b'\n_START_ARTICLE_\nVana-Mustam\xc3\xa4e\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nNikolai von Glehn rajas 1886. aastal Mustam\xc3\xa4e n\xc3\xb5lvale K\xc3\xb5rgepea (Hohenhaupti) lossi. Sellise nimega kohta Mustam\xc3\xa4e n\xc3\xb5lval on mainitud juba 1371. aastast p\xc3\xa4rinevas alamsaksakeelses \xc3\xbcrikus._NEWLINE_Kui Nikolai von Glehni abikaasa Caroline 1896. aastal suri, ei soovinud Glehn matta teda perekonna tavalisse matusepaika Keilas, sest see j\xc3\xa4i liiga kaugele. Nikolai von Glehn l\xc3\xb5i uue matmiskoha, mis j\xc3\xa4i lossist m\xc3\xb5nesaja meetri kaugusele. Glehn rajas haua \xc3\xbcmber tiigid ning l\xc3\xb5i kraavide abil saarekesed, kuhu ta istutas puid. Samasse matmiskohta maeti hiljem ka Nikolai von Glehni poja Manfredi kaks last._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Glehnide lahkumist j\xc3\xa4i Vana-Mustam\xc3\xa4e piirkond aastateks t\xc3\xbchjaks. Ainsaks erandiks oli seal Tallinna fotograafi Heinrich Tiidermanni 20. sajandi algul ehitatud maja, mille juurde kuulus ka v\xc3\xa4ike botaanikaaed. Glehnide p\xc3\xa4rijad ja N\xc3\xb5mme linnavalitsus vaidlesid aastaid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud maa \xc3\xbcle, linn omandas maavalduse \xc3\xb5igused alles 1934. aastal._NEWLINE_Johan Must andis juba 1925. aastal sisse avalduse saada Vana-Mustam\xc3\xa4el maad, et rajada sinna supelbasseinid. Projekt sai majandusministeeriumilt toetust ning t\xc3\xb6\xc3\xb6d said hoo sisse 1935. aastal. Esimene bassein ja kohvikuhoone valmisid 1936. aastal._NEWLINE_Aastatel 1937\xe2\x80\x931938 valmisid teine bassein, h\xc3\xbcppetorn, riietusruumid jm. Nendes basseinides korraldati nii Eesti meistriv\xc3\xb5istlusi kui ka rahvusvahelisi v\xc3\xb5istlusi. Tulevane laulja Georg Ots tuli just N\xc3\xb5mmel mitu korda Eesti meistriks ning p\xc3\xbcstitas 1939. aastal ka Eesti rekordi 800 meetri ujumises. 1938. aastal toimusid basseini kuninganna ja kuninga valimised, kelleks sai laulja Aarne Viisimaa._NEWLINE_1940. aastal supelasutus riigistati, mille t\xc3\xb5ttu j\xc3\xa4id mitmed plaanid realiseerimata, sealhulgas j\xc3\xa4i rajamata kolmas bassein. 1974. aastal toimus asutuses tulekahju. Hiljem asutus taastati, uuema renoveerimise l\xc3\xa4bis kompleks aastatel 2005\xe2\x80\x932006._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Glehnide lahkumist j\xc3\xa4i nende rahula pikaks ajaks unarusse. N\xc3\xb5mme Heakorra Selts alustas selle korrastamist 1989. aastal, p\xc3\xb5hjalikuma uuenduskuuri sai rahula 2005. aastal. N\xc3\xb5mme Koduloohuviliste Koda paigutas 2008. aastal rahulasse uue, valgest marmorist risti.\n_START_SECTION_\nOlulisemad objektid\n_START_PARAGRAPH_\nVana-Mustam\xc3\xa4el asub Glehni rahula ja N\xc3\xb5mme Spordikeskus, otse asumi piirile j\xc3\xa4\xc3\xa4b Glehni loss.\n_START_SECTION_\nVana-Mustam\xc3\xa4e asumi t\xc3\xa4navad\n_START_PARAGRAPH_\nAsumis asuvad Alliksoo t\xc3\xa4nav, Alliksoo p\xc3\xb5ik, Hoo t\xc3\xa4nav, Kadaka puiestee, Kaste t\xc3\xa4nav, K\xc3\xbclmallika t\xc3\xa4nav, K\xc3\xbclmallika p\xc3\xb5ik, Lauka t\xc3\xa4nav, Lohu t\xc3\xa4nav, Lossi t\xc3\xa4nav, Moora t\xc3\xa4nav, Moora umbt\xc3\xa4nav, N\xc3\xb5va t\xc3\xa4nav, Padu t\xc3\xa4nav, Raja t\xc3\xa4nav, Rajametsa t\xc3\xa4nav, Soone t\xc3\xa4nav, Soone p\xc3\xb5ik, Sooviku t\xc3\xa4nav, Tihniku t\xc3\xa4nav, Tiigi t\xc3\xa4nav, Trepi t\xc3\xa4nav, Trummi t\xc3\xa4nav, Trummi p\xc3\xb5ik, T\xc3\xa4hetorni t\xc3\xa4nav, Vesioina t\xc3\xa4nav, Vete t\xc3\xa4nav, \xc3\x84\xc3\xa4re t\xc3\xa4nav ja \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste tee.'