b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Hendrikson\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Hendrikson (23. november 1895 Tallinn \xe2\x80\x93 4. oktoober 1977 Tallinn) oli Eesti NSV riigi- ja parteitegelane. VSDTP liige m\xc3\xa4rtsist 1917.\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv ja noorp\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndis t\xc3\xb6\xc3\xb6lisperekonnas (isa Anton Hendrikson), 1910. aastal l\xc3\xb5petas algkooli ja l\xc3\xa4ks lukksepa \xc3\xb5pilasena t\xc3\xb6\xc3\xb6le a/s Johansoni paberivabrikusse. Kuni 1918. aastani t\xc3\xb6\xc3\xb6tas mitmes t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5ttes ning aastatel 1914\xe2\x80\x931918 lukksepana vaguniehitusmehhaanikatehases Dvigatel._NEWLINE_Aastal 1918, kui Saksa v\xc3\xa4ed tungisid Tallinna, lahkus punakaartlasena s\xc3\xb5jalaeval Helsingisse, kus astus vabatahtlikult Balti laevastikku. Teenis Kroonlinnas liinilaeval "Respublika". Balti Laevastiku poliitvalitsus saatis Hendriksoni 1921. aastal \xc3\xb5ppima Eesti t\xc3\xb6\xc3\xb6lisfakulteeti Leningradis. Ta l\xc3\xb5petas selle 1924. Suvevaheaegadel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta kaubalaeval masinistina, s\xc3\xb5itis Inglismaa, Saksamaa, Rootsi ja Soome vahet. Siis astus Leningradi F. Engelsi-nimelisse Rahvamajandusinstituuti, kus l\xc3\xb5petas 1929. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6stusosakonna ning saadeti insenerina t\xc3\xb6\xc3\xb6le Leningradi keemiatrusti plaaniosakonda. Trust reorganiseeriti 1930 \xc3\xbcleliiduliseks koondiseks \xe2\x80\x9cLakokraska\xe2\x80\x9d ja Hendrikson m\xc3\xa4\xc3\xa4rati selle plaani-majandusosakonna \xc3\xbclemaks._NEWLINE_Aastal 1932. m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta keemiatehase "Respublika" direktoriks, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1934. aastani, siis mobiliseeris \xc3\x9cK(b)P KK ta t\xc3\xb6\xc3\xb6le p\xc3\xb5llumajanduses ning saatis T\xc5\xa1eljabinski oblastisse teraviljasovhoosi "Buran\xc3\xb5" direktoriks. Seal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta 1939. aastani, mil vabastati omal soovil. Hendrikson s\xc3\xb5itis tagasi Leningradi ja asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le kunstiv\xc3\xa4rvide tehasesse t\xc3\xb6\xc3\xb6 ja tehnilise normeerimise osakonna juhatajana. Aastal 1941 m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta mineraaltooraine tsehhi \xc3\xbclemaks, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1944. aasta juunini.\n_START_SECTION_\nTagasi Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nJuunis 1944 juunis saadeti Hendrikson EK(b)P KK k\xc3\xa4sutusse ning m\xc3\xa4\xc3\xa4rati KK sekret\xc3\xa4ri aset\xc3\xa4itjaks t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse alal. EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega kinnitati Hendrikson EK(b)P KK t\xc3\xb6\xc3\xb6stusosakonna juhatajaks ja b\xc3\xbcroo otsusega 7. oktoobril 1944 EK(b)P KK sekret\xc3\xa4ri aset\xc3\xa4itjaks t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse alal ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stusosakonna juhatajaks. EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega 3. veebruaril 1945 kinnitati EK(b)P Tallinna Linnakomitee II sekret\xc3\xa4riks. EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega 17. september 1945 kinnitati Hendrikson Tallinna linna RSN TK esimeheks. Sellel kohal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta 1961. aastani._NEWLINE_Hendrikson oli Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu II ja III koosseisu saadik ja EKP KK liige aastatel 1948\xe2\x80\x931963 (valiti V \xe2\x80\x93 XIII kongressil, XIV kongressil 8. jaanuar 1964 enam ei valitud KK liikmeks)._NEWLINE_Aastatel 1954 ja 1958 oli ta NSV Liidu \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Rahvuste n\xc3\xb5ukogu saadik (kuni 18. m\xc3\xa4rtsini 1962), alates 1958. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas NSVL \xc3\x9cN Rahvuste N\xc3\xb5ukogu majanduskomisjonis._NEWLINE_EKP KK b\xc3\xbcroo istungil 1961. aastal taotleti Hendriksonile liidulist personaalpensioni alates 1. m\xc3\xa4rtsist 1961. ja Tallinna LK b\xc3\xbcroo otsusega 29. m\xc3\xa4rtsist 1961 vabastati Hendrikson TK esimehe kohalt seoses pensionile minekuga. Esitati autasustamiseks Eesti NSV \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu Presiidiumi aukirjaga._NEWLINE_27. m\xc3\xa4rtsil 1961 vabastati Hendrikson TK esimehe kohalt ja uueks esimeheks valiti Johannes Undusk. P\xc3\xa4rast pensionile minekut juhtis Hendrikson 1963. aastast alates m\xc3\xb5nda aega Tallinna linnakomitee juures asuvat mittekoosseisulist parteikomisjoni.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAbikaasa: Aneta Hendrikson (s\xc3\xbcndis 1893), kaks poega: Leonid (1926), Viktor (1939) ja t\xc3\xbctar Ljudmila (1937).'