b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Aru\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Aru isa ja ema olid Aru m\xc3\xb5isa m\xc3\xb5isamoonakad. Aastal 1914 l\xc3\xb5petas Aru 5-klassilise kohaliku Tarva ministeeriumikooli ja l\xc3\xa4ks Tallinna juuksuri \xc3\xb5pilaseks. Juuksurit\xc3\xb6\xc3\xb6 k\xc3\xb5rvalt hakkas ta \xc3\xb5ppima \xc3\xb5htukoolis ja kahe aasta p\xc3\xa4rast sooritas ta eksternina linnakooli eksamid.\n_START_SECTION_\n1917. aasta revolutsioon\n_START_PARAGRAPH_\nElades Tallinnas oma juuksurist t\xc3\xa4dimehe Jaan J\xc3\xbcrmani juures sattus 1917 Karl Aru 1917. aasta revolutsioonis\xc3\xbcndmuste ajal bol\xc5\xa1evistlikult meelestatud seltskonda, liitus Punakaardiga  ja 1918. aastal Saksa okupatsiooni alates lahkus ta Venemaale J\xc3\xa4\xc3\xa4retke k\xc3\xa4igus enamlastega \xe2\x80\x93 esialgu Petrogradi ja seej\xc3\xa4rel edasi Vjatkasse, kus teenis raudtee valve\xc3\xbcksustes. Vjatkas astus Aru 16-aastasena 5. juulil 1918 Punaarmeesse, teenides Vjatka kubermangu S\xc3\xb5ja-Revolutsioonikomitee k\xc3\xa4skjala ja ratsaluurajana.\n_START_SECTION_\nVenemaa kodus\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n27. augustist 1918 saadeti Aru Vene kodus\xc3\xb5jas Idarindele, Siberisse n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu viima, kus osales Vene kodus\xc3\xb5jas n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu vastaste Vene valgekaartlaste s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude vastu, Krasnoufimski ja Akt\xc5\xa1inski l\xc3\xa4hedal Jekaterinburgi piirkonnas.\n_START_SECTION_\nEesti Vabaduss\xc3\xb5jas\n_START_PARAGRAPH_\n1918. aasta s\xc3\xbcgisel p\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4gede pealetungi Eestile ja Eesti Vabaduss\xc3\xb5ja algust saadeti Aru detsembrikuus Narva, kus ta m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Eesti T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Kommuuni Eestimaa Revolutsioonilisse Kaitsepolku. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xa4gede koosseisus osales K. Aru lahingutes Viru rindel ja Rakvere, Tapa all. _NEWLINE_Kuna n\xc3\xb5ukogude punaarmee v\xc3\xa4ed Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e poolt 1919. aasta veebruari alguseks Eestimaast v\xc3\xa4lja aeti, tuli Arulgi taganeda koos Eesti k\xc3\xbctiv\xc3\xa4gedega Narva ja Pihkva alt V\xc3\xb5russe, kus August M\xc3\xa4nnioksa poolt formeeriti 3. eesti kommunistliku k\xc3\xbctipolk ja seej\xc3\xa4rel 1. veebruaril 1919 P\xc3\xb5hja-L\xc3\xa4tisse, Al\xc5\xabksne (Marienburg)i piirkonda._NEWLINE_1. Eesti K\xc3\xbctidiviisi 5. V\xc3\xb5ru Eesti kommunistlik k\xc3\xbctipolgu 3. pataljoni 1. roodu koosseisus osales K. Aru 1919. aasta veebruaris lahingutes Kagu-Eestis Misso ja Munam\xc3\xa4e piirkonnas, kuni Punaarmee taganemiseni veebruarikuus._NEWLINE_1919. aasta 30. juulil sai K. Aru Ostrovi l\xc3\xa4hedal m\xc3\xbcrsukilluga puusast haavata._NEWLINE_P\xc3\xa4rast paranemist astus K. Aru 1. Eesti Kommunistlikku Ratsapolku, mis s\xc3\xb5dis alul Looderindel Peipsi taga, seej\xc3\xa4rel aga L\xc3\xb5unarindel Ukrainas. Seal haigestus K. Aru t\xc3\xbc\xc3\xbcfusse, millest paranes 1920. aasta kevadeks._NEWLINE_Kuna Tartu rahu kohaselt saadeti Eesti kommunistlik brigaad laiali, astus Aru Punaarmee 13. armee 3. Kaasani laskurdiviisi suurt\xc3\xbckipatareisse, millega osales 1919. aasta oktoobris L\xc3\xb5unarindel v\xc3\xb5itlustes kindralleitnant Peter von Wrangelli v\xc3\xa4gede vastu ja Krimmi vallutamisel.\n_START_SECTION_\nTeenistus Punaarmees\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Kodus\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu j\xc3\xa4tkas Karl Aru teenistust n\xc3\xb5ukogude suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4es. \xc3\x95ppis aastatel 1925\xe2\x80\x931929 Odessa suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4ekoolis, teenis seej\xc3\xa4rel Leningradi oblastis ja Valgevenes._NEWLINE_Aastatel 1932\xe2\x80\x931937 \xc3\xb5ppis K. Aru Dzer\xc5\xbeinski-nimelises Suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e-akadeemias ja suunati seej\xc3\xa4rel \xc3\xb5hut\xc3\xb5rje-suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e kooli Gorkis._NEWLINE_1. augustil 1938 Karl Aru arreteeriti, teda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati "rahvavaenlaseks" olemises, kuid vabastati 1939. aasta oktoobrikuus. Aru saadeti esialgu Sevastoopoli \xc3\xb5hut\xc3\xb5rjesuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e kooli vanem\xc3\xb5petajaks; 1941. aasta mais aga Krasnodaris loodavasse \xc3\xb5hut\xc3\xb5rjesuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e kooli.\n_START_SECTION_\nII maailmas\xc3\xb5jas\n_START_PARAGRAPH_\n1942. aasta aprillis komandeeriti alampolkovnik K. Aru Uurali s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonda Sverdlovskisse, kus m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 249. Eesti Laskurdiviisi 779. suurt\xc3\xbckipolgu \xc3\xbclemaks._NEWLINE_Teel Kalinini rindele viidi ta sama aasta 21. novembrist \xc3\xbcle 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurt\xc3\xbckipolgu \xc3\xbclemaks; osales selle polguga Velikije Luki lahinguis._NEWLINE_1943. aasta juulis edutati K. Aru 7. Eesti Laskurdiviisi suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e \xc3\xbclemaks._NEWLINE_1944. aasta 23. m\xc3\xa4rtsil p\xc3\xa4rast seda, kui senine Eesti Laskurkorpuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e \xc3\xbclem polkovnik Johann M\xc3\xa4e Narva j\xc3\xb5e idakaldal miinikillust surma sai, m\xc3\xa4\xc3\xa4rati K. Aru Laskurkorpuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e \xc3\xbclemaks, kellena juhtis Eesti Laskurkorpuse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4eosasi Narva lahingus; sisenes 2. eelsalgaga, koos Lembit P\xc3\xa4rnaga Tallinnasse 24. septembril. Juhtis kahe korpuse eelsalga r\xc3\xbcnnakut L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaale ja Muhule. Osales 925. laskurpolguga Muhu vallutamisel.  1945. aastal edutati ta suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e kindralmajoriks.\n_START_SECTION_\nTegevus p\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1946\xe2\x80\x931948 oli Aru armee suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e juhataja aset\xc3\xa4itja Leningradi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonnas. 1948. aasta mais asus Aru \xc3\xb5ppima Voro\xc5\xa1ilovi-nimelisse K\xc3\xb5rgemasse S\xc3\xb5jav\xc3\xa4eakadeemiasse. L\xc3\xb5petas selle 1951, kuid juba 1949. aastast sai seal vanem\xc3\xb5petajaks, millist ametit pidas 1960. v\xc3\xb5i 1961. aastani._NEWLINE_Pensionil olles tegeles Aru n\xc3\xb5ukogude ja patriootliku kasvatust\xc3\xb6\xc3\xb6ga. Ta oli N\xc3\xb5ukogude S\xc3\xb5javeteranide Komitee Tallinna sektsiooni esimees, matka "Tunne oma kodumaad" staabi\xc3\xbclem ja ENSV Kodus\xc3\xb5ja Veteranide Koondise esimees. 1967 ilmutas ta m\xc3\xa4lestusteraamatu "Suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4elasena s\xc3\xb5ja-tandril" ning 1984 koos polkovnik Feodor Paulmaniga raamatu Lembit P\xc3\xa4rnast "Meie kindral"._NEWLINE_Kindralmajor Aru suri 28. veebruaril 1994 Tallinnas ja maeti Metsakalmistule.'