b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb5rvsamblik\n_START_SECTION_\nTaksonoomia\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvsamblike perekond kuulub f\xc3\xbclogeneesi puul seente riiki, kottseente h\xc3\xb5imkonda, k\xc3\xb5rvsamblikulaadsete seltsi ja k\xc3\xb5rvsamblikuliste sugukonda.K\xc3\xb5rvsamblikuliste sugukonda kuulub lisaks Umbilicariale veel 4 perekonda: Gyrophora,Gyrophoropsis, Lasallia ja Omphalodium\n_START_SECTION_\nKooseluvorm\n_START_PARAGRAPH_\nSamblikud moodustuvad m\xc3\xbckobiondi ja fotobiondi kooslusena. Perekonna k\xc3\xb5rvsamblik fotobiondiks on Trebouxia. Fotobiont esineb k\xc3\xb5rvsamblike perekonnas kas \xc3\xbchtlase kihina v\xc3\xb5i kolooniates.\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvsambliku lehtjas tallus v\xc3\xb5ib olla nii \xc3\xbche- kui ka mitmeh\xc3\xb5lmaline. Substraadile kinnitub k\xc3\xb5rvsamblik naba v\xc3\xb5i ekstsentriku, seeneh\xc3\xbc\xc3\xbcfidest moodustunud niidi abil. K\xc3\xb5rvsamblikud on \xc3\xbcmmarguse v\xc3\xb5i ebakorrap\xc3\xa4rase kujuga suursamblikud, mis v\xc3\xb5ivad t\xc3\xa4iskasvanuna kasvada 2\xe2\x80\x9310 cm, harvem 20 cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duni. Tallus on k\xc3\xb5rvsamblikel m\xc3\xa4rjana pehme ja paindlik ning m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra nahkjas, kuivana habras ja rabe. M\xc3\xa4rjana v\xc3\xb5ib samblik olla ka rohekates toonides. Pealmine pind on helehallist v\xc3\xb5i pruunist kuni mustani ning v\xc3\xb5ib olla sile v\xc3\xb5i ripsmetega. Talluse \xc3\xbclakiht varieerub voltunust kuni keskelt t\xc3\xb5usva v\xc3\xb5rkjalt lainjani. \xc3\x84\xc3\xa4red on sinusoidsed ning v\xc3\xb5ivad olla kas terved v\xc3\xb5i sissel\xc3\xb5igetega, servadel v\xc3\xb5ib esineda ritsiine. Alumisel pinnal on harva taimelaadseid struktuure. Pind varieerub siledast kuni ripsmetega kaetuni ning v\xc3\xb5ib olla ka auklik. Talluse alak\xc3\xbclg on must v\xc3\xb5i kahvatupruun kuni roosa. Alak\xc3\xbcljel v\xc3\xb5ib esineda ritsiine, kuid need ei aita samblikul kinnituda substraadi k\xc3\xbclge. Talluse pealmine koor on kaetud vormitu l\xc3\xbchiajaliselt esineva surnud koega, mille paksus ulatub 13 \xce\xbcm-ni. Talluse sisemine osa pole alati eristatav alumisest koorest ning varieerub lahtisest kompaktseni.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvsamblikud v\xc3\xb5ivad paljuneda nii suguliselt kui ka vegetatiivselt. Vegetatiivseks paljunemiseks v\xc3\xb5ib samblikul ajutiselt esineda nii isiide kui ka soreede . Suguliseks paljunemiseks on k\xc3\xb5rvsamblikel kas letsideaalsed v\xc3\xb5i superletsideaalsed musta v\xc3\xa4rvi apoteetsiumid. Apoteetsiumite paiknemine on perekonna siseselt tugevasti varieeruv. Apoteetsiumid v\xc3\xb5ivad esineda talluse pinnal, l\xc3\xbchikese jala otsas, v\xc3\xb5i olla ka tallusesse s\xc3\xbc\xc3\xbcvitunud. Apoteetsiumi ketas on sile v\xc3\xb5i k\xc3\xb6brukestega ning enamasti kurrulis-voldilline. Kurrud apoteetsiumi kettal on kontsentrilised ning esineb nii radiaalsete kui ka korrap\xc3\xa4ratute kurdudega apoteetsiumi kettaid. Apoteetsiumi seina moodustav seeneh\xc3\xbc\xc3\xbcfidest kude on tume, harva hele. H\xc3\xbcmeeniumi ehk eoslava, mille peal asuvad eoskotid, paksus on 60\xe2\x80\x9390 \xce\xbcm. Eoslava alumine osa on paks, ning pruun v\xc3\xb5i mustjas. Eoskotid on k\xc3\xb5rvsamblike t\xc3\xbc\xc3\xbcpi, v\xc3\xa4lja veninud v\xc3\xb5i \xc3\xbchest otsast paksenenud ning paksude seintega (pisara kujulised). Eoskoti tipu sisemine osa v\xc3\xa4rvub Lugoli lahuse, mis on joodi vesilahus kaaliumjodiidis, toimel siniseks . Eoskottides on 8 ellipsoidset, lihtsat ja v\xc3\xa4rvusetut v\xc3\xb5i muraalset ja pruunikat eost. Koniidid ehk isassugurakud valmivad urnikujulistes poorides ehk p\xc3\xbckniidides. Aheldunud koniidid v\xc3\xb5ivad areneda sisemiselt, ainult tipust v\xc3\xb5i m\xc3\xb5lemast k\xc3\xbcljest. Arenenud isasugurakud varieeruvad l\xc3\xbchidalt silindrilistest kuni kergelt paindunuteni.\n_START_SECTION_\nKeemilised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvsamblike perekonda kuuluvad liigid sisaldavad g\xc3\xbcrofoor-, umbilikaar,- lekanoor-, stikt- ja norstikthapet. K\xc3\xb5rvsamblike keemilised testid on n\xc3\xa4idanud nende v\xc3\xa4ga tugevat antioks\xc3\xbcdatiivset aktiivsust. Lisaks antioks\xc3\xbcdatiivsele aktiivsusele on testid tuvastanud ka antimikroobset aktiivsust sambliku ekstaktis. Nende uuringute j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5ib eeldada, et k\xc3\xb5rvsambliku perekonna liike saaks kasutada tulevikus uute looduslike antioks\xc3\xbcdantidena, milles leidub ka antimikroobseid aineid.\n_START_SECTION_\nLeviku piirkond ja substraat\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rvsamblikud on kosmopoliitse levikuga liigid ja moodustavad olulise osa epiliitsetest ehk kivil kasvavatest samblikest Alpi m\xc3\xa4gedes ja boreaalses kliimav\xc3\xb6\xc3\xb6tmes. Lisaks nimetatud asukohadele on leitud 8 liiki Austraaliast ja 17 liiki Uus\xe2\x80\x93Meremaalt, mille hulgas on ka 4 endeemset liiki. _NEWLINE_Eranditult on k\xc3\xb5rvsamblikud epiliidid, kasvades k\xc3\xb5vadel, avatud r\xc3\xa4nirikastel kividel, vett immitsevates pragudes, vee l\xc3\xa4hedal v\xc3\xb5i toitaineterikastel m\xc3\xa4erahnudel. K\xc3\xb5rvsamblikke v\xc3\xb5ib leida n\xc3\xa4iteks graniidilt, gneisilt, liivakividelt. K\xc3\xb5rvsamblikke leidub parasv\xc3\xb6\xc3\xb6tmes, Alpi m\xc3\xa4gedes ja m\xc3\xb5lema poolkera arktilises regioonis.\n_START_SECTION_\nKasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\nNagu enamikku samblikke, saab ka k\xc3\xb5rvsamblike perekonna liike kasutada toiduallikana p\xc3\xa4rast pikka t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemist. Toiduallikana on ta pigem olnud kasutusel muu toidu puudusel v\xc3\xb5i delikatessina, kuna samblike toitev\xc3\xa4\xc3\xa4rtus on v\xc3\xa4ga madal ja nende t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine omastatavaks toiduks v\xc3\xb5tab palju aega. Kagu-Aasias, n\xc3\xa4iteks Jaapanis, v\xc3\xb5ib men\xc3\xbc\xc3\xbcst leida toidu Iwatake, mis on valmistatud k\xc3\xb5rvsamblikust (Umbilicaria esculenta ), samuti on k\xc3\xb5rvsamblikku toiduks kasutanud P\xc3\xb5hja-Ameerika p\xc3\xb5liselanikud toidupuudusel elluj\xc3\xa4\xc3\xa4miseks._NEWLINE_Hiina k\xc3\xb6\xc3\xb6gis kutsutakse k\xc3\xb5rvsamblikke shi\'eriks (\xe7\x9f\xb3\xe8\x80\xb3 "m\xc3\xa4e k\xc3\xb5rv") , Jaapani k\xc3\xb6\xc3\xb6k nimetab teda iwatake (\xe5\xb2\xa9\xe8\x8c\xb8 "m\xc3\xa4e seen") ja Korea k\xc3\xb6\xc3\xb6gis on k\xc3\xb5rvsamblik tuntud kui seogi (\xec\x84\x9d\xec\x9d\xb4\xeb\xb2\x84\xec\x84\xaf)._NEWLINE_Lisaks s\xc3\xb6\xc3\xb6gile on k\xc3\xb5rvsamblike perekond kasutuses ka hiina meditsiinis. K\xc3\xb5rvsamblik Umbilicaria esculenta , mis kasvab Hiinas, suudab toota aineid, mida v\xc3\xb5ib tulevikus olla v\xc3\xb5imalik kasutada v\xc3\xa4hi v\xc3\xb5i AIDS-i vastase ravimi tootmisel.\n_START_SECTION_\nOhustatus maailmas\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmas elab rohkem kui 20 000 samblikku, millest 2000 liiki v\xc3\xb5ib leida Hiinast. Hiinas elab ka 200 endeemset liiki, mis praeguseks on k\xc3\xb5ik ohustatud. Hiinas kasvavate liikide hulka kuulub ka Hiina k\xc3\xb5rvsambliku liik Umbilicaria yunnau, mis on t\xc3\xa4nu metsade langetamisele v\xc3\xa4ljasuremise \xc3\xa4\xc3\xa4rel. Lisaks metsade langetamisele ohustab s\xc3\xb6\xc3\xb6davaid ja potentsiaalse raviv\xc3\xb5imega samblikke, n\xc3\xa4iteks Umbilicaria esculenta, ka kontrollimata korjamine ja m\xc3\xbc\xc3\xbcmine.'