b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Moisiu\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Spiro Moisiu (s\xc3\xbcndinud 1. detsembril 1929 Shkod\xc3\xabris) on Albaania poliitik, Albaania Vabariigi president 24. juulist 2002 kuni 24. juulini 2007. Ta on Spiro Moisiu poeg._NEWLINE_Osales 1943\xe2\x80\x931945 kooli\xc3\xb5pilasena Albaania partisaniliikumises Saksa okupatsiooni vastu. Saadeti 1946 N\xc3\xb5ukogude Liitu \xc3\xb5ppima. L\xc3\xb5petas 1948 Leningradis inseneriv\xc3\xa4ekooli. Seej\xc3\xa4rel teenis Tiranas \xc3\x9chendatud Ohvitseridekooli r\xc3\xbchmakomand\xc3\xb6rina (1948\xe2\x80\x931949) ja S\xc3\xb5jav\xc3\xa4eakadeemia \xc3\xb5ppej\xc3\xb5una (1949\xe2\x80\x931951). Astus 1952 Moskvas inseneriv\xc3\xa4eakadeemiasse ning l\xc3\xb5petas selle 1958 kuldmedaliga. Albaanias j\xc3\xa4tkas Moisiu oma s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elist karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri Kaitseministeeriumi inseneride osakonnas. Kuulas 1967\xe2\x80\x931968 Tirana Kaitseakadeemias kindralstaabi k\xc3\xb5rgemaid kursusi, juhatades samal ajal pontoonibrigaadi Kavaj\xc3\xabs (1966\xe2\x80\x931971). Sai 1971 Kaitseministeeriumi inseneriasjanduse ja kindlustuste b\xc3\xbcroo juhatajaks (Enver Hoxha ajal rajati Albaanias tuhandeid betoonkasematte kaitseks paljude vaenulikeks peetavate riikide vastu). Omandas 1979 s\xc3\xb5jateaduste doktori kraadi. Sai 1981 aseministriks ning teenis sel ametikohal ministrite Beqir Balluku, Mehmet Shehu ja Kadri Hasbiu alluvuses kuni oktoobrini 1982 (peaminister Shehu suri detsembris 1982). Teenis 1982\xe2\x80\x931984 Burreli insenerikompanii komand\xc3\xb6rina._NEWLINE_Tegevteenistusest kindrali aukraadis lahkunud Moisiu tuli avalikku ellu tagasi detsembris 1991, kui ta nimetati Vilson Ahmeti spetsialistide valitsuse kaitseministriks. Ta j\xc3\xa4i sellele ametikohale aprillini 1992, kui moodustati Demokraatliku Partei valitsus eesotsas Aleksander Meksiga. Uus t\xc3\xa4itevv\xc3\xb5im kutsus Moisiu t\xc3\xb6\xc3\xb6le Kaitseministeeriumi n\xc3\xb5unikuks ning 1994 nimetas Safet Zhulali ta aseministriks, kelle \xc3\xbclesandeks oli riigikaitsepoliitika v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamine. Moisiu soovitas suunata j\xc3\xb5upingutused halvas seisukorras olevate relvaj\xc3\xb5udude \xc3\xbcmberkorraldamisele, v\xc3\xb5ttes suuna NATO-ga \xc3\xbchinemisele. Asutas 1994 Albaania Atlandi Assotsiatsiooni ja valiti selle presidendiks. Kirjutas 24. jaanuaril 1995 alla individuaalsele assotsiatsioonileppele, mis sidus Albaania NATO assotsiatsiooniga rahu nimel. Osales 1995. aastast NATO kolled\xc5\xbeis Roomas VIP-ide kursustel._NEWLINE_Kui juulis 1997 tulid v\xc3\xb5imule sotsialistid, kaotas Moisiu oma ametikoha ministeeriumis. J\xc3\xa4rgnevatel aastatel osales Moisiu aktiivselt valitsusv\xc3\xa4lises tegevuses, korraldades rahvusvahelisi ja \xc3\xbcleriiklike kaitseteemalisi konverentse, kus arutati regiooni julgeoleku ja kaitse k\xc3\xbcsimusi, relvastuskontrolli ja relvade \xc3\xa4rakorjamist tsiviilisikutelt. Moisiu sai 2002 peamiste parteide konsensuslikuks kandidaadiks Albaania Vabariigi presidendi ametikohale p\xc3\xa4rast Rexhep Meidani mandaadi l\xc3\xb5ppemist. Ta sobis sellele kohale, sest ta oli teadlane, apoliitiline, lepitajaomadustega (see omadus on siset\xc3\xbclidele kalduvas Albaanias v\xc3\xa4ga hinnatud) ning otsustavalt L\xc3\xa4\xc3\xa4nele ja NATOle orienteeritud._NEWLINE_Valiti 24. juunil 2002 viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. Ta kogus 97 poolt- ja 19 vastuh\xc3\xa4\xc3\xa4lt. 14 saadikut j\xc3\xa4i erapooletuks._NEWLINE_Ajakirjandus t\xc3\xb5stis esile peaaegu erakordset koost\xc3\xb6\xc3\xb6vaimu Sotsialistliku ja Demokraatliku Partei vahel, mis lubas esitada \xc3\xbchiskandidaadiks Moisiu, keda kiitsid nii Sali Berisha kui ka Fatos Nano. Parteide juhtkonnad p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid leida neljandaks demokraatlikult valitud presidendiks inimest, kes saaks kaks kolmandikku h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest. Seep\xc3\xa4rast loobus Fatos Nano kandideerimisest. Senine president Meidani loobus kandideerimast teiseks ametiajaks, sest konservatiivsed saadikud ei oleks teda toetanud tema l\xc3\xa4heduse t\xc3\xb5ttu sotsialistidele._NEWLINE_24. juulil 2002 vannutati Moisiu viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. P\xc3\xa4rast 1998. aasta novembri p\xc3\xb5hiseadusreformi on poliitika j\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xb5hiliselt valitsuse hooleks. Moisiu lubas kaasa aidata parlamentaarse demokraatia tugevdamisele ja \xc3\xb5iguss\xc3\xbcsteemi stabiliseerimisele ning Albaania integreerimisele euroatlantilistesse struktuuridessse. J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval p\xc3\xa4rast ametisse astumist astus sotsialistist peaminister Pandeli Majko tagasi ning president nimetas peaministriks Sotsialistliku Partei juhi Fatos Nano. See muutus demonstreeris parteisiseseid lahkhelisid ning oli Nanole kompensatsiooniks presidendikohast loobumise eest._NEWLINE_Hiljem on ta Nanot teravalt kritiseerinud v\xc3\xb5imu liigse koondamise ja reformide aegluse eest._NEWLINE_Valdab vene, itaalia ja inglise keelt. On kirjutanud palju artikleid ja uurimusi s\xc3\xb5jateadusest ning kaitse- ja julgeolekuk\xc3\xbcsimustest.'