b'\n_START_ARTICLE_\nKose pastoraat\n_START_PARAGRAPH_\nKose pastoraat asub Kose kirikuaiast vahetult p\xc3\xb5hjas._NEWLINE_Kirikla ehitati 19. sajandi esimesel poolel. Hoone v\xc3\xb5\xc3\xb5randati 1940. aastal n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu poolt koos k\xc3\xb5igi koguduse maade ja varadega ning p\xc3\xa4rast 1941. aastat elasid seal l\xc3\xbchikest aega lahingutes elukoha kaotanud kohalikud. Saksa okupatsiooni ajal sai kogudus hoone tagasi ja 1942. aastal toodi pastoraati elekter. Seoses taasalanud n\xc3\xb5ukoguse okupatsiooniga v\xc3\xb5eti 1944 kiriku varad taas riigi omandisse. Pastoraadis asusid rahvamaja, raamatukogu (1949\xe2\x80\x931959), spordiseltsi J\xc3\xb5ud klubiruumid, miilitsa \xc3\xbclema korter ja kooli\xc3\xb5petaja korter ning 1950. aastal nimetati see \xc3\xbcmber rajooni kultuurimajaks. Alates 1951. aastast tehti mitu \xc3\xbcmberehitust. 1980. aastatel lasti hoonel aga laguneda ja kui p\xc3\xa4rast taasiseseisvumist kirikla kogudusele tagastati, oli see juba v\xc3\xa4ga halvas seisukorras. Hoone \xc3\xb5nnestus taastada ja p\xc3\xbchitseti taas sisse 1997. aasta l\xc3\xb5ikust\xc3\xa4nup\xc3\xbchal. Sama aasta kevadel v\xc3\xb5eti see arvele ehitism\xc3\xa4lestisena kui n\xc3\xa4ide pastoraadi peahoonest._NEWLINE_Kirikum\xc3\xb5isa juurde kuulusid varem ka saun ja mitu majandushoonet (rehi, karjalaut, sealaut, hobusetall, vankrikuur, ait). Neist esimese sai 1940. aastatel oma valdusse varasem kirikumaade rentnik ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud anti 1949. aastal kolhoosi Kose Edu k\xc3\xa4tte.'