b'\n_START_ARTICLE_\nLaua p\xc3\xbchkimine (pulm)\n_START_PARAGRAPH_\nLaua p\xc3\xbchkimine oli \xc3\xbcks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks._NEWLINE_Laua p\xc3\xbchkimine oli levinud rahakorjamise viis pulmades (Juuru, Mihkli, Emmaste, P\xc3\xbchalepa, T\xc3\xb5stamaa, P\xc3\xb6ide, M\xc3\xa4rjamaa jne) ja ka varrudel (Risti, Kolga-Jaani). Peale esimest s\xc3\xb6\xc3\xb6ki, enamasti aga peale viimast s\xc3\xb6\xc3\xb6mist ( m\xc3\xb5nel pool ka iga s\xc3\xb6\xc3\xb6gi j\xc3\xa4rel ) - p\xc3\xbchiti lauda (vihaga, \xc3\xb5lenuustikuga, hanetiivaga). P\xc3\xbchkimise ajal viskasid s\xc3\xb6\xc3\xb6jad m\xc3\xbcnte lauale, s\xc3\xb5nades "N\xc3\xa4e, siin veel kont!", "N\xc3\xa4e, siin veel leivaraasuke!". Kondid, leivapuru ja rahad p\xc3\xbchiti k\xc3\xb5ik \xc3\xbchte n\xc3\xb5usse. P\xc3\xbchkija oli enamasti s\xc3\xb6\xc3\xb6gitegija v\xc3\xb5i perenaine (idapoolsemas levikualas noorik). Raha j\xc3\xa4i p\xc3\xbchkijale. On \xc3\xbcksikteateid, et p\xc3\xbchkija olnud isamees ning raha l\xc3\xa4inud m\xc3\xb5rsjale.'