b'\n_START_ARTICLE_\nSven Aggesen\n_START_PARAGRAPH_\nSven Aggesen ehk Svend Aggesen ehk Sven Agges\xc3\xb8n ehk Sven Agess\xc3\xb8n (Aageson, Aggess\xc3\xb8n) ehk Svend Aagesen ehk Sven Aagesen ehk Sveno Aggonis ehk Sueno Agonis Filius (s\xc3\xbcndinud 1140. aastate paiku, surmaaeg teadmata) oli taani ajaloolane. Ta kirjutas Taani ajaloo "Brevis historia regum Dacie" ning oli esimene nimepidi teadaolev taani ajaloolane._NEWLINE_Ta oli aadlisoost ning teda peeti Palnatoke ja Svend Harkhabeme j\xc3\xa4rglaseks. Juba esivanem Trugot oli \xc3\xbcks taani juhtivaid mehi. Tema vanavanaisa oli kuninga ihukaitsja Svend Thrugotsen ja tema onu oli Lundi peapiiskop Eskil. Lundi peapiiskopil Asseril oli vend Sven, kes oli Viiburi piiskop, ja vend Christian, kelle \xc3\xbcks poeg oli Eskil ja teine oli Sven Aggeseni isa Agge._NEWLINE_T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt sai ta hariduse m\xc3\xb5nes Taani kloostris, aga tema laialdased teadmised antiigist ja eriti vanarooma ajaloolastest lubavad arvata, et ta \xc3\xb5ppis ka v\xc3\xa4lismaal, v\xc3\xb5ib-olla Prantsusmaal._NEWLINE_Ta oli Valdemar I ja Knud VI teenistuses ning saatis neid s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikudel. On oletatud ka, et ta oli vaimulik. Ta n\xc3\xa4gi pealt Pommeri vallutamist.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nSven Aggesen kirjutas soliidses keskaegses ladina keeles luule- ja proosatsitaatidega Vulgatast. Ta tunnistas ise, et Saxo Grammaticusel on \xc3\xb5ilsam stiil kui temal. Oma raamatute eess\xc3\xb5nades r\xc3\xb5hutab ta ajaloos\xc3\xbcndmuste \xc3\xbclest\xc3\xa4hendamise t\xc3\xa4htsust. Ta ei t\xc3\xa4itnud oma t\xc3\xb6\xc3\xb6dega kellegi tellimust ja erinevalt Saxo Grammaticuselt ei p\xc3\xbchendanud ta neid \xc3\xbchelegi soosijale. Sellegipoolest ta eeldas, et need s\xc3\xa4ilivad p\xc3\xa4rast tema surma._NEWLINE_T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 1181\xe2\x80\x931182 valmis Aggeseni ladinakeelne t\xc3\xb5lge Knud Suure aegsest seadustekogust "Vitherlag" (Lex castrensis), mis s\xc3\xa4testas \xc3\xb5ukonna reeglid ja kuninga kaaskondlaste (Thinglith) vahelised \xc3\xb5igussuhted. Viimased pidid olema omavahel viisakad. Juba sada aastat hiljem kuningas Nielsi ajal leevendati karistusi \xc3\xbcleastumiste ees tunduvalt. Lundi peapiiskop Absalon ja Knud VI s\xc3\xa4testasid kirjutatud seadusega kindla praktika. Ka Saxo Grammaticus kirjutas sellest seadusest, ja peale selle on olemas ka kolmas kaasaegne versioon. Nende kolme teksti ja nende allikate (v\xc3\xb5ib-olla suulise p\xc3\xa4rimuse) suhe on vaidluse all._NEWLINE_"Lex castrensise" eess\xc3\xb5na j\xc3\xa4rgi kavatses Aggeson koostada Taani kuningate genealoogia, millest aga on s\xc3\xa4ilinud ainult sissejuhatus._NEWLINE_Peale selle koostas Aggesen v\xc3\xb5ib-olla 1187 valminud kokkuv\xc3\xb5tte Taani ajaloost "Brevis historia regum Dacie", mis ulatub umbes 300 pKr valitsenud legendaarsest Taani kuningast Skjoldist kuni 1185. aastani. Autor kaebab eess\xc3\xb5nas, et tal oli napilt materjali, ning vannutab, et tahab kirjutada v\xc3\xb5imalikult t\xc3\xb5etruult. Skjoldist algavat ajalookirjeldust j\xc3\xa4tkab ta pikkade kuningate ridade \xc3\xbcleslugemisega. P\xc3\xb5hjalikumalt r\xc3\xa4\xc3\xa4gib Aggesen legendaarsest Uffest, kes ei olevat kuni 30. eluaastani r\xc3\xa4\xc3\xa4kinud. Kui keiser kutsus Uffe vana poolpimedat isa kuningas Vermundit troonist Saksamaa kasuks loobuma v\xc3\xb5i v\xc3\xb5itlema, olevat Uffe letargiast \xc3\xbcle saanud ning v\xc3\xb5itnud k\xc3\xb5ige tugevamat s\xc3\xb5jameest ja v\xc3\xa4ljakutsuja poega. Teine pikem jutustus r\xc3\xa4\xc3\xa4gib 10. sajandi esimesel poolel elanud kuningast Gorm Vanast ja tema ilusast abikaasast Thyrast, keda keiser olevat asjata p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud veenda oma abikaasat maha j\xc3\xa4tta ja Taanit Saksamaale \xc3\xbcle anda. Ka Thyra pojast Harald Sinihambast ning selle pojast Svend Harkhabemest on \xc3\xbcksikasjalikumalt juttu. Taani ajaloo viib Aggeson seej\xc3\xa4rel oma aega v\xc3\xa4lja. Teose l\xc3\xb5pus r\xc3\xa4\xc3\xa4gib ta muu hulgas Valdemar I v\xc3\xa4gitegudest, nagu R\xc3\xbcgeni risiusustamisest; ka Valdemari abikaasast Minski Sofiast on eraldi juttu._NEWLINE_Oma allikate kohta ei \xc3\xbctle Aggesen peaaegu midagi. Uffet kujutades kasutas ta n\xc3\xa4htavasti Inglise p\xc3\xa4ritolu elulugu "Vitae duorum Offarum", Sven Harkhabeme kujutamisel vanimat Taani ajalugu, 1140. aasta paiku kirjutatud teost l "Chronicon Roskildense" ning v\xc3\xb5ib-olla Bremeni Adama ajalooteost "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum". Teisteks allikateks v\xc3\xb5isid olla muu hulgas p\xc3\xbchakute elulood, kirjalikud kuningate nimekirjad, muistendid, perekonnap\xc3\xa4rimus ja kaasaja puhul isiklik kogemus._NEWLINE_Aggeseni teosed on s\xc3\xa4ilinud ainult kahe v\xc3\xa4ga erineva kirjaliku allikana 17. sajandist: \xc3\xbcks on Taani kuninglikule ajaloolasele Claus Christoffersen Lyschanderile omistatud k\xc3\xa4sikiri, teine on taani filoloogi ja ajaloolase Stephan Hansen Stephaniuse 1642. aasta paiku tr\xc3\xbckitud v\xc3\xa4ljaanne "Suenonis Aggonis filii. Christierni nepotis, primi Danicae historici, quae extant opusculae". Lyschanderi versioon on arvukate raskesti \xc3\xa4raarvatavate l\xc3\xbchendite t\xc3\xb5ttu raskesti arusaadav. Klassikaline filoloog Martin Clarentius Gertz avaldas 1915 Lyschanderi k\xc3\xa4sikirja puhastatud redaktsiooni "En ny Text af Sven Aggess\xc3\xb8ns V\xc3\xa6rker", mida on hiljem ka kritiseeritud.'