b'\n_START_ARTICLE_\nEesti pangandus\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n24. veebruaril 1919 kinnitas Eesti Vabariigi Valitsus Eesti Panga p\xc3\xb5hikirja. Panga p\xc3\xb5hi\xc3\xbclesandeks seati rahak\xc3\xa4ibe korraldamine ja sellele anti pangat\xc3\xa4htede emissiooni ainu\xc3\xb5igus. Riigikassa summadest eraldati Eesti Panga p\xc3\xb5hikapitaliks 10 miljonit marka. Pank alustas tegevust 3. mail 1919. Esialgu tegutses Eesti Pank riikliku aktsiapangana, hiljem riigist lahutatud keskpangana. 20. juunil 1924 seadustati uus teoreetiline raha\xc3\xbchik \xe2\x80\x93 Eesti kuldkroon. 1940. aasta juunip\xc3\xb6\xc3\xb6re ja Eesti inkorporeerimine NSV Liidu koosseisu t\xc3\xb5id kaasa Eesti Panga natsionaliseerimise. \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu 15. detsembri 1989. aasta otsusega taasasutati Eesti Pank 1. jaanuaril 1990. _NEWLINE_1992. aasta\xc2\xa020.\xe2\x80\x9322. juuni rahareformi k\xc3\xa4igus vahetati N\xc3\xb5ukogude rublad Eesti kroonide vastu. 23. juunil 1992 astus Eesti Maailmapanga liikmeks. 3. juulil 1992 asutasid 21 kommertspanka Eesti Pangaliidu. 18. mail 1993 v\xc3\xb5ttis Riigikogu vastu Eesti Panga seaduse. Aastatel 1995\xe2\x80\x931997 keskenduti panganduses ja makromajanduses kvalitatiivsetele muudatustele, nimetati ametisse Eesti Panga president, EPN v\xc3\xb5ttis vastu mitmeid otsuseid, avati Eesti Panga muuseum, kirjutati alla mitmele Eesti majanduspoliitika memorandumile jne. Aastatel 1998\xe2\x80\x931999 arendati tegevust koosk\xc3\xb5las makromajandusest ja rahvusvahelistest tendentsidest tulenevate n\xc3\xb5uetega.  Aastatel 1999\xe2\x80\x932004 arenes Eesti Euroopa Liidu kandidaatriigist liituvaks riigiks ja l\xc3\xb5puks liikmesriigiks. \xc3\x9cks liitumisl\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste eest vastutajaid oli Eesti Pank. Aastatel 2004\xe2\x80\x932011 valmistuti eurole \xc3\xbcleminekuks.  2011. aasta algul v\xc3\xb5ttis Eesti 17. riigina kasutusele euro. Seel\xc3\xa4bi sai Eesti Pangast euros\xc3\xbcsteemi liige.'