b'\n_START_ARTICLE_\nRein Ristlaan\n_START_PARAGRAPH_\nRein Ristlaan (kuni 1936. aastani Ritsland; 27. aprill 1933 Tallinn \xe2\x80\x93 31. detsember 2007) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning keemik._NEWLINE_Rein Ristlaan l\xc3\xb5petas Tallinna 10. Keskkooli aastal 1951 ja p\xc3\xa4rast seda Tallinna Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi keemiateaduskonna tehnoloogiainsenerina._NEWLINE_1952. aastal asus Rein Ristlaan t\xc3\xb6\xc3\xb6le keemiatehases Pioneer, hiljem t\xc3\xb6\xc3\xb6tas mitmel ametikohal, sealhulgas M\xc3\xa4nniku ehitusmaterjalitehase direktorina. 1963. aastal sai temast NLKP liige ja Tallinna t\xc3\xa4itevkomitee aseesimees ning 1967. aastal EKP Tallinna Linnakomitee sekret\xc3\xa4r. 1975. aastal viidi Ristlaan \xc3\xbcle EKP Keskkomiteesse, kus ta oli algul kaubandus- ja teenindusosakonna juhataja. Aastatel 1980\xe2\x80\x931988 oli Ristlaan Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee ideoloogiasekret\xc3\xa4r, seej\xc3\xa4rel 1990. aastani NSV Liidu Ministrite N\xc3\xb5ukogu juures asuva Usuasjade N\xc3\xb5ukogu volinik Eesti NSV-s._NEWLINE_Rein Ristlaan on avaldanud raamatuid ja artikleid ajakirjanduses.\n_START_SECTION_\nPoliitiline tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nStagnatsiooni ajal ametisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud ja perestroika ajal j\xc3\xa4tkanud R. Ristlaan oli EKP ideoloogiasekret\xc3\xa4rina ajas muutunud \xc3\xbcldiste v\xc3\xb5imusuuniste ja ka EKP KK esimese sekret\xc3\xa4ri Karl Vaino k\xc3\xa4skude aktiivne elluviija, kes totaalse parteilise kontrolli hoidmise huvides viis ellu ulatusliku kaadrivahetuse. N\xc3\xa4iteks aastail 1982\xe2\x80\x931987 v\xc3\xb5eti tema eestv\xc3\xb5ttel ametist maha v\xc3\xb5i sunniti lahkuma ja asendati uutega Eesti Kirjanike Liidu juhatuse senine esimees, kultuuriajakirjade senised peatoimetajad ja kirjastuse Eesti Raamat peatoimetaja, ajakirja Tallinn pandi juhtima endine EKP KK kultuuriosakonna juhataja. Perestroika algul asutati EKP KK b\xc3\xbcroo otsusega uued ajakirjad Aja Pulss (1985) ja Vikerkaar (1986), mille juhid valis v\xc3\xa4lja EKP Keskkomitee ja kes kinnitati tava kohaselt EKP KK b\xc3\xbcrool. Rein Ruutsoo s\xc3\xb5nul sattus Rein Ristlaane ametisoleku ajal mitmeid inimesi parteilise tagakiusamise alla._NEWLINE_Rein Ristlaan lahkus ametist 1988. jaanuari alguses p\xc3\xa4rast seda, kui EKP Keskkomitee juhtide (sealhulgas tema enda) ja ajakirjandusjuhtide vahel p\xc3\xbcsinud pinge oli muutunud t\xc3\xb5siseks konfliktiks ja sellega olid kaasnenud omavahelised sisepinged ka EKP Keskkomitee k\xc3\xb5rgema taseme juhtide hulgas. Ajaloolase Mati Grafi s\xc3\xb5nul hakkas EKP KK b\xc3\xbcroo Rein Ristlaanelt 1987. aasta keskpaigast peale n\xc3\xb5udma "resoluutsemaid samme \xc3\xbchiskonnaelu ohjamisel, ajakirjanduse, raadio ja TV parteilise kontrolli alla painutamisel." Selle ajani Karl Vaino absoluutset toetust nautinud Rein Ristlaane suhted "t\xc3\xb5eliste internatsionalistidega" komplitseerusid." - - -_NEWLINE_Otsene konflikt tekkis "\xc3\xbchel 1987. aasta oktoobris peetud EKP KK b\xc3\xbcroo j\xc3\xa4rgsel koosistumisel, kus k\xc3\xb5ige "t\xc3\xb5sisemaks probleemiks peeti ajakirjanduse suukorvistamist, mida oodati ideoloogiasekret\xc3\xa4rilt. Ootamatult n\xc3\xb5utas Ristlaan luba Heino Kiige romaani "Maria Siberimaal" avaldamiseks omaette raamatuna. (1987. aastal oli romaan Loomingus ilmunud, mis sai saatuslikuks ajakirja peatoimetajale Kalle Kurele, kes vabastati ametist. Siis oli Ristlaan selle avaldamise vastu.) Ristlaan hakkas j\xc3\xa4rsku seletama, et too Kiige romaan polevat ei n\xc3\xb5ukogudevastane ega natsionalistlik, vastupidi, vene inimesi kujutatakse seal l\xc3\xa4binisti positiivsete tegelastena, kes ilmutavad emalikku hoolt Siberisse l\xc3\xa4kitatud eestlaste eest." - - - ""Vankumatud marksistid-leninlased" vaatasid Ristlaane ja teda toetada \xc3\xbcritavate b\xc3\xbcrooliikmete poole ega vankunud. Ei, Kiige raamatut ei saavat avaldada. Lihtsalt ei saavat ja k\xc3\xb5ik. Ei olevat veel \xc3\xb5ige aeg. Rahvas ei m\xc3\xb5istvat seda k\xc3\xb5ike veel \xc3\xb5igesti. "Vankumatute" vaimuvaesed, j\xc3\xa4\xc3\xa4rap\xc3\xa4ised vastuv\xc3\xa4ited ajasid impulsiivse peaideoloogi endast sootuks v\xc3\xa4lja. Ta haaras laualt paberilehe, kuhu kritseldas t\xc3\xb5tlikult lahkumisavalduse ning ulatas selle Vainole. - - - _NEWLINE_Hirvepargi s\xc3\xbcndmuste j\xc3\xa4rel seisti teelahkmel. Peaideoloogil oli valida, kas minna j\xc3\xa4\xc3\xa4gitult vankumatute marksistide-leninlaste ja impeeriumimeelsete leeri, muutuda nende \xc3\xb5ue- v\xc3\xb5i s\xc3\xbclekoeraks ja asuda rahvusliku reetmise teele v\xc3\xb5i amet maha panna." - - - Ristlaane valiku taga seisis teadmine, et "Karl Vaino lahkumine veelgi t\xc3\xa4htsamale ametikohale Moskvasse polnud \xc3\xbcldsegi v\xc3\xa4listatud. Auahne Ristlaan oli veendunud, et uutes oludes enam venemaaeestlast, venelasest k\xc3\xb5nelemata, Eesti NSV etteotsa ei seata ja temal on arvestatavad \xc5\xa1ansid asuda vabariiki juhtima. Ta ei tajunud ka p\xc3\xa4ris adekvaatselt \xc3\xbchiskonnas arenevaid protsesse, oli veendunud, et kogu sellele perestroikajamale tehakse peatselt l\xc3\xb5pp ja kord seatakse taas jalule. Kuid 1987. aasta s\xc3\xbcgisel hakkas Ristlaan l\xc3\xb5puks tunnetama oma mittekadestamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt kahem\xc3\xb5ttelist olukorda, mist\xc3\xb5ttu oli tundlik ja n\xc3\xa4rviline. Kuid juhtum "Maria Siberimaal" iseloomustab \xc3\xbcpris h\xc3\xa4sti EKP KK b\xc3\xbcrool valitsenud \xc3\xb5hustikku, kus tooni andsid j\xc3\xa4tkuvalt need, kellega t\xc3\xa4ielikult solidariseerus Karl Vaino, kuigi \xc3\xbcritas m\xc3\xb5nel hetkel isetegevusliku n\xc3\xa4itlejana \xc3\xb5iglast arbiterirolli etendada._NEWLINE_Ristlaane lahkumine vormistati EKP KK pleenumil 16. jaanuaril 1988." - - -"\xc3\x9chiskonnaelu kiire demokratiseerumise oludes polevat too suutnud tagada ideoloogias\xc3\xbcsteemi efektiivset funktsioneerimist, seda eriti internatsionalistliku kasvatuse ja vastupropaganda alal nin v\xc3\xb5itluses natsionalistlike ilmingute vastu. Ta olevat kaotanud m\xc3\xb5ju m\xc3\xb5nedele toimetajatele ning juhtivatele ajakirjanikele. Ristlaan olevat p\xc3\xb6\xc3\xb6rdunud EKP KK b\xc3\xbcroo poole palvega end t\xc3\xb6\xc3\xb6lt vabastada, kuna ei tulevat ideoloogiasekret\xc3\xa4ri kohustega toime."\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nRein Ristlaane lapsed on Reet Oja ja Toomas Ristlaan.'