b'\n_START_ARTICLE_\nEestimaa kuberner\n_START_PARAGRAPH_\nEestimaa kuberner, vahel ka Eestimaa asehaldur (rootsi: Guvern\xc3\xb6r \xc3\xb6ver Estland, ka: St\xc3\xa5th\xc3\xa5llare och landsh\xc3\xb6vding \xc3\xb6ver Estland) (vene: \xd0\xad\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb3\xd1\x83\xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80, ka: \xd0\xad\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xb4\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba) oli ametikoht Eestimaal. Eestimaaga kattuvat kuberneri tegevuspiirkonda nimetati Eestimaa kubermanguks.\n_START_SECTION_\nRootsi Eestimaa kuberner\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi v\xc3\xb5imu kehtestamisega Eestimaal 1561. aastal, mil Harjumaa, Virumaa ja J\xc3\xa4rvamaa aadlikud (4. juuni) ning Tallinna linn (6. juuni) andsid end vabatahtlikult Rootsi krooni alla, m\xc3\xa4\xc3\xa4rati esimeseks Eestimaa asehalduriks ja Rootsi kuninga asemikuks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati  Klas Horn ja Rootsi kuninga asehalduriks Tallinna linnas vabah\xc3\xa4rra Lars Ivarsson Fleming. Varasel Rootsi ajal, kuni 17. sajandi I veerandini, oli Rootsi valitseja kohapealse esindaja ametinimetus asehaldur (saksa keeles Statthalter)._NEWLINE_Kuberner oli k\xc3\xb5rgeimaks kohapealseks ametnikuks, keda m\xc3\xa4\xc3\xa4ras ametisse ja vabastas kuningas, iga kuberner sai eraldi instruktsiooni ja tema ametiaeg ei olnud piiratud. Vastavalt 1634. a Rootsi \xe2\x80\x9evalitsemiskorraldusele\xe2\x80\x9d (rootsi: regeringsform) oli kuberneri ametiaeg kolm aastat, mille m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes tuli 1. juuniks ilmuda Stockholmi aru andma. Kuningas v\xc3\xb5is ametiaega pikendada. Kindralkuberneri nimetust kuberneri v\xc3\xb5imaliku aunimetusena formaalselt vabatahtlikult riigi koosseisu tulnud Eestimaa hertsogkonnas hakati ilmselt kasutama alates 7. jaanuarist 1673. Kuberneride ja kindralkuberneride tegevus l\xc3\xb5ppes Eestimaa liitmisel Venemaaga 1710. aastal.\n_START_SECTION_\nVenemaa Eestimaa kuberner\n_START_PARAGRAPH_\nVenemaa Keisririigi ajal riigiv\xc3\xb5imu k\xc3\xb5rgeim esindaja Eestimaa kubermangus. Kuberneri ametikoht loodi Senati 3. juuli 1783. aasta ukaasiga, seoses 7. novembri 1775. aasta kubermanguseaduse laiendamisega Eestimaa kubermangule. Kuberner vastutas k\xc3\xb5igi kohalike asutuste tegevuse eest, talle allusid ka kohalik s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi ja politsei. Senati 28. novembri 1796 ukaasiga \xe2\x80\x9eKuni 1783. aastani Liivi- ja Eestimaal eksisteerinud kohalike asutuste taastamine\xe2\x80\x9d likvideeriti Tallinna asehalduskond. S\xc3\xa4ilis kubermanguvalitsus eesotsas Eestimaa tsiviilkuberneriga. _NEWLINE_Kuni 1802. aastani allus kuberner Senatile ning alates 1802. aastast Venemaa Keisririigi Siseministeeriumile. Samast ajast loodi kuberneri juurde asjaajamise koordineerimiseks kantselei. Kuberneri v\xc3\xb5im laienes k\xc3\xb5igile kohalikele asutustele. _NEWLINE_1837. aasta instruktsioon kuberneridele kuulutas kuberneri kohaliku k\xc3\xb5rgema v\xc3\xb5imu esindajaks, kelle j\xc3\xa4relevalve alla kuulusid k\xc3\xb5ik administratiiv-, finants-, s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e-, majandus- ja seisuslikud asutused. Eestimaa kuberneri funktsioonid olid v\xc3\xb5rreldes Venemaa sisekubermangudega piiratud Balti r\xc3\xbc\xc3\xbctelkondade ja linnade seisuslike privileegidega. _NEWLINE_1845. aasta kubermangude reform laiendati Eestimaa kubermangule Senati 15. mai 1852. aasta ukaasiga. Kuberneri funktsioone kitsendati, ta kaotas kontrolli \xc3\xb5iguse kohtuasutuste, kontrollpalati, aktsiisivalitsuste ja veel m\xc3\xb5nede asutuste \xc3\xbcle. Kuberner seisis kubermanguvalitsuse eesotsas, mis muutus sisuliselt kuberneri t\xc3\xa4idesaatvaks organiks. Kuberner oli ka enamuse kubermangu komiteede ja komisjonide esimeheks \xe2\x80\x94 talurahvaasjade komisjon (1893\xe2\x80\x931917); linnaasjade komisjon (1877\xe2\x80\x931917); vabrikute ja m\xc3\xa4easjanduse komisjon (1894\xe2\x80\x931917); v\xc3\xa4eteenistuse komisjon (1874\xe2\x80\x931917); metsakaitse komitee (1888\xe2\x80\x931917).'