b'\n_START_ARTICLE_\nIndoneesia\n_START_SECTION_\nRiik\n_START_PARAGRAPH_\nNimi Indoneesia tuleneb ladinakeelsest s\xc3\xb5nast Indos (t\xc3\xb5lkes \'India\') ja kreekakeelsest s\xc3\xb5nast nesos (t\xc3\xb5lkes \'saar\'). Nimetust Indu-nesians kasutati esmakordselt 1850. aastal ning algselt kirjeldati selle liits\xc3\xb5naga Malai saarestiku elanikke. Hiljem v\xc3\xb5eti kasutusele s\xc3\xb5na Indonesia._NEWLINE_Indoneesia asub ligi 17 500 saarel, millest umbes 6000 on asustatud. Riik ulatub idast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde ligi 5120 kilomeetrit ja p\xc3\xb5hjast l\xc3\xb5unasse ligi 1760 kilomeetrit. Saared paiknevad m\xc3\xb5lemal pool ekvaatorit ning neist on suurimad Uus-Guinea (koos Paapua Uus-Guineaga), Kalimantan (koos Brunei ja Malaisiaga), Sumatra, Sulawesi ja Jaava._NEWLINE_Kalimantani saarel on Indoneesial 1782\xc2\xa0km pikkune maismaapiir Malaisiaga, Uus-Guinea saarel 820\xc2\xa0km pikkune maismaapiir Paapua Uus-Guineaga ja Timori saarel 228\xc2\xa0km pikkune maismaapiir Ida-Timoriga. Merepiir on Indoneesial lisaks \xc3\xbclaltoodud riikidele ka Austraalia, Belau, Filipiinide, Vietnami, Tai, Singapuri ja Indiaga. Riigi rannajoone pikkus on 54 716\xc2\xa0km._NEWLINE_Indoneesia pindala on 1 904 569\xc2\xa0km\xc2\xb2, millega ta on maailma riikide hulgas 14. kohal. Kogupindalast on maismaad 1 811 569\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja siseveekogusid 93 000\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lissuhted\n_START_PARAGRAPH_\nSukarno v\xc3\xb5imuperioodil p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Indoneesia arendada h\xc3\xa4id suhted Aasia kommunistliku re\xc5\xbeiimiga riikidega (Hiina, P\xc3\xb5hja-Korea, Vietnam, Kambod\xc5\xbea), vastandudes kolonialismile,neokolonialismile ja imperialismile. Kuigi NSV Liit oli riigi peamine relvadega varustaja ja majandusabi andja, l\xc3\xa4henes Indoneesia rohkem Hiinale, eriti aastatel 1964\xe2\x80\x931965. Agressiivset v\xc3\xa4lispoliitikat aeti Hollandi poolt hallatava L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Paapua ja Malaisia suhtes. Vastuseks Malaisia m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisele ajutiseks \xc3\x9cRO Julgeolekun\xc3\xb5ukogu liikmeks 1965. aastal, lahkus Indoneesia \xc3\x9cRO-st._NEWLINE_Alates Suharto valitsemisperioodist on Indoneesia v\xc3\xa4lispoliitika p\xc3\xb5hinenud majanduslikul ja poliitilisel koost\xc3\xb6\xc3\xb6l l\xc3\xa4\xc3\xa4nemaailmaga. Indoneesia kuulub Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) asutajaliikmete hulka ning s\xc3\xa4ilitab h\xc3\xa4id suhteid l\xc3\xa4hinaabritega. Riik taastas oma liikmestaatuse \xc3\x9cRO-s 1966 ning parandas suhteid Hiina Rahvavabariigiga, mis halvenesid oluliselt p\xc3\xa4rast kommunistidevastaseid repressioone Suharto v\xc3\xb5imuperioodi alguses (1965\xe2\x80\x931966). Indoneesia on Mitte\xc3\xbchinemisliikumise (NAM) ja Islamikonverentsi organisatsiooni (OIC) asutajaliige  ning Kagu-Aasia vabakaubanduspiirkonna (AFTA), Cairnsi grupi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige. Kuni 2008. aastani oli riik ka Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni (OPEC) liige, kuid lahkus sealt naftaekspordi mahtude v\xc3\xa4henemise t\xc3\xb5ttu. Alates 1966. aastast on Indoneesia majanduslikku ja humanitaarabi saanud peamiselt USA-st, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopast, Austraaliast ja Jaapanist._NEWLINE_Indoneesia valitsus on teinud koost\xc3\xb6\xc3\xb6d mitmete riikidega, et tabada ja s\xc3\xbc\xc3\xbcdi m\xc3\xb5ista riigis pommiplahvatusi organiseerinud \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslikke islamiste ja al-Q\xc4\x81\xe2\x80\x98idah\' liikmeid. Ohvriterohkeim pommiplahvatus, mille tagaj\xc3\xa4rjel hukkus 202 inimest, toimus Bali saarel Kuta linnas 2002. Plahvatuste ja neile j\xc3\xa4rgnenud paljude riikide antud hoiatused m\xc3\xb5jusid negatiivselt Indoneesia turismisektorile ning v\xc3\xa4henesid oluliselt v\xc3\xa4lisriikide investeeringud riigi majandusse.\n_START_SECTION_\nSaarer\xc3\xbchmad ja pinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nSaared on jaotatud nelja r\xc3\xbchma: Suured Sunda saared, V\xc3\xa4iksed Sunda saared, Maluku saared ja Uus-Guinea saar. Saartel vahelduvad lavamaad ja j\xc3\xb5esetetest moodustunud tasandikud keskmise k\xc3\xb5rgusega m\xc3\xa4eahelikega. Riigi k\xc3\xb5rgem tipp asub Puncak Jaya (4884\xc2\xa0m) m\xc3\xa4el Uus-Guinea saarel. Sumatra saarel paiknev Indoneesia suurim j\xc3\xa4rv Toba (pindala 1103\xc2\xa0km\xc2\xb2) on \xc3\xbchtlasi maailma suurim vulkaanikraatrisse tekkinud j\xc3\xa4rv. Indoneesia j\xc3\xb5ed on veerohked ja kannavad kaasa rohkesti setteid. Riigi pikimad j\xc3\xb5ed asuvad Kalimantani saarel ning nende hulka kuuluvad Barito, Kapuas, Mahakam. Suurematel j\xc3\xb5gedel on levinud j\xc3\xb5etransport.\n_START_SECTION_\nVulkaaniline aktiivsus\n_START_PARAGRAPH_\nKuna Indoneesia paikneb laamade (Indo-Austraalia, Euraasia ja Vaikse ookeani laama) subduktsiooniv\xc3\xb6\xc3\xb6ndi l\xc3\xa4hedal, siis asub riik seismiliselt ja vulkaaniliselt v\xc3\xa4ga ebap\xc3\xbcsivas piirkonnas. Seet\xc3\xb5ttu esineb riigis sageli maav\xc3\xa4rinaid ja vulkaanipurskeid. Indoneesias on v\xc3\xa4hemalt 150 tegevvulkaani. Nende hulka kuuluvad Krakatau ja Tambora, mis said kuulsaks 19. sajandil toimunud v\xc3\xb5imsate vulkaanipursete t\xc3\xb5ttu. 70 000 \xe2\x80\x93 75 000 aastat tagasi toimunud Toba vulkaanipurse oli arvatavalt maailma \xc3\xbcks v\xc3\xb5imsamaid. L\xc3\xa4hiaja suurimate looduskatastroofide hulka kuuluvad 2004. aasta India ookeani maav\xc3\xa4rin, mille tagaj\xc3\xa4rjel hukkus Indoneesias ligi 168 000 inimest  ning 2006. aasta Jaava saare maav\xc3\xa4rin, mille t\xc3\xb5ttu hukkus peaaegu 6000 inimest. Samas on vulkaanilise aktiivsuse ajal mahalangeva tuha t\xc3\xb5ttu m\xc3\xb5nedel saartel (nt Jaava ja Bali) v\xc3\xa4ga viljakad mullad, mis on aidanud \xc3\xa4ra toita tihedalt asustatud saartel elavaid inimesi.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nEkvaatori l\xc3\xa4heduse t\xc3\xb5ttu valitseb Indoneesias ekvatoriaalne kliima. Aasta keskmine \xc3\xb5hutemperatuur on rannikupiirkondades 28\xc2\xa0\xc2\xb0C, sisemaal 23\xe2\x80\x9326\xc2\xa0\xc2\xb0C  ning m\xc3\xa4gedes k\xc3\xb5rgemal kui 1500\xc2\xa0m 15\xe2\x80\x9317\xc2\xa0\xc2\xb0C. Suhteline \xc3\xb5huniiskus on k\xc3\xbcllalt k\xc3\xb5rge, olles enamasti vahemikus 70\xe2\x80\x9390%. Piirkonniti suuresti varieeruvat sademete hulka m\xc3\xb5jutavad eelk\xc3\xb5ige mussoonid. K\xc3\xb5ige rohkem esineb sademeid riigi l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja p\xc3\xb5hjaosas. K\xc3\xb5ige niiskemad Indoneesia piirkonnad asuvad Sumatra l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, Jaaval, Balil, Kalimantanil, Sulawesil ja Uus-Guinea saarel. Sademeid esineb aastaringselt rohkesti, madalikel on aasta keskmine sademete hulk 2000\xe2\x80\x933000\xc2\xa0mm, tuulepealsetel m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadel aga \xc3\xbcle 4000\xc2\xa0mm. V\xc3\xa4ikestel Sunda saartel ja Jaava idaosas on Austraaliast tulevate mussoonide t\xc3\xb5ttu talvel (juunist septembrini) kuivaperiood, keskmine sademete hulk aastas on seal vahemikus 800\xe2\x80\x931500\xc2\xa0mm. Tugevate tuulte ja rohkete sademete hulgaga taifuune esineb saartel septembrist detsembrini. Siiski pole k\xc3\xb5ik taifuunid v\xc3\xa4ga tugevad ning m\xc3\xb5nel aastal esineb tormihooajal vaid \xc3\xbcksikuid taifuune.\n_START_SECTION_\nElustik\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nu Indoneesia suurusele, mitmekesisele saarestikule ja ekvatoriaalsele kliimale on sealne biodiversiteet maailmas teisel kohal (Brasiilia j\xc3\xa4rel). Riigi taimestiku ja loomastiku hulgas on esindatud nii Aasia kui ka Austraalia p\xc3\xa4ritolu liigid. Sumatra, Jaava, Kalimantan ja Bali olid kunagi \xc3\xbchenduses Euraasia mandriga, mist\xc3\xb5ttu nende saarte fauna on p\xc3\xa4rit Aasiast. Suured imetajad, n\xc3\xa4iteks sumatra tiiger, jaava ja sumatra ninasarvik, orangutanid, india elevant ja leopardid, olid kunagi laialdaselt levinud kuni Bali saareni. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on nende arvukus ja levila inimtegevuse t\xc3\xb5ttu olulisel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral kahanenud. N\xc3\xa4iteks jaava ja bali tiiger on juba v\xc3\xa4lja surnud. Indoneesia metsad v\xc3\xb5tavad enda alla umbes 58% (2000)  riigi maismaa pindalast. Viimase aastak\xc3\xbcmne jooksul on metsade pindala v\xc3\xa4henenud kiirusega 2 miljonit hektarit aasta jooksul ning 20. sajandi alguses oli metsade osakaal maismaa pindalast ligikaudu 84%. K\xc3\xb5ige rohkem on metsade pindala v\xc3\xa4henenud tiheda inimasustusega saartel (nt Jaava). Sumatral ja Kalimantanil on metsades kasvavad liigid peamiselt Aasia p\xc3\xa4ritolu, kuid pikemat aega mandrist eraldunud saartel, n\xc3\xa4iteks Sulawesil, Nusa Tenggaral ja Malukul, on arenenud ainulaadne loomastik ja taimestik. Paapua Uus-Guinea oli aga kunagi \xc3\xbchenduses Austraaliaga ning seet\xc3\xb5ttu on sealne taimestik ja loomastik (sh ligi 600 linnuliiki) l\xc3\xa4hedane Austraalia floora ja faunaga._NEWLINE_Indoneesia loomastiku hulgas on v\xc3\xa4ga palju endeemseid liike \xe2\x80\x93 nt ligi 39% imetajatest (imetajaid kokku 515 liiki), umbes 26% linnuliikidest (linnuliike kokku 1531), 37% kahepaiksetest (kahepaikseid kokku 270 liiki). Indoneesia rannikuvete elustiku mitmekesisus on arvatavasti k\xc3\xb5ige suurem maailmas, seda aitavad rikastada 54 716  kilomeetri pikkune rannajoon ja 5,5 miljoni hektari suurune rannikuala, kus on v\xc3\xa4ga laialdaselt levinud mangroovid ja korallrahud. Rannikualade \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemide hulka kuuluvad veel rannad, liivaluited, estuaarid, mererohu ja vetikate kasvupiirkonnad, mudast moodustunud m\xc3\xa4rgalad ja v\xc3\xa4ikesaarte \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemid. Sisemaal kasvavad umbes kuni k\xc3\xb5rguseni 1500\xc2\xa0m liigirohked ekvatoriaalsed vihmametsad, 1500\xe2\x80\x933000\xc2\xa0m k\xc3\xb5rgusel igihaljad l\xc3\xa4histroopilised metsad ja okaspuumetsad ning veelgi k\xc3\xb5rgemal m\xc3\xa4estikumetsad. Riigi kaguosas esineb ka savanne ja savannimetsi.\n_START_SECTION_\nMajanduse areng\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastatel kannatas Indoneesia majandus t\xc3\xb5siselt poliitilise ebastabiilsuse, noore ja kogenematu valitsuse ning majandusliku natsionalismi t\xc3\xb5ttu, mis p\xc3\xb5hjustas elanikkonna seas vaesust ja n\xc3\xa4lga. Sukarno valitsusaja l\xc3\xb5pus 1960. aastate keskel oli majandus kaoses \xe2\x80\x93 aastane inflatsioon oli ligi 1000%, eksport oli lakanud ja taristu lagunenud, tehased t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid minimaalse j\xc3\xb5udlusega ja investeeringud majandusse olid kokku kuivanud. Uus valitsus asus kohe majandusprobleeme lahendama ning peagi saadigi inflatsioon kontrolli alla, stabiliseerus ruupia kurss v\xc3\xa4lisvaluutade suhtes, ajatati v\xc3\xa4lisv\xc3\xb5lg ning soodustati v\xc3\xa4lisabi ja -investeeringute sissevoolu._NEWLINE_Kuni 2008. aastani oli Indoneesia Kagu-Aasia riikide seas ainus Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni (OPEC) liige. Organisatsioonist lahkumise p\xc3\xb5hjuseks sai toornafta sisen\xc3\xb5udluse j\xc3\xa4rjepidev kasv, mille rahuldamiseks enam riigi omatoodangust ei piisanud. 1970. aastate maailmaturu naftahinna t\xc3\xb5us t\xc3\xb5i aga Indoneesiale nii suurt eksporditulu, et selle abil saavutatud majanduskasv aastatel 1968\xe2\x80\x931981 oli keskmiselt \xc3\xbcle 7%. 1980. aastate l\xc3\xb5pus viidi l\xc3\xa4bi uued majandusreformid, kuna majandus oli \xc3\xbclereguleeritud ja s\xc3\xb5ltus liigselt langenud nafta maailmaturu hindadest ning aastane majanduskasv oli perioodil 1981\xe2\x80\x931988 keskmiselt 4,3%. Reformide hulka kuulus ruupia devalveerimine (ekspordi soodustamiseks) ja majandusregulatsioonide l\xc3\xb5dvendamine, mis t\xc3\xb5i endaga kaasa v\xc3\xa4lisinvesteeringute sissevoolu, seda eriti kiiresti arenevasse ekspordisuunitlusega t\xc3\xb6\xc3\xb6tlevasse majandussektorisse ning mille abil oli riigi aastane majanduskasv aastatel 1989\xe2\x80\x931997 keskmiselt 7%._NEWLINE_Indoneesia majandus kannatas t\xc3\xb5siselt 1997.\xe2\x80\x931998. aasta majanduskriisi ajal. Majandus langes 13,7% ja ruupia kurss kukkus USA dollari suhtes tasemelt 2600 tasemele 14 000 ruupiat \xc3\xbche dollari eest. Rahvuslik valuuta stabiliseerus seej\xc3\xa4rel vahemikus 8000\xe2\x80\x9310 000 ruupiat \xc3\xbche dollari eest  ning j\xc3\xa4rgnes aeglane, kuid p\xc3\xbcsiv majanduskasv. Samas v\xc3\xa4hendas majanduse taastumist poliitiline ebastabiilsus, aeglaselt l\xc3\xa4biviidavad majandusreformid ja korruptsioon. Transparency Internationali loodud korruptsiooniindeksi taseme j\xc3\xa4rgi on Indoneesia maailma riikide hulgas 110. kohal (2010). Viimaste aastate positiivsele majanduskasvule vaatamata elavad paljud Indoneesia elanikud vaesuses ning k\xc3\xb5rge on ka t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus, seda peamiselt madalate t\xc3\xb6\xc3\xb6tasude, toidukaupade ja k\xc3\xbctuse kiire hinnat\xc3\xb5usu t\xc3\xb5ttu. 2010. aastal oli arvestuslik t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus 7,1%, aasta varem 7,9%. 13,3% rahvastikust elab allpool vaesuspiiri. Alates 2007. aastast on aga pangandussektori kosumise ja sisen\xc3\xb5udluse kasvu t\xc3\xb5ttu majanduskasv olnud 4,5\xe2\x80\x936,3%, mis on aidanud riigil \xc3\xbclemaailmse majanduskriisi aastatel 2008\xe2\x80\x932009 paremini toime tulla.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liskaubandus\n_START_PARAGRAPH_\n2009. aastal olid Indoneesia t\xc3\xa4htsaimad ekspordipartnerid Jaapan (17,3%), Singapur (11,3%), USA (10,8%) ja Hiina (7,6%). Samal aastal olid olulisemad impordipartnerid Singapur (25,0%), Hiina (12,5%) ja Jaapan (8,9%). Riik eksportis 2010. aastal kaupa hinnanguliselt 146 miljardi USA dollari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuses ning importis kaupa 2009. aastal 119,5 miljardi dollari v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuses. Indoneesial on rikkalikult mitmesuguseid loodusvarasid, mille hulka kuuluvad nafta, maagaas, tina, vask ja kuld. Riigi peamiste impordiartiklite hulka kuuluvad masinad ja seadmed, keemiat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse saadused, k\xc3\xbctused ja toiduained. T\xc3\xa4htsamate ekspordiartiklite seas on nafta, maagaas, elektriseadmed, vineer, kummi, palmi\xc3\xb5li, tekstiilitooted.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nIndoneesia transpordiv\xc3\xb5rgus domineerib maanteetransport, mille kaubaveo osakaal riigi transpordivedudest on 70% (tonnkilomeetritest) ja reisivedude osakaal 82% (reisijakilomeetritest). Riigi maanteede kogupikkus on 496 607\xc2\xa0km (2013), neist 57% on k\xc3\xb5vakattega teed. 2003. aastal moodustasid mootorrattad mootors\xc3\xb5idukite koguhulgast 71%. Autode osakaal suureneb j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult impordipiirangute liberaliseerimise t\xc3\xb5ttu. Vaatamata taristu kiirele arengule on suurlinnad pidevalt h\xc3\xa4das liiklusummikutega._NEWLINE_Raudteetransport on levinud vaid kahel saarel \xe2\x80\x93 Jaaval ja Sumatral. Kalimantanil on arendamisel uued raudteev\xc3\xb5rgud kivis\xc3\xb6e transportimiseks kaevandustest sadamatesse. Esimene raudteel\xc3\xb5ik ehitati Jaava saare keskosas aastal 1864. Indoneesias t\xc3\xb6\xc3\xb6tab neli isoleeritud raudteev\xc3\xb5rku \xe2\x80\x93 kolm Sumatral ja \xc3\xbcks Jaaval. Riigi raudteede kogupikkus on 8159\xc2\xa0km, nendest on elektrifitseeritud 565\xc2\xa0km. Raudteev\xc3\xb5rk on k\xc3\xb5ige tihedam Jaava saarel._NEWLINE_Siseveekogude veeteede kogupikkus on 21 579\xc2\xa0km (2011) ja laevatatavaid j\xc3\xb5gesid on umbes 50. \xc3\x9cle poole neist asub Kalimantanil ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Sumatral. Saarestikus t\xc3\xb6\xc3\xb6tab umbes 300 sadamat, millest 43 tegeleb rahvusvaheliste vedudega. Meretranspordis domineerivad riigisisesed kaubaveod (ligi 60%), mis \xc3\xbcletavad v\xc3\xa4liskaubandust. Riigisiseselt reisib laevadega saarte vahel aastas umbes 14 miljonit inimest. Riigi kaubalaevastik koosneb 1244 alusest. Malaka v\xc3\xa4inas ja L\xc3\xb5una-Hiina meres ohustavad kaubavedusid piraadid._NEWLINE_\xc3\x95hutranspordi osakaal on viimastel aastatel pidevalt kasvanud, seda peamiselt saartevaheliste pikkade vahemaade ja olemasoleva transpordiv\xc3\xb5rgu puudulikkuse t\xc3\xb5ttu. Riigis on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval 673 (2013) lennuv\xc3\xa4lja, millest 186-l on maandumisrajad sillutatud.\n_START_SECTION_\nTurism\n_START_PARAGRAPH_\nTurism on Indoneesias kiirelt arenev majandusharu. 2009. aastal k\xc3\xbclastas riiki 6,45 miljonit turisti ja turismi osakaal SKT-st moodustab umbes 3%. Siiski on arenguruumi veel palju, sest v\xc3\xa4ikest naaberriiki Singapuri k\xc3\xbclastas samal aastal 9,5 miljonit turisti.\n_START_SECTION_\nRiigikaitse\n_START_PARAGRAPH_\nIndoneesia maa-, mere- ja \xc3\xb5huv\xc3\xa4gedesse kuulub kokku 300 000 s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elast. Armee tegevteenistusse kuulub umbes 233 000 inimest. Kaitsekulutuste osakaal eelarves oli 2006. aastal 4% SKT-st. P\xc3\xa4rast Suharto tagasiastumist oli \xc3\xbche reformi eesm\xc3\xa4rgiks armee ametliku esindatuse eemaldamine parlamendist, kuid endiselt on selle poliitiline m\xc3\xb5ju \xc3\xbcsna laialdane._NEWLINE_Separatismi esinemine Acehi ja Paapua provintsis on viinud relvastatud kokkup\xc3\xb5rgete, inim\xc3\xb5iguste rikkumise ja m\xc3\xb5lemapoolse v\xc3\xa4givallani. Juhuti esinevad relvastatud kokkup\xc3\xb5rked Acehi separatistide ja keskv\xc3\xb5imu relvaj\xc3\xb5udude vahel olid kestnud ligi 30 aastat, kui 2005. aastal s\xc3\xb5lmiti poolte vahel relvarahu. Paapua provintsis pole v\xc3\xa4givald veel l\xc3\xb5ppenud, kuigi regioon on saanud autonoomia staatuse p\xc3\xa4rast Suharto tagasiastumist.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nJaava saarelt 1890. aastate alguses leitud fossiilsed j\xc3\xa4\xc3\xa4nused kuulusid v\xc3\xa4ljasurnud inimliigile p\xc3\xbcstine inimene (Homo erectus), kes elasid Indoneesia saartel hinnanguliselt 500 000 kuni 1,7 miljonit aastat tagasi. P\xc3\xbcstise inimese j\xc3\xa4rglased (Homo erectus soloensis) arenesid Jaava saarel v\xc3\xa4lja arvatavalt 500 000 \xe2\x80\x93 100 000 aastat tagasi. Homo sapiens j\xc3\xb5udis L\xc3\xb5una-Aasiast Indoneesiasse umbes 50 000 aastat tagasi. Viimased Homo erecticuse esindajad kadusid Jaava saarelt umbes 30 000 aastat tagasi. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval moodustavavad enamiku Indoneesia elanikest Austroneesia keeli k\xc3\xb5nelevate rahvaste j\xc3\xa4reltulijad, kes saabusid Kagu-Aasiasse Taiwani saarelt umbes 2000 eKr, t\xc3\xb5rjudes kohalikud melaneeslased maa idaregioonidesse._NEWLINE_Ideaalil\xc3\xa4hedased p\xc3\xb5llukultuuride kasvatustingimused ja \xc3\xbcleujutatud riisip\xc3\xb5ldude harimine alates 8. sajandist eKr v\xc3\xb5imaldasid k\xc3\xbcladel, linnadel ja v\xc3\xa4ikestel kuningriikidel 1. sajandiks pKr heale j\xc3\xa4rjele j\xc3\xb5uda. Indoneesia strateegiliselt t\xc3\xa4htis geograafiline asukoht aitas kaasa sise- ja v\xc3\xa4liskaubanduse arengule. T\xc3\xa4htsamateks kaubanduspartneriteks said India kuningriigid ja Hiina. Sellest perioodist alates on kaubavahetus piirkonna majanduses olulist osa etendanud._NEWLINE_Alates 7. sajandist sai t\xc3\xa4nu kaubavahetusele \xc3\xbcsna j\xc3\xb5ukaks Sriwijaya riik, kuhu j\xc3\xb5udsid kaubateede abil ka hinduism ja budism. 8. ja 10. sajandi vahel tekkisid ja kadusid Jaava sisemaal kaks d\xc3\xbcnastiat: budistlik Sailendra ja hinduistlik Mataram. Need agraarriigid j\xc3\xa4tsid endast maha sellised suured religioossed monumendid nagu Borobudur ja Prambanan. Hinduistlik Majapahiti kuningriik asutati Jaava saare idaosas 13. sajandi l\xc3\xb5pus ning ligi 100 aasta jooksul sai ta enda kontrolli alla peaaegu k\xc3\xb5ik suuremad saared Indoneesia arhipelaagis._NEWLINE_Kuigi muslimitest kaupmehed j\xc3\xb5udsid Kagu-Aasiasse juba islami leviku algusperioodil, p\xc3\xa4rinevad varasemad Indoneesia elanikkonna islamiseerumise t\xc3\xb5endid alates 13. sajandist Sumatra saare p\xc3\xb5hjaosast. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Indoneesia piirkonnad islamiseerusid j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult. 16. sajandi l\xc3\xb5puks sai islamist valitsev religioon Jaaval ja Sumatral. Enamikus piirkondades segunes islam kohaliku kultuuri ja religioonidega v\xc3\xb5i vahetas need v\xc3\xa4lja ning sellest kujunes domineeriv religioon, seda eriti Jaava saarel. Portugali kaupmehed saabusid Indoneesiasse 1512. aastal, soovides saada monopoolseid \xc3\xb5igusi Maluku saartel kasvavate muskaatp\xc3\xa4hklitega, nelgiga ja kubeebapipraga kauplemisel. Varsti saabusid ka Hollandi ja Briti kaupmehed. 1602. aastal moodustasid hollandlased Madalmaade Ida-India Kompanii ja said piirkonnas domineerivaks j\xc3\xb5uks. Portugallased t\xc3\xb5rjuti saarestikust v\xc3\xa4lja (v.a Ida-Timor) 17. sajandi esimesel poolel. Jaava saare suurim riik \xe2\x80\x93 Matarami sultanaat (16. sajand \xe2\x80\x93 1755) \xe2\x80\x93 langes koloniaalv\xc3\xb5imust s\xc3\xb5ltuvusse 18. sajandi alguses. P\xc3\xa4rast Madalmaade Ida-India Kompanii pankrotistumist moodustas Hollandi valitsus aastal 1800 Madalmaade Ida-India koloonia._NEWLINE_Peaaegu kogu koloniaalperioodi jooksul kontrollisid hollandlased kindluste abil peamiselt rannikupiirkonda. Alles 20. sajandil laienes Hollandi \xc3\xbclemv\xc3\xb5im suuremate saarte sisemaale. Hollandi v\xc3\xa4ed surusid pidevalt maha \xc3\xbclest\xc3\xb5use nii Jaava saarel kui ka mujal. Kohalike liidrite ja verise Acehi s\xc3\xb5ja (1873\xe2\x80\x931903) m\xc3\xb5jul (s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus alistati Acehi sultanaat) n\xc3\xb5rgenes kolonistide m\xc3\xb5juv\xc3\xb5im. Hollandlaste v\xc3\xb5im asendus II maailmas\xc3\xb5ja ajal Jaapani okupatsiooniga (1942\xe2\x80\x931945)._NEWLINE_Kaks p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast Jaapani alistumist, 17. augustil 1945 kuulutasid m\xc3\xb5jukas rahvuslik liider Sukarno (kes m\xc3\xa4\xc3\xa4rati hiljem presidendiks) ja Mohammad Hatta v\xc3\xa4lja riigi iseseisvuse. Hollandlased \xc3\xbcritasid seej\xc3\xa4rel oma v\xc3\xb5imu regioonis uuesti kehtestada, kuid olid sunnitud 1945\xe2\x80\x931949 toimunud Indoneesia iseseisvuss\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel riigi iseseisvust tunnustama. Haagis s\xc3\xb5lmitud kokkulepete kohaselt tunnustas Holland Indoneesia iseseisvust personaaluniooni ja f\xc3\xb6deraalriigina, millesse kuulusid lisaks vabariigile ka 15 Madalmaadele formaalselt alluvat riiki. L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Paapua (ehk Uus-Guinea saare l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa) j\xc3\xa4i Hollandile. Indoneesia saavutas ametlikult iseseisvuse 27. detsembril 1949 . 1950. aasta m\xc3\xa4rtsikuuks oli enamik f\xc3\xb6deraalriigi koosseisu kuuluvaist ja Hollandile allunud riikidest \xc3\xbchinenud Indoneesia vabariigiga, misj\xc3\xa4rel moodustus unitaarne riik. Indoneesia alustas L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Paapua okupeerimist 1. mail 1963 ning inkorporeeris selle riigi koosseisu 1969. aastal._NEWLINE_Sukarno v\xc3\xb5imu all muutus riigi demokraatlik valitsemiskord autoritaarseks ning ta ise suutis v\xc3\xb5imu s\xc3\xa4ilitada parem- ja vasakpoolsete j\xc3\xb5udude omavahelise tasakaalustamisega. 30. septembril 1965 surus armee maha ohvitserir\xc3\xbchma v\xc3\xb5imuhaaramiskatse. Tekkinud olukorra kasutasid \xc3\xa4ra kindral Suharto ja kaitseminister Nasution, kes k\xc3\xb5rvaldasid v\xc3\xb5imult president Sukarno ning alustasid kommunistidevastaseid repressioone, mille k\xc3\xa4igus kaotas elu pool kuni \xc3\xbcks miljon inimest. Armee \xc3\xbclemjuhatajaks saanud Suharto m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ametlikult presidendiks m\xc3\xa4rtsis 1968. Uus valitsus asus seej\xc3\xa4rel majanduspoliitikat muutma: soodustati v\xc3\xa4lisinvesteeringuid ja rahvuslikku erakapitali, v\xc3\xa4hendati riigi reguleerivat osa ning loobuti radikaalsetest reformidest. Sellele j\xc3\xa4rgnes kolme aastak\xc3\xbcmne j\xc3\xa4rel pidev majanduskasv. 1975. aastal okupeerisid Indoneesia v\xc3\xa4ed Ida-Timori._NEWLINE_1990. aastate l\xc3\xb5pus tabas Indoneesiat r\xc3\xa4ngalt Aasia riikides leviv majanduskriis. \xc3\x9cle kogu maa toimusid selle t\xc3\xb5ttu demonstratsioonid ja rahutused. 1998. aasta mais sunniti Suharto tagasi astuma. 1999. aastal otsustas Ida-Timor referendumil Indoneesiast lahku l\xc3\xbc\xc3\xbca ning sellega l\xc3\xb5ppes 25 aastat kestnud Indoneesia okupatsioon Timori saare idaosas. Suharto tagasiastumisest alates on riigis tugevnenud demokraatlikud arengud ning on toimunud esimesed presidendi otsevalimised (2004). Progressi on aeglustanud aga poliitiline ja majanduslik ebastabiilsus, sotsiaalsed rahutused, korruptsioon ja terroriaktid. Siiski on viimastel aastatel majanduskasv olnud m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne. Kuigi eri religioonidesse ja etnilistesse gruppidesse kuuluvate inimeste vahel on suhted enamasti rahulikud, on esinenud ka rahulolematust ja v\xc3\xa4givalda. 2005. aastal s\xc3\xb5lmis keskvalitsus rahuleppe Acehi separatistidega, l\xc3\xb5petades peaaegu 30 aastat kestnud relvakonflikti, mille k\xc3\xa4igus hukkus \xc3\xbcle 15 000 inimese.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nIndoneesias elab ligi 300 etnilist gruppi, kelle kultuuriline identiteet on tekkinud sajandite jooksul ning seda on m\xc3\xb5jutanud India, araabia, Hiina ja Euroopa kultuur. N\xc3\xa4iteks sisaldavad jaava ja bali tantsud (samuti ka varjuteater wayang kulit) hindu kultuuri ja m\xc3\xbctoloogia aspekte. Indoneesia arhitektuuri on k\xc3\xb5ige rohkem m\xc3\xb5jutanud India arhitektuur, kuid m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset m\xc3\xb5ju on avaldanud ka Hiina, araabia ja Euroopa arhitektuur._NEWLINE_Sport on Indoneesias \xc3\xbcldjuhul meestele orienteeritud, suureks probleemiks on sporti saatvad illegaalsed kihlveod. K\xc3\xb5ige populaarsemad spordialad on sulgpall ja jalgpall. Ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudelt on v\xc3\xb5itnud medaleid Indoneesia sulgpallikoondis. Indoneesia on tulnud ka meeste ja naiste sulgpalli v\xc3\xb5istkondlike maailmameistriv\xc3\xb5istluste v\xc3\xb5itjaks (Thomas Cup ja Uber Cup) vastavalt kolmeteistk\xc3\xbcmnel ja kolmel korral. Jalgpallis ei ole seevastu suurt edu saavutatud \xe2\x80\x93 Indoneesia jalgpallikoondis on FIFA edetabelis 2014. aasta alguse seisuga alles 161. kohal. Traditsiooniliste spordialade hulka kuuluvad veel sepak takraw ja pullide v\xc3\xb5iduajamine Madural._NEWLINE_Indoneesia k\xc3\xb6\xc3\xb6k on regiooniti erinev ning selle m\xc3\xb5jutused p\xc3\xa4rinevad Hiinast, Euroopast, L\xc3\xa4his-Idast ja Indiast. P\xc3\xb5hitoiduks on riis, mida serveeritakse liha ja k\xc3\xb6\xc3\xb6giviljade garniirina. V\xc3\xbcrtsid (eriti t\xc5\xa1illi), kookospiim, kala ja kana on toitude p\xc3\xb5hilised komponendid. Erinevalt Vietnami ja Tai toidust segatakse v\xc3\xa4hem maitseaineid ning maitsestatakse lihtsalt ja rohkelt._NEWLINE_Indoneesia traditsioonilise muusika esindajate hulka kuuluvad gamelan ja kroncong (v\xc3\xb5i krontjong). Gamelan on ansambel (levinud peamiselt Jaaval ja Balil), mille m\xc3\xa4ng p\xc3\xb5hineb pentatoonilistel helilaadidel. Dangdut on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane popmuusika, millel on araabia, India ja malai rahvamuusika sugemed. Indoneesia kohaliku filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse toodang oli v\xc3\xa4ga populaarne ja domineeris Indoneesia kinodes 1980. aastatel. 1990ndatel saabus j\xc3\xa4rsk langus ning v\xc3\xb5imust v\xc3\xb5tsid Hollywoodi ja Hongkongi filmid. 21. sajandi algusest on kohaliku filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse toodang taas kasvamas._NEWLINE_Vanimad Indoneesia kirjam\xc3\xa4lestised on sanskritikeelsed raidkirjad (leiti Kalimantani idaosast), mis p\xc3\xa4rinevad 4. sajandi teisest poolest pKr. Esimesed kirjandusteosed ilmusid vanajaava ehk kaavi keeles umbes 8. sajandil. Vanajaava kultuuri peamiseks kirjandus\xc5\xbeanriks oli kakawin \xe2\x80\x93 sanskriti kirjandusest tuletatud poeem, mida esitati Jaava saare kuningakodades 9.\xe2\x80\x9316. sajandini. Vanim selline teos on "Ramayana" (umbes aastast 870). Esimeste proosateoste hulka kuulusid "Pararaton" ja "Tantu Pangg\xc4\x9blaran" (arvatavalt 15. sajandist). Hilisema Indoneesia kirjanduse t\xc3\xa4htsamateks autoriteks on hollandlane Multatuli (1820\xe2\x80\x931877), kes kritiseeris Indoneesia p\xc3\xb5liselanike kohtlemist Hollandi koloniaalv\xc3\xb5imude poolt; Sumatra saarelt p\xc3\xa4rit Muhammad Yamin (1903\xe2\x80\x931962) ja Hamka (1908\xe2\x80\x931981) olid iseseisvuse-eelse aja t\xc3\xa4htsamad rahvuslastest kirjanikud  ja Pramoedya Ananta Toer (1925\xe2\x80\x932006), kes oli kuulus romaanikirjanik. Paljud indoneeslased kannavad kaasa rahvaluule ja rahvajutu traditsiooni, mis aitab neil s\xc3\xa4ilitada oma identiteeti._NEWLINE_Indoneesia meedia vabadus suurenes m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt p\xc3\xa4rast Suharto v\xc3\xb5imuperioodi, mil t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval t\xc3\xa4htsuse minetanud informatsiooniministeerium j\xc3\xa4lgis ja kontrollis kodumaist meediat ning piiras v\xc3\xa4lismaist. Televisiooniturul konkureerib tosinkond televisiooniv\xc3\xb5rku \xe2\x80\x93 kaks avalik-\xc3\xb5iguslikku ja k\xc3\xbcmme kommertsv\xc3\xb5rku. Riigis tegutseb \xc3\xbcle saja kohaliku telejaama, laialdaselt on levinud satelliit- ja kaabeltelevisioon; raadiojaamu on \xc3\xbcle 700, millest \xc3\xbcle 650 erajaamad (2008). Internetti kasutas 2009. aastal ligi 20 miljonit inimest.'