b'\n_START_ARTICLE_\nInfrapunaliides\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1993. aastal loodi Infra-red Data Association (IrDa). Selle \xc3\xbchingu eesm\xc3\xa4rgiks oli luua infrapunaliides, mille abil on v\xc3\xb5imalik andmeid edastada. \xc3\x9chingul on \xc3\xbcle 150 liikme ning sinna kuuluvad ka selliste juhtivate tehnikatootjate firmade t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad nagu ACTiSYS, Microsoft, Sony, Nokia, Apple, AT&T, Compaq, Intel, Hewlett-Packard, Motorola, Toshiba, Hitachi ja paljud teised.  Infrapunaliides ja selle s\xc3\xbcsteem on t\xc3\xa4naseni veel arenguj\xc3\xa4rgus ning seda ei saa veel ajalukku kanda.\n_START_SECTION_\nIrDA\n_START_PARAGRAPH_\nIrDA on mittetulunduslik organisatsioon, mis tegeleb standardite loomisega seadmetele, mis kasutavad infrapunasignaale informatsiooni edastamiseks ja vastuv\xc3\xb5tmiseks. Kui ei oleks neid standardeid, v\xc3\xb5iksid erinevad ettev\xc3\xb5tted toota seadmeid, mis kasutavad opereerimiseks samu signaale. See v\xc3\xb5ib p\xc3\xb5hjustada signaali interferentsi ja m\xc3\xb5jutatud seadmed ei pruugi \xc3\xb5igesti t\xc3\xb6\xc3\xb6tada. IrDa-seadmed, \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik kas printerid v\xc3\xb5i muud seadmed, suhtlevad valguslainete edastamise ja nende avastamise kaudu infrapunases spektriosas. Inimsilmale pole valgus infrapunases spektriosas n\xc3\xa4htav. Infrapunavalgust n\xc3\xa4eme, kui kasutame selliseid abivahendeid nagu \xc3\xb6ise n\xc3\xa4gemise prille. Kuid me saame infrapunakiirgust tunda \xe2\x80\x93 me tunneme seda soojusena._NEWLINE_IrDA-l on standardid mitmele andmeedastuskiirusele (andmete hulk, mida seade saab saata v\xc3\xb5i vastu v\xc3\xb5tta sekundis) vahemikus 115,2 kilobaidist kuni 16 megabaidini sekundis. Suhtlemine IrDA-seadmete vahel tugineb transiiverile \xe2\x80\x93 see on kombinatsioon saatjast ja vastuv\xc3\xb5tjast. See t\xc3\xa4hendab, et IrDA-seadmed on v\xc3\xb5imelised saatma ja vastu v\xc3\xb5tma andmeid kasutades infrapunasignaale. Mikroprotsessorid nendes seadetes t\xc3\xb5lgivad elektroonilisi k\xc3\xa4ske (selliseid nagu printimistoimingud) infrapunalaineteks. Vastuv\xc3\xb5ttev seade tuvastab ja dekodeerib need lained, muutes need tagasi algseteks elektroonilisteks k\xc3\xa4skudeks.\n_START_SECTION_\nIrDA-printerid\n_START_PARAGRAPH_\nInfrapuna\xc3\xbchenduse kaudu printimiseks on vaja j\xc3\xa4rgmisi elemente: infrapunatransiiverit, mis on \xc3\xbchendatud arvuti (v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne muu seadme) k\xc3\xbclge. Infrapunatransiiverit, mis on \xc3\xbchendatud su printeri k\xc3\xbclge. M\xc3\xb5nel printeril on sisseehitatud transiiverid. Ilma sisseehitatud infrapunatransiiverita printerid vajavad infrapunaadapterit. Tavaliselt \xc3\xbchendatakse adapter (vastavalt \xc3\xbchildumisele) kas jadaliidesesse v\xc3\xb5i USB-liidesesse. Paljudel infrapunaadapteritel on l\xc3\xbchikesed juhtmed, mis \xc3\xbchendavad infrapunatransiiveri adapteri pistikuga. See v\xc3\xb5imaldab kasutajal positsioneerida vastuv\xc3\xb5tjat nii, et see on suunatud saatja poole._NEWLINE_See on \xc3\xbcks miinuseid IrDA-tehnoloogia puhul: see tugineb vaatev\xc3\xa4lja paigutusele. Sest IrDA-seadmed kasutavad valgust, et edastada informatsiooni, nad vajavad t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks segamatut teed edastaja ja vastuv\xc3\xb5tja vahel. See piirang t\xc3\xa4hendab, et IrDA-printeriga ei saa printida sellest liiga kaugel olles v\xc3\xb5i kui arvuti ja printeri vahel takistavad signaali levimist sein, uks v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ni muu selline takistus. Teisest k\xc3\xbcljest, seni kuni kaks transiiverit ei ole t\xc3\xb5kestatud, on IrDA-seadmed t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlad ja turvalised. Nendega ei teki interferentsiprobleeme ja nad ei ole h\xc3\xa4kkeritele nii kerge saak nagu on muud juhtmevabad lahendused. Kuid n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks on paljud tootjad IrDA-tehnoloogia Bluetooth-tehnoloogia vastu vahetanud.\n_START_SECTION_\nPopulaarsus\n_START_PARAGRAPH_\nInfrapunaliides oli populaarne s\xc3\xbclearvutitel ja taskuarvutitel 1990. aastate l\xc3\xb5pus ja 2000. aastate alguses. Wi-Fi ja Bluetooth on n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks (2011. aastaks) infrapunaliidesed v\xc3\xa4lja vahetanud. Peamiseks p\xc3\xb5hjuseks on see, et Wi-Fi ja Bluetooth ei vaja otse\xc3\xbchendust liidesega ning seet\xc3\xb5ttu saab neid kasutada hiirtel ja klaviatuuridel, aga ka muudel sisend- ja v\xc3\xa4ljundseadmetel. Infrapunaliidest kasutatakse kohtades, kus raadiolained on h\xc3\xa4iritud ning Wi-Fi- ega Bluetooth-liidest ei ole v\xc3\xb5imalik kasutada._NEWLINE_\xc3\x9cheks infrapunaliidese suureks plussiks v\xc3\xb5ib lugeda selle odavust. V\xc3\xb5rreldes n\xc3\xa4iteks Wi-Fi-ga ei vaja infrapunaliides teab mis kallist riistvara (nagu Wi-Fi vajab ruuterit), piisab odavast USB 2.0 liidesega infrapunajagurist.\n_START_SECTION_\nTurvalisus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5rreldes Bluetoothi ja Wi-Fi-ga on infrapuna\xc3\xbchendus turvalisem, sest \xc3\xbchenduse kaugus on alla meetri. V\xc3\xb5rreldes Bluetoothi ja Wi-Fi-ga on see vahemaa v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ike ning erinevalt muudest andmesidevahenditest ei ole isiku enda teadmata v\xc3\xb5imalik teistel seda \xc3\xbchendust \xc3\xa4ra kasutada.'