile minna. \xc3\x95nneks ei tulnud ka sellega kaua maadelda: kolme seljav\xc3\xb5idu peale kokku kulutas Kotkas 10 minutit._NEWLINE_1. Kotkas, 2. \xc3\x87akmak, 3. Pauli Riihim\xc3\xa4ki (Soome), 4. Natale Vecchi (Itaalia), 5. Rihetzky, 6. Jaroslav Sysel (T\xc5\xa1ehhoslovakkia)._NEWLINE_NSV Liitu l\xc3\xa4ks meistritiitel kolmes raskemas kaalus: poolraskekaalus v\xc3\xb5itis Konstantin Koberidze ja keskkaalus Nikolai Belov. Meeskondlikult kogus Rootsi 14, NSV Liit 12 ja T\xc3\xbcrgi 8 punkti._NEWLINE_Kogu maailmas\xc3\xb5ja aja oli Kotkas v\xc3\xa4ga heas vormis olnud. Kuri s\xc3\xb5da oli \xc3\xa4ra s\xc3\xb6\xc3\xb6nud 7 v\xc3\xb5imalikku Euroopa meistri tiitlit._NEWLINE_Kuni 1966. aastani rohkem Euroopa meistriv\xc3\xb5istlusi ei peetud. Neid asendasid maailmameistriv\xc3\xb5istlused, mida peeti vaheldumisi Kreeka-Rooma ja vabamaadluses._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustelt sai Eesti sel aastal 7 medalit. Kreeka-rooma maadluses Edgar Puusepp v\xc3\xb5itis ja Elmar Runge oli kolmas. Tallinnas peetud vabamaadlust\xc5\xa1empionaadi v\xc3\xb5itsid Kotkas (2. Mekoki\xc5\xa1vili, 3. Bezdolja) ja Looaru, h\xc3\xb5bedale tulid Puusepp ja Runge ning pronksile Kaubi._NEWLINE_S\xc3\xbcgisel sai Kotkas Harkovis NSV Liidu kergej\xc3\xb5ustikumeistriv\xc3\xb5istlustel vasaraheites 3. koha (50.62) ja kuulit\xc3\xb5ukes 4. koha (14.41; v\xc3\xb5itis 16.17-ga Heino Lipp).\n_START_SECTION_\n1948\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks m\xc3\xb5lemas maadlusviisis._NEWLINE_I Baltimaade spartakiaadi v\xc3\xb5itis L\xc3\xa4ti (36 punkti) Eesti (35) ees._NEWLINE_Kotkas tuli Kreeka-Rooma maadluses Zapori\xc5\xbe\xc5\xbejas NSV Liidu meistriks (2. Mazur, 3. Mekoki\xc5\xa1vili) ning vabamaadluses Mekoki\xc5\xa1vili j\xc3\xa4rel h\xc3\xb5bedale (3. Vladimir Suhhorut\xc5\xa1enko). Vabamaadluses tuli Juhan Looaru NSV Liidu meistriks ja Boris Meos pronksile._NEWLINE_Kotkas ja Kaubi tulid NSV Liidu v\xc3\xb5istkondlikuks meistriks D\xc3\xbcnamo koondises. Boriss S\xc3\xbclluste, Elmar Runge ja Edgar Puusepp olid ameti\xc3\xbchingute v\xc3\xb5istkonnaga teised ja August Englas armee v\xc3\xb5istkonnas kolmas._NEWLINE_Eesti alistas Leningradis Leningradi 5:3. Kotkas seljatas Ivanovi 28 sekundiga._NEWLINE_Londoni ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudest j\xc3\xa4i NSV Liit k\xc3\xb5rvale.\n_START_SECTION_\n1949\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks m\xc3\xb5lemas maadlusviisis._NEWLINE_Kotkal ei \xc3\xb5nnestunud tulla Kreeka-Rooma maadluses NSV Liidu meistriks, sest kaotas otsustavas kohtumises Aleksandr Mazurile punktidega (3. Stri\xc5\xbeak). Vabamaadluses tuli August Englas NSV Liidu meistriks ja Juhan Looaru pronksile.\n_START_SECTION_\n1950\n_START_PARAGRAPH_\nMaadlusaeg l\xc3\xbchenes 20 minutilt 15-le._NEWLINE_Kotkas tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_Kotkas tuli Saraatovis NSV Liidu meistriks Kreeka-Rooma maadluses, seljatades 11.28-ga ka Mazuri (viimasele oli see esimene seljakaotus p\xc3\xa4rast 1943; 3. Bezdolja). Helmut Puur oli kolmas. Vabamaadluses tulid meistriteks Englas ja Looaru, h\xc3\xb5bedale Boris Meos ja Elmar Runge._NEWLINE_II Baltimaade spartakiaadil v\xc3\xb5itis Eesti Vilniuses Leedu 8:0 ja L\xc3\xa4ti 6:2. Kotkas alistas vastavalt A. Skaigirise (seljav\xc3\xb5it 15 sekundiga) ja Brigmanise (vastane loobus 5. maadlusminutil edasi v\xc3\xb5istlemast)._NEWLINE_Kotkas sai vabariikliku kategooria maadluskohtunikuks._NEWLINE_Kotkas valiti Eesti maadlussektsiooni presiidiumi esimeheks._NEWLINE_1951. aastal tuli Kotkas Eesti meistriks m\xc3\xb5lemas maadlusviisis._NEWLINE_Kotkas tuli Kreeka-Rooma maadluses NSV Liidu meistriks, v\xc3\xb5ites otsustavas kohtumises Mazuri 2:1 (3. Brigmanis). Englas tuli NSV Liidu meistriks poolraskekaalu m\xc3\xb5lemas maadlusviisis. Helmut Puur Kreeka-Rooma ja Boris Meos vabamaadluses said pronksmedali._NEWLINE_Kotkas ja Kaubi tulid NSV Liidu v\xc3\xb5istkondlikel meistriv\xc3\xb5istlustel kolmandaks D\xc3\xbcnamo koondises. Boriss S\xc3\xbclluste, Elmar Runge ja Arvo M\xc3\xb5ttus v\xc3\xb5itsid ameti\xc3\xbchingute v\xc3\xb5istkonnaga, Englas oli armee v\xc3\xb5istkonnas teine._NEWLINE_Tallinnas peetud NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel sambo raskekaalus oli Kotkas teine (1. Mekoki\xc5\xa1vili, 3. Aleksei Bratko)._NEWLINE_NSV Liit (koosseisus Englas ja Kotkas) alistas Ungari kaks korda 8:0. T\xc5\xa1ehhoslovakkia ja Rumeenia (Bukarestis maadles ka Kotkas) alistati samuti 8:0._NEWLINE_Aprillis moodustati NSV Liidu Ol\xc3\xbcmpiakomitee ning detsembris otsustati osaleda Helsingi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel._NEWLINE_1952. aastal tuli Kotkas Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_Kotkas v\xc3\xb5itis Sofias toimunud Euroopa sotsialismimaade turniiri Kreeka-Rooma maadluses (Poola ja Jugoslaavia ei osalenud).\n_START_SECTION_\nHelsingi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngud\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingi ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudele oli Kreeka-Rooma maadluses \xc3\xbcles antud 12 raskekaallast. Neist Kotka esimene vastane Auguste Baarendse (Luksemburg) andis loobumisv\xc3\xb5idu, sest oli vabamaadlusturniiril vigastada saanud. Teine vastane Bengt Fahlkvist (Rootsi) oli rohkem poolraskekaallane ning vabamaadleja, mist\xc3\xb5ttu Kotkas seljatas ta 2.40-ga. J\xc3\xa4rgnesid v\xc3\xb5idud Londoni ol\xc3\xbcmpia pronksmedalimehe Guido Fantoni (Itaalia, 3.41), Tauno Kovase (Soome, 2.43) ja 140-kilose t\xc5\xa1ehhi Josef R\xc5\xaf\xc5\xbei\xc4\x8dka (4.32) \xc3\xbcle. Kokku kulutas ta k\xc3\xb5igi vastaste alistamiseks ainult 13.36, s.t. v\xc3\xa4hem kui \xc3\xbche t\xc3\xa4ispikkusega mat\xc5\xa1i kestus!_NEWLINE_1. Kotkas, 2. R\xc5\xaf\xc5\xbei\xc4\x8dka, 3. Kovanen, 4. Willi Waltner (L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaa), 5. Alexandru Suli (Rumeenia), 6. Antonios Georgoulis (Kreeka) ja Fahlkvist._NEWLINE_III Baltimaade spartakiaadil Tallinnas v\xc3\xb5itis Eesti nii Leedu kui ka L\xc3\xa4ti 8:0.\n_START_SECTION_\n1952\n_START_PARAGRAPH_\nNovembris toimusid Jerevanis NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlused Kreeka-Rooma maadluses. Kotkas kaitses tiitlit, alistades Mazuri esikohamat\xc5\xa1is 2:1 (3. Fjodor Bondur). Peale Artjom Terjani oli Kotkas ainus Helsingi ol\xc3\xbcmpial k\xc3\xa4inud Kreeka-Rooma maadleja, kes suutis sel aastal NSV Liidu meistriks tulla. Vabamaadluses suutsid seda Arsen Mekoki\xc5\xa1vili, David Tsimakuridze, Armenak Jalt\xc3\xb5rjan ja August Englas.\n_START_SECTION_\n1953\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4llegi tuli Kotkas Rostovis NSV Liidu meistriks Kreeka-Rooma maadluses, alistades esikohakohtumises napilt Mazuri. Vabamaadluses tulid NSV Liidu meistriks Englas ja Runge, h\xc3\xb5bedale Arvo M\xc3\xb5ttus ning pronksile Sergei Ka\xc5\xa1kin ja Endel Saar._NEWLINE_Kotkas tuli NSV Liidu v\xc3\xb5istkondlikel meistriv\xc3\xb5istlustel D\xc3\xbcnamo koondises kolmandaks. Johan Possul oli Spartakiga teine. Rein Tomingas v\xc3\xb5itis vabamaadluses D\xc3\xbcnamo koondises.\n_START_SECTION_\nMaailmameistriv\xc3\xb5istlused\n_START_PARAGRAPH_\nNapolis maailmameistriv\xc3\xb5istlustel seljatas Kotkas avaringis k\xc3\xbcmne minutiga Josef R\xc5\xaf\xc5\xbei\xc4\x8dka, teises \xc3\xbche minutiga Josip Bajeri (Jugoslaavia), kolmandas Willi Waltneri (Saksa FV), neljandas Taisto Kangasniemi (Soome) ja oli viiendas vaba. Kuuendas ringis seljatas ta Guido Fantoni, kuid finaalis kaotas 130\xc2\xa0kg kaalunud Kotkas tasav\xc3\xa4gise kohtumise 35\xc2\xa0kg v\xc3\xa4hem kaalunud Bertil Antonssonile kohtunike h\xc3\xa4\xc3\xa4ltega 1:2. Sellega tuli maailmameistriks Antonsson Kotka ja Fantoni ees. (4. Kangasniemi, 5. S\xc3\xbcleyman Ba\xc5\x9ftimur (T\xc3\xbcrgi), 6. Georgoulis.)_NEWLINE_NSV Liit v\xc3\xb5itis viies kaalus: Boriss Gurevit\xc5\xa1, Artjom Terjan, Gurgen \xc5\xa0atvorjan, Givi Kartozia ja August Englas.\n_START_SECTION_\n1954\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_IV Baltimaade spartakiaadil alistas Eesti nii L\xc3\xa4ti kui ka Leedu 6:2 ning viigistas finaalis Valgevenega 4:4. Kaotasid 4 kergemat meest N. Lob\xc3\xb5rev, V. Aasaots, Arvo M\xc3\xb5ttus ja Juhan Kaubi, v\xc3\xb5itsid raskemad mehed Helmut Puur, Meinhard Niglas, August Englas ja Johannes Kotkas. Suurem seljav\xc3\xb5itude arv andis esikoha Eestile._NEWLINE_Eesti alistas ilma Kotka ja Englaseta Leningradi 5:3. Raskekaallane Valdeko Trisberg seljatas vastase._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel Kreeka-Rooma maadluses tekkis raskekaalus surnud ring, mis reastas sportlased nii: 1. Aleksandr Parfjonov, 2. Johannes Kotkas, 3. Aleksandr Mazur. Teiseks tuli ka Helmut Puur kergekaalus. Vabamaadluses v\xc3\xb5itis August Englas, pronksi said Vladimir Gor\xc5\xa1kov ja Valdeko Trisberg.\n_START_SECTION_\n1955\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_Kotkas tuli Saraatovis NSV Liidu meistriks Kreeka-Rooma maadluses Ivan Bogdani (Ukraina) ees, Mazur ei osalenud. Vabamaadluses v\xc3\xb5itsid Sergei Ka\xc5\xa1kin, Endel Saar ja Valdeko Trisberg, Arvo M\xc3\xb5ttus oli teine.\n_START_SECTION_\n1956\n_START_PARAGRAPH_\nKotkas tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_Eesti v\xc3\xb5itis Leningradis ilma Kotkata Leningradi 6:2._NEWLINE_Kreeka-rooma maadluses tulid Kotkas ja Puur Moskvas NSV Liidu meistriks. Vabamaadluses said pronksi Nikolai Solovjov, Runge, Saar ja Gor\xc5\xa1kov. See oli \xc3\xbchtlasi N\xc3\xb5ukogude Liidu rahvaste I spartakiaad._NEWLINE_Ametlikult sai ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itja ka maailmameistriks. Seet\xc3\xb5ttu neid v\xc3\xb5istlusi, mis sisuliselt olid maailmameistriv\xc3\xb5istlused, nimetati maailma karikav\xc3\xb5istlusteks. Mais v\xc3\xb5itis Kotkas maailma karika, edestades ka peatset ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itjat vabamaadluses Hamit Kaplanit (T\xc3\xbcrgi)._NEWLINE_NSV Liidu rahvaste spartakiaadi v\xc3\xb5itis samuti Kotkas Bogdani ja Parfjonovi ees._NEWLINE_Ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudele Melbourne\xe2\x80\x99i saadeti Kotkas, M\xc3\xb5ttus, Saar ja Puusepp. Kolm esimest varumeestena, viimane kohtunikuna. Kotkast asendanud Parfjonov tuli ol\xc3\xbcmpiav\xc3\xb5itjaks.\n_START_SECTION_\n1957\n_START_PARAGRAPH_\nMaadlusaeg l\xc3\xbchenes 15 minutilt 12-le. Maadlus v\xc3\xb5is n\xc3\xbc\xc3\xbcdsest ka viigiga l\xc3\xb5ppeda._NEWLINE_Kotkas tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_V Baltimaade spartakiaadil kaotas Eesti finaalis Valgevenele 2,5:5,5 ja j\xc3\xa4i teiseks. Oma kaalu v\xc3\xb5itsid Rein Tomingas, Meinhard Niglas ja Johannes Kotkas, teiseks tulid Helmut Puur ja Hans Unt. Esimest korda peeti spartakiaad ka vabamaadluses, kus Eesti v\xc3\xb5itis kindlalt. See j\xc3\xa4i viimaseks Baltimaade spartakiaadiks._NEWLINE_Eesti viigistas Tallinnas Leningradiga 4:4, kuid kuulutati v\xc3\xb5itjaks. V\xc3\xb5itsid Helmut Puur, Jaan Roots, Meinhard Niglas ja Johannes Kotkas. Kaotasid V. Laas, V. Kovaljov, J. Luhtj\xc3\xa4rv ja Uno Essenson._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel oli Kotkas 11. Meinhard Niglas sai keskkaalus h\xc3\xb5bemedali._NEWLINE_1958. aastal tuli Kotkas Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_Eesti kaotas Leningradis ilma Kotkata Leningradile 3,5:4,5._NEWLINE_NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel ei saanud Eesti ainsatki medalit. II rahvaste spartakiaadil tuli Niglas kolmandaks ja Kotkas viiendaks, teised j\xc3\xa4id tahapoole._NEWLINE_Tallinn koos Kotkaga v\xc3\xb5itis kodus Turu linna 8:0 ja v\xc3\xb5\xc3\xb5rsil 6,5:1,5 (Kotkas viigistas E. M\xc3\xa4kel\xc3\xa4ga). Helsingi alistati v\xc3\xb5\xc3\xb5rsil 7,5:0,5. Eesti alistas ilma Kotkata Kotkas Soome 6:2._NEWLINE_Kotkas m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Eesti maadluskoondise riiklikuks vanemtreeneriks. Sel ametikohal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta 15 aastat, 1973. aastani._NEWLINE_Kotkas abiellus Ilse Klaumanniga, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\xb5petajana._NEWLINE_1959. aastal tuli Kotkas Eesti meistriks Kreeka-Rooma stiilis._NEWLINE_1960. aastal NSV Liidu meistriv\xc3\xb5istlustel Saraatovis ei kaotanud Kotkas \xc3\xbchtki mat\xc5\xa1i. Hulk viike ei andnud siiski k\xc3\xb5rgemat 4. kohast._NEWLINE_1964. aastal sai Kotkas Eesti NSV teeneliseks sporditegelaseks._NEWLINE_1965. aastal sai Kotkas \xc3\xbcleliidulise kategooria maadluskohtunikuks."