b'\n_START_ARTICLE_\nMetsandus\n_START_SECTION_\nTaust\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6stusajastule eelnenud ajaj\xc3\xa4rku kutsutakse tihti ka puiduajastuks, kuna puit ja k\xc3\xbcttepuud pakkusid energiat ja olid ehitusmaterjaliks nii kodudele kui ka t\xc3\xb6\xc3\xb6riistadele._NEWLINE_Algseid metsamajandamise j\xc3\xa4lgi on n\xc3\xa4ha Vana-Roomas, kus latifundiumid, mis olid p\xc3\xb5llumajandusasutused, suutsid k\xc3\xbcllaltki h\xc3\xa4sti tagada Rooma riigi puiduga varustamise. Roomlaste langemisega tuli kaasa suur metsatustumine Euroopas. _NEWLINE_Sarnast j\xc3\xa4tkusuutlikkusele suunatud metsa majandamise p\xc3\xb5him\xc3\xb5tet rakendasid ka praegusel Saksamaa alal elanud l\xc3\xa4\xc3\xa4negoodid 7. sajandil. Nad seisid silmitsi metsaalade j\xc3\xa4rjest kasvava v\xc3\xa4henemisega ning sellest tulenevalt kehtestasid m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse, mis piiras tamme- ja m\xc3\xa4nnimetsade raiet\xc3\xb6id.\n_START_SECTION_\nKaasaegse metsamajandamise algus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcstemaatiline metsa majandamine, mis oli suunatud j\xc3\xa4tkusuutliku toorpuidu saamiseks, olevat alguse saanud Saksamaal N\xc3\xbcrnbergis 14. sajandil, ja 16. sajandi Jaapanis._NEWLINE_Enamasti olid metsad jagatud sektsioonideks ja kaardistatud, raiet\xc3\xb6\xc3\xb6d oli tehtud nii, et oleks tagatud metsataastumine. Palkide parvetamine tegi v\xc3\xb5imalikuks \xc3\xbchendada sisemaa alade metsad ranniku aladega. Saksamaal kasutati selleks n\xc3\xa4iteks Maini, Neckari, Doonau ja Reini j\xc3\xb5ge. Seega oli selle aegne metsandus tihedalt seotud kaubandusega suuremate vahemaade tagant. Suuri nulgusid Schwarzwaldis (v\xc3\xb5i ka Mustmets) kutsuti Holl\xc3\xa4nderiteks, sest neid m\xc3\xbc\xc3\xbcdi enamasti Hollandi laevatehastesse. Parved, mida selleks kasutati, olid 200\xe2\x80\x93400 meetrit pikad ja 40 meetrit laiad ning koosnesid mitmest tuhandest palgist. T\xc3\xb6\xc3\xb6meeskond koosnes kuni 400\xe2\x80\x93500 mehest. Palgi parvetamine v\xc3\xb5imaldas \xc3\xbchendada suured alad kontinentaalses Euroopas ja on siiamaani t\xc3\xa4htsal kohal n\xc3\xa4iteks Soomes._NEWLINE_16. sajandist alates t\xc3\xb5i kaevandamise areng ja kaubanduse kiirenemine merel kaasa inimasutuse kasvamise ja vajaduse puidu j\xc3\xa4rele. Metsad v\xc3\xb5eti maha, et teha ruumi p\xc3\xb5llumaadele ning linnadele ja kasvava energiavajaduse rahuldamiseks tuli suurendada raiet\xc3\xb6id. M\xc3\xb5nedes kohtades istutati k\xc3\xbcll ulatuslikult puid, kuid see ei olnud raiemahtudega v\xc3\xb5rreldes eriti mastaapne. Ulatuslikumad s\xc3\xa4\xc3\xa4stva metsamajandamise p\xc3\xb5him\xc3\xb5tted t\xc3\xb5usid esile 19. sajandi l\xc3\xb5pus ja 20. sajandi alguses.\n_START_SECTION_\nMetsanduse tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nKuni 19. sajandi keskpaigani oli p\xc3\xb5hiliseks raie t\xc3\xb6\xc3\xb6riistaks kirves. Selle asendas aga saag. Raudtee arenedes ja selle laiemale kasutusele v\xc3\xb5tmisega t\xc3\xb5usis parvetamise k\xc3\xb5rvale ka see transpordivahend. See k\xc3\xb5ik t\xc3\xa4hendas raiemahtude suurenemist. Esimese mootorsae leiutamise \xc3\xbcle vaieldakse palju. Kuid kindlalt v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et 1920. aastatel v\xc3\xb5eti mootorsaag laialdasemalt kasutusele. Bensiinimootoriga mootorsae masstootmine algas Saksamaal samuti 1920. aastate l\xc3\xb5puaastatel. Algsed mootorsaed olid rasked (\xc3\xbcle 60 kg) ja vajasid opereerimiseks kahte inimest. 1950. aastal leiutati \xc3\xbche-inimese mootorsaag (algselt 12 kg)._NEWLINE_Oluline areng toimus 1970. aastate l\xc3\xb5pus, kui Rootsis ja Soomes v\xc3\xb5eti kasutusele harvesterid. Nad levisid kiiresti kogu P\xc3\xb5hja-Euroopas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ollakse arusaamal, et harvester teeb kogenenud juhi k\xc3\xa4es 10\xe2\x80\x9315 saemehe t\xc3\xb6\xc3\xb6. Eestis tegutseb ligi 100 harvesteri ja 200\xe2\x80\x93300 forvarderi, mis transpordivad toorpuidu metsast v\xc3\xa4lja. Umbes 90% Eesti metsaraietest tehakse masinatega.\n_START_SECTION_\nMetsandus maailmas\n_START_PARAGRAPH_\nMaailma Looduse Fondi hinnangul s\xc3\xb5ltub 1,6 miljardi inimese elatis metsandusest. Ametlikult pakub metsasektori t\xc3\xb6\xc3\xb6d ligi 13 miljonile inimesele. Suurimad \xc3\xbcmarpuidu tootjad on Ameerika \xc3\x9chendriigid, Kanada, Brasiilia, Hiina ja Venemaa. \xc3\x9clemaailmse metsanduse kaubanduse suuruseks hinnatakse \xc3\xbcle 600 miljardi USA dollari._NEWLINE_Olulist rolli m\xc3\xa4ngib metsasektor arengumaade majanduses. Kuni 80% arengumaade elanikest s\xc3\xb5ltuvad mingil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral, nii majanduslikult kui ka toiduallikana metsast ja metsatoodetest, mis ei ole puit. Indohiinas on lausa 39% maailma ametlikest metsat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatest ehk 5,3 miljonit. V\xc3\xb5rdluseks v\xc3\xb5ib tuua P\xc3\xb5hja-Ameerika, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa ja Ida-Euroopa vastavalt 1,4, 1,7 ning 2,1 miljonit t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat ametlikult.\n_START_SECTION_\nEesti metsanduse l\xc3\xbchiajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMetsanduse areng Eestis on sarnanenud arenguga mujal Euroopas. Keskajal s\xc3\xa4testati mitmeid seadusi, mis mingil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral reguleerisid metsa kasutamist. 1297. aastal andis Taani kuningas Erik Menved v\xc3\xa4lja dekreedi, mis ei lubanud puude maharaiumist Naissaarel, Aegnal ja Paljassaarel. 1664. aastal tuli Rootsi v\xc3\xb5imuga ka selle metsaseadus. Seaduses oli s\xc3\xa4testatud, et metsi ei tohtinud maha raiuda, kui selle asemele ei rajatud p\xc3\xb5ldu v\xc3\xb5i heinamaad. J\xc3\xa4rgmiseks metsamajandamist reguleerivaks sammuks oli Liivimaal 1779. aastal metsavahi (F\xc3\xb6rsterid) ametikoha loomine, metsavahid vastutasid otseselt selle eest._NEWLINE_Juba 18. sajandist on Eesti metsi korrap\xc3\xa4rase sihtidev\xc3\xb5rgustiku abil jagatud kvartaliteks. Sihtide l\xc3\xb5ikumispunktidesse pandi piirnevate kvartalite numbritega postid v\xc3\xb5i kvartali nurkadesse kvartalinumbritega tahvlikesed. Kvartalisihte kasutatakse metsas orienteerumseks, jahipidamisel k\xc3\xbctiliini paigutamiseks, liikumisteedena (sh metsamaterjali v\xc3\xa4ljaveol) ja metsatulekahjude levikut takistavate tulet\xc3\xb5kkeribadena. Kvartali sees jagatakse mets \xc3\xbchtlaste tunnustega v\xc3\xa4iksemateks metsaosadeks \xe2\x80\x93 metsaeraldisteks, mille piire looduses ei t\xc3\xa4histata, v\xc3\xa4lja arvatud vahetult enne raiet. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on kvartaliteks jagatud enamik riigimetsast ja osa suuremate eraomanike metsast. Kvartaliposte praktiliselt enam ei kasutata ning ka sihid hoitakse lahti seal, kus seda on liikumiseks vaja. Valdav osa erametsast on jagatud \xc3\xbcksnes metsaeraldisteks._NEWLINE_Eesti iseseisvumisel rajati P\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6ministeerium, mille alluvuses oli ka metsaosakond. Loodi metskonnad ning m\xc3\xb5isametsadest said riigimetsad, mis toona moodustasid 70% kogu metsast.\n_START_SECTION_\nMetsandus Eesti majanduses\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da oli majanduslikult vaja Eestil kiiresti j\xc3\xa4rje peale saada. Metsat\xc3\xb6\xc3\xb6stus oli pikaajaliste traditsioonidega ja suhteliselt tugev. 1920. aastal moodustasid metsasaadused 64,1% koguekspordist. See k\xc3\xbcll langes ning aastatel 1922\xe2\x80\x931939 stabiliseerus, moodustades keskmiselt \xc3\xbche kolmandiku koguekspordist. Peamised ekspordipartnerid olid Suurbritannia ja Holland, 1930. aastatest alates ka Saksamaa. Toodeti ja eksporditi palju tselluloosi._NEWLINE_Raiemahud olid esimese vabariigi ajal varasemast suuremad. Esimese maailmas\xc3\xb5ja ja \xc3\xbclemaailmse majanduskriisi ajal ning 1935/1936. aasta talvel oli mitu k\xc3\xbcttekriisi. Nende ajal oli puidu hind tavalisest 3\xe2\x80\x936 korda k\xc3\xb5rgem. P\xc3\xa4rast kriiside m\xc3\xb6\xc3\xb6dumist ja maareformiga talumeeste omandisse l\xc3\xa4inud metsadega t\xc3\xb5usid raiemahud. 1926. aastaks moodustasid 10% kogu metsamaast raiesmikud. Aastatel 1928\xe2\x80\x931934 raiuti nii palju metsa, et puit ei leidnud enam turgu, mis viis hinna v\xc3\xa4ga madalale. Puit oli v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htis osa k\xc3\xbctmisel nii eramajades kui ka t\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, moodustades 64,5% k\xc3\xb5igist k\xc3\xbctteainetest._NEWLINE_Metsasektor pakub Eestis t\xc3\xb6\xc3\xb6d 35 000 inimesele, kaudselt ka turismi-, spordi- ja transpordisektoris t\xc3\xb6\xc3\xb6tajatele. Viimase k\xc3\xbcmne aastaga on raiemahud k\xc3\xbcll v\xc3\xa4henenud, kuid tasapisi on j\xc3\xa4lle t\xc3\xb5usutrendil. Puidu-, paberi- ja m\xc3\xb6\xc3\xb6blit\xc3\xb6\xc3\xb6stus moodustas t\xc3\xb6\xc3\xb6tlevast t\xc3\xb6\xc3\xb6stusest 21,6%. Selle sektori 2013. aasta eksport oli 1,5 miljardit eurot, mis oli Eesti kogu ekspordist 12%). Puidut\xc3\xb6\xc3\xb6stuse p\xc3\xb5hilised ekspordiartiklid on ehitusdetailid, saematerjal ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemata puit. Enim eksporditakse puitu ja puidutooteid Rootsi, Soome ja Saksamaale. _NEWLINE_Puidu ja puittoodete import moodustab 2,3% kogu Eesti impordist (20% kogu Eestis tarbitavast puitmaterjalist). K\xc3\xb5ige enam imporditi saematerjali ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemata puitu. Peamised importpartnerid on Venemaa ja L\xc3\xa4ti._NEWLINE_2012. aastal tehtud Eesti metsa- ja puidut\xc3\xb6\xc3\xb6stuse sektoruuringu andmetel on Eesti metsaraie mahud optimaalsest v\xc3\xa4iksemad: 8 miljonit kuupmeetrit, optimaalne oleks 12\xe2\x80\x9315 miljonit kuupmeetrit.'