b'\n_START_ARTICLE_\nRahvusriik\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusriikide p\xc3\xa4ritolu ja varase ajaloo osas ei ole \xc3\xbchest kokkulepet saavutatud. Teoreetikute suureks vaidlusteemaks on k\xc3\xbcsimus: kas enne oli rahvus, mis l\xc3\xb5i rahvusriigi, v\xc3\xb5i riik, mis l\xc3\xb5i rahvuse?_NEWLINE_Rahvuslaste meelest oli k\xc3\xb5igepealt rahvus ning rahvuslikud liikumised v\xc3\xa4ljendasid rahvuse \xc3\xb5igustatud n\xc3\xb5udmist suver\xc3\xa4\xc3\xa4nsusele, mis p\xc3\xa4\xc3\xa4dis rahvusriikide loomisega. M\xc3\xb5ningate teooriate kohaselt loodi rahvuslik identiteet aga suuresti valitsuste poolt, et \xc3\xbchendada ja moderniseerida juba eksisteerivat riiki._NEWLINE_Enamik teooriaid n\xc3\xa4eb rahvusriigis 19. sajandi Euroopale iseloomulikku n\xc3\xa4htust, mille tekkimist soodustasid kirjaoskuse laialdane levik ja massimeedia._NEWLINE_M\xc3\xb5ned rahvusriigid, n\xc3\xa4iteks Saksamaa ja Itaalia, tekkisid 19. sajandil v\xc3\xa4hemalt osaliselt t\xc3\xa4nu rahvuslaste poliitilistele kampaaniatele. M\xc3\xb5lemal nimetatud juhul oli territoorium varem jagatud erinevate riikide vahel ning tekkinud \xc3\xbchine identiteet oli esmalt kultuuriline, omandades peagi poliitilise t\xc3\xa4htsuse.\n_START_SECTION_\nIseloomulikud jooned\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5rreldes varasemate riigi vormidega suhtub rahvusriik teisiti oma territooriumisse, pidades seda pooleldi p\xc3\xbchaks. \xc3\x9ckski rahvusriik ei annaks oma territooriumist t\xc3\xbckki teisele n\xc3\xa4iteks lihtsalt selle p\xc3\xa4rast, et kuningat\xc3\xbctar abiellus. Rahvusriikide piirid on enamasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud rahvuse asuala v\xc3\xb5i looduslike oludega ega ole kergesti muudetavad._NEWLINE_Rahvusriigi k\xc3\xb5ige n\xc3\xa4htavamaks m\xc3\xb5juks on riikliku poliitika abil \xc3\xbchtse rahvuskultuuri loomine. Rahvusriigi olemasolu n\xc3\xb5uab, et selle elanikud moodustaksid rahvuse, mida \xc3\xbchendab enamasti \xc3\xbchine p\xc3\xa4ritolu, \xc3\xbchine keel ja jagatud kultuur. Kui n\xc3\xb5utav \xc3\xbchtsus puudub, siis \xc3\xbcritab rahvusriik seda sageli luua, surudes n\xc3\xa4iteks oma hariduspoliitika kaudu peale riigikeelt ja \xc3\xbchtset arusaamist ajaloost. M\xc3\xb5nel juhul on selline poliitika kutsunud esile teravaid konflikte ja separatismi. \xc3\x95nnestumise korral on see taganud elanikkonna suurema homogeensuse ja kultuurilise \xc3\xbchtsuse.\n_START_SECTION_\nSelgitavad n\xc3\xa4ited\n_START_PARAGRAPH_\nPolitoloogias kasutatakse terminit "rahvusriik" enamiku t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaste suver\xc3\xa4\xc3\xa4nsete riikide kohta, isegi kui nende poliitilised piirid ei lange kokku etniliste piiridega._NEWLINE_"Rahvusliku identiteedi" m\xc3\xb5iste v\xc3\xb5ib laieneda riikidele, kus elab koos mitmeid etnilisi ja keelelisi gruppe. \xc3\x9cheks selliseks on n\xc3\xa4iteks \xc5\xa0veits, mis on oma p\xc3\xb5hiseaduse kohaselt kantonite konf\xc3\xb6deratsioon ja kus on neli riigikeelt, kuid \xc3\xbchtlasi \xc5\xa1veitsi rahvuslik identiteet, \xc3\xbchine ajalugu ja oma klassikaline rahvuskangelane, legendaarne Wilhelm Tell._NEWLINE_Paljud konfliktid on saanud ajaloos alguse sellest, et poliitilised piirid ei lange kokku etniliste ja/v\xc3\xb5i kultuuriliste piiridega. N\xc3\xa4iteks kurdi rahva traditsiooniline asuala on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval jagatud Iraagi, T\xc3\xbcrgi ja Iraani vahel. Osa sealsetest elanikest soovib luua iseseisva Kurdistani riigi ning selle t\xc3\xb5ttu on juba aastak\xc3\xbcmneid kestnud relvastatud konflikt.'