b'\n_START_ARTICLE_\nTxillardegi\n_START_PARAGRAPH_\nTxillardegi (\xc3\xb5ieti Jos\xc3\xa9 Luis \xc3\x81lvarez Enparantza; 27. september 1929 Donostia \xe2\x80\x93 14. jaanuar 2012 Donostia) oli baski keeleteadlane, poliitik ja kirjanik. Ta kasutas ka pseudon\xc3\xbc\xc3\xbcme Larresoro, Igara ja Usako.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nTa \xc3\xb5ppis Bilbaos inseneriks, ent v\xc3\xb5ttis samal ajal osa mitme rahvusliku meelestatusega noorteliikumise t\xc3\xb6\xc3\xb6st, mis t\xc3\xb5i kaasa ka esimese vangistuse._NEWLINE_1957. aastal avaldas ta eksistentsialistliku teose "Leturiaren egunkari ezkutua" ("Leturia salap\xc3\xa4evik"), mida peetakse esimeseks moodsaks baskikeelseks romaaniks. Samal aastal sai temast Euskaltzaindia (Baski Keele Akadeemia) korrespondentliige. See organisatsioon kiitis heaks enamiku Txillardegi ettepanekuist baski keele ortograafia ja morfoloogia standardimise alal. Akadeemia t\xc3\xa4isliikmeks teda poliitilistel p\xc3\xb5hjustel ei v\xc3\xb5etud._NEWLINE_1958. aastal asutas ta koos kaastudengitega organisatsiooni Ekin, millest hiljem sai ETA. P\xc3\xa4rast taaskordset arreteerimist suundus Txillardegi 1961. aastal eksiili. Ta elas Pariisis ja Br\xc3\xbcsselis, kus j\xc3\xa4tkas kirjutamist ning keeleteaduslikke t\xc3\xb6id. 1967. aastal lahkus ta ETAst ning naasis Baskimaale. 1976. aastal asutas ta koos I\xc3\xb1aki Aldekoaga poliitilise partei Euskal Sozialista Biltzarrea (Baski Sotsialistlik Kongress). 1977. aastal osales ta Herri Batasuna asutamises ning valiti 1979. aastal senaatoriks._NEWLINE_1976. aastal oli Txillardegi l\xc3\xb5petanud Pariisis \xc3\xbclikooli keeleteaduse alal, 1976\xe2\x80\x931981 \xc3\xb5petas ta baski fonoloogiat Deusto \xc3\x9clikooli Donostia harus, 1981\xe2\x80\x931982 \xc3\xb5ppis foneetikat ja fonoloogiat California \xc3\x9clikoolis Los Angeleses. Alates 1982. aastast \xc3\xb5petas ta Baskimaa \xc3\x9clikoolis._NEWLINE_Hiljem tegutses ta m\xc3\xb5nda aega Aralari liikmena ning distantseeris end avalikult relvastatud vastupanu toetajaist. 2005. aastal kandideeris ta senaatoriks, ent ei osutunud valituks. 2007. aastal lahkus ta Aralarist, 2008. aastal kandideeris Eusko Abertzale Ekintza ridades, ent ei osutunud j\xc3\xa4llegi valituks.'