b'\n_START_ARTICLE_\nLik\xc4\x97nai\n_START_SECTION_\nAllikad\n_START_PARAGRAPH_\nSmardon\xc4\x97 allikad koosneb kahest veesilmast (l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dud 15 ja 17 meetrit). Aastal 1961 andsid nad sekundis 540 liitrit vett, olles sellega veerohkeimad allikad Leedus. Sel aastal viidi \xc3\xbcmbruskonnas l\xc3\xa4bi maaparandust\xc3\xb6\xc3\xb6d, mist\xc3\xb5ttu t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval annavad allikad sekundis 14 liitrit vett, ka oli enne maaparandust\xc3\xb6id allikaid kolm. Allikate vesi on suure mineraalisisaldusega ning p\xc3\xa4rineb Tatula lademe kivimitest, sisaldades ka vesiniksulfiidi ja kaltsiumsulfaati. Kirjalikes allikates on allikatest esimest korda juttu aastal 1587, mil nende vett hakati Birzaissse k\xc3\xbcmblust\xc3\xbcnnidesse transportima. Esimene allikate vee uurija oli Theodor Grotthu\xc3\x9f._NEWLINE_Lisaks allikatele ammutatakse seal mineraalvett ka kahest puuraugust. Esimese vesi sisaldab kloriide ja sulfaate, naatriumit ja kaaliumit (mineralisatsiooni aste 7,4 g/l). Sealset vett villitakse pudelitesse ja turustatakse. Teise puuraugu vesi sisaldab kloriide ja bromiide, naatriumit, kaaliumit ja kaltsiumit (mineralisatsiooni aste 114 g/l). Nii selle puuraugu vett kui ka l\xc3\xa4hedase turbaraba turvast kasutatakse Lik\xc4\x97nai haiglas raviotstarbel.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbcla on esimest korda mainitud aastal 1643. Asula varasemad nimekujud olid Smardone v\xc3\xb5i Luk\xc4\x97nai. Liudvikas Chodakauskas rajas kohaliku m\xc3\xb5isa juurde v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemaja ja k\xc3\xbcmblushoone, pannes seega aluse kuurordile. Aastail 1890\xe2\x80\x931891 ravis end seal 168 t\xc3\xb5bist. Aastal 1891 h\xc3\xa4visid need hooned tules ja see tegi asulale kui kuurordile ajutiselt l\xc3\xb5pu._NEWLINE_Aastal 1924 t\xc3\xbckeldati sealse m\xc3\xb5isa maad kruntideks. 40 hektarit maid l\xc3\xa4ks tervishoiuministeeriumi k\xc3\xa4sutusse, hiljem omandas selle maa aga kohalik omavalitsus. 1930. aastatel avastati, et raviks k\xc3\xb5lbab lisaks allikate veele ka sealsete rabade turvas. Nii taastati aastal 1938 Jok\xc5\xabbas Mikel\xc4\x97nase eestvedamisel sealne kuurort. Aastal 1939 v\xc3\xb5eti sealses sanatooriumis vastu 610 haiget._NEWLINE_3. augustil 1946 sai Lik\xc4\x97naist alev. Aastal 1970 liideti sellega ka Pabir\xc5\xbe\xc4\x97, ent aastal 1989 sai sellest taas omaette alev. Aastal 2002 kujundati sealne sanatoorium \xc3\xbcmber rehabilitatsioonihaiglaks.'