b'\n_START_ARTICLE_\nKrievciemsi vasallilinnus\n_START_PARAGRAPH_\nKrievciemsi vasallilinnus (eestip\xc3\xa4raselt "Venek\xc3\xbcla", l\xc3\xa4ti "krievciems" \xe2\x80\x93 "moskvalaste k\xc3\xbcla", "moskoviitide k\xc3\xbcla", saksa Ruschendorf, Russendorf) oli Riia peapiiskopkonna l\xc3\xa4tlaste aladel asunud vasallilinnus, mis oli l\xc3\xa4\xc3\xa4nistatud Tiesenhausenite perekonnale ning mis paikneb L\xc3\xa4tis, Latgale kultuuriajaloolises piirkonnas, Krustpilsi piirkonnas (Krustpils novads), Varie\xc5\xa1i vallas (Varie\xc5\xa1u pagasts), Krievciemsi asulas, Aiviekste (Ewst) j\xc3\xb5e alamjooksu vasakul ehk l\xc3\xb5unakaldal, u. 50 m kaugusel endisest Krievciemsi m\xc3\xb5isast._NEWLINE_Muinasajal kuulus piirkond Jersika v\xc3\xbcrstiriiki ja paiknes selle keskosas. Vene tsaaririigi l\xc3\xb5puni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi asus linnus Polotski kubermangu  Vana-V\xc3\xa4ina maakonna (Daugavpils, Dvinsk) loodetipus._NEWLINE_Piirkond asub tasasel maastikul u 85 meetrit \xc3\xbcle merepinna, Aiviekste j\xc3\xb5e suubumiskohast V\xc3\xa4ina j\xc3\xb5kke piki Aiviekstet 10 km \xc3\xbclesvoolu.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1354 mainitakse k\xc3\xbcla (villa Ruthenorum) esmakordselt \xc3\xbcrikus, kui reguleeriti maade piire peapiiskop Fromhold von Vyfhuseni ja tema vasallide vendade Nicolause, Engelberti ja Bartolomeus Tesenhausenite valduste vahel. Linnust hakati ehitama t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt p\xc3\xa4rast 1354. aastat._NEWLINE_1507 ostis linnuse Gerdt Linde._NEWLINE_1585 annetas Poola kuningas Stefan Batory Krustpilsi piirkonna V\xc3\xb5nnu (Cesis) vojevoodile Nikolai Korffile, kelle suguv\xc3\xb5sale see kuulus XX sajandi alguseni._NEWLINE_17. sajandil hakkas selle suhteliselt v\xc3\xa4ikese linnuse majanduslik ja administratiivne t\xc3\xa4htsus v\xc3\xa4henema. L\xc3\xb5puks see j\xc3\xa4eti maha ja lagunes. 1673\xe2\x80\x931686 vahel Gerardus Valcki v\xc3\xa4lja antud kaardil Tabula Ducatuum Livoni\xc3\xa6 et Curlandi\xc3\xa6 on esmakordselt m\xc3\xa4rgitud ka Krievciemsi (Rusdorp)._NEWLINE_18. sajandi l\xc3\xb5pus K. G. Gratzi joonistatud pildil on n\xc3\xa4ha veel k\xc3\xbcllaltki m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed varemed._NEWLINE_19. sajandil lammutati linnust intensiivselt k\xc3\xb5rvalehitatava Krivciemsi m\xc3\xb5isa jaoks.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nEhitusstiililt on tegemist Riia peapiiskopkonna l\xc3\xb5unapiiride kaitseks rajatud vabakujulise laagerkastelliga. Linnus oli lihtne, m\xc3\xbc\xc3\xbcrikaitsele baseeruv kastell. P\xc3\xb5hiplaanilt oli tegemist t\xc3\xa4isnurkse ida-l\xc3\xa4\xc3\xa4ne suunalise ristk\xc3\xbclikuga k\xc3\xbcljepikkustega 29\xc3\x9719 m. Linnust \xc3\xbcmbritsesid kolmest k\xc3\xbcljest vallikraavid. P\xc3\xb5hjak\xc3\xbcljel pakkus 6 m k\xc3\xb5rgune j\xc3\xb5ekallas ka t\xc3\xb5husat veekaitset. Elukorpus asus l\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbcljel, selle all olid keldrid. Linnus oli ehitatud maakividest ja tellistest.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nLinnusekohast annab aimu s\xc3\xa4ilinud 1 m k\xc3\xb5rgune k\xc3\xbcngas Aiviekste j\xc3\xb5e kaldal.'