b'\n_START_ARTICLE_\n4C/ID-mudel\n_START_PARAGRAPH_\n4C/ID-mudel (4-Component Instructional Design \xe2\x80\x93 4-osise \xc3\xb5ppedisaini mudel) on haridusteadlase Joern van Merri\xc3\xabnboeri ja tema m\xc3\xb5ttekaaslaste poolt 1990ndate alguses v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud \xc3\xb5ppedisaini mudel. Tegemist on \xc3\xbclesandekeskse l\xc3\xa4henemisega \xc3\xb5ppedisainile, mis on m\xc3\xb5eldud eelk\xc3\xb5ige keeruliste kognitiivsete oskuste \xc3\xb5petamiseks.\n_START_SECTION_\nNeli osist\n_START_PARAGRAPH_\n4C/ID-mudeli selgroo moodustavad neli osist (four components): \xc3\xb5pi\xc3\xbclesanded, toetav info, ajastatud info ja osa\xc3\xbclesannete harjutamine. Mudel n\xc3\xa4eb ette nii tervik- kui ka osa\xc3\xbclesannete lahendamist, kuna keerulised kognitiivsed \xc3\xbclesanded n\xc3\xb5uavad paljude eri oskuste \xc3\xbchendamist ja kooskasutust. Seega ei ole vaid lihtsate, eraldatud osaoskuste omandamine piisav keeruliste \xc3\xbclesannete edukaks lahendamiseks ja uute sarnaste probleemidega toimetulekuks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95pi\xc3\xbclesanded (learning tasks)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x95pi\xc3\xbclesanded on konkreetsed ja p\xc3\xa4riselulised tervik\xc3\xbclesanded (whole-task), mis aitavad \xc3\xb5ppijatel luua m\xc3\xb5tteskeeme \xc3\xbclesande muutuvate (nonrecurrent) aspektide kohta. \xc3\x95pi\xc3\xbclesanded peavad v\xc3\xb5imaldama \xc3\xb5ppijatel rakendada erinevaid osaoskusi, mitte lihtsalt andma \xc3\xbcldist infot osaoskuste rakendamise kohta. \xc3\x95pi\xc3\xbclesanded peaks v\xc3\xb5imaldama \xc3\xb5ppijal oma kogemuse p\xc3\xb5hjal v\xc3\xa4lja filtreerida v\xc3\xa4lja olulist ning teha \xc3\xbcldistusi, mis soodustab m\xc3\xb5tteskeemide kujunemist. Selleks, et v\xc3\xa4ltida \xc3\xb5ppijate \xc3\xbclekoormamist liiga raskete \xc3\xbclesannetega, jagatakse \xc3\xb5pi\xc3\xbclesanded vastavalt raskusastmele klassidesse. Raskusaste s\xc3\xb5ltub n\xc3\xa4iteks sellest, kui palju osaoskusi tuleb \xc3\xbclesande lahendamiseks korraga rakendada. Esimene klass peaks sisaldama k\xc3\xb5ige lihtsamaid \xc3\xbclesandeid, millega vastava eriala ekspert p\xc3\xa4riselus kokku puutub; viimane klass k\xc3\xb5ige keerukamaid. Sama klassi piires \xc3\xbclesanded raskusastmelt ei erine. Samas erineb \xc3\xbclesannete lahendamise k\xc3\xa4igus \xc3\xb5ppijatele pakutav tugi: alguses pakutakse \xc3\xb5ppijatele rohkelt tuge, kuid l\xc3\xb5puks taandub see olematuks (nn taanduva toestamise p\xc3\xb5him\xc3\xb5te ehk scaffolding).\n_START_SECTION_\nTugiinfo (supportive information)\n_START_PARAGRAPH_\nTugiinfo toetab \xc3\xbclesande muutuvate aspektide tundma\xc3\xb5ppimist ja nendega hakkama saamist. Samuti peaks tugiinfo aitama \xc3\xb5pilastel siduda \xc3\xb5pi\xc3\xbclesandeid juba olemasolevate teadmistega. Tugiinfo sarnaneb sellega, mida traditsioonilises \xc3\xb5petamises nimetatakse teooriaks. Tugiinfo ei ole seotud \xc3\xbcksikute \xc3\xbclesannetega, vaid \xc3\xbclesandeklassidega ning sama tugiinfo toel saab hakkama k\xc3\xb5igi \xc3\xbchte klassi kuuluvate \xc3\xbclesannetega. Iga j\xc3\xa4rgneva \xc3\xbclesande-klassi tugiinfo t\xc3\xa4iendab v\xc3\xb5i s\xc3\xbcvendab eelneva oma. Tugiinfo peegeldab kahte laadi m\xc3\xb5tteskeemides \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5ttemudelites (mental models) ja kognitiivsetes strateegiates (cognitive strategies) \xe2\x80\x93 sisalduvat teavet. M\xc3\xb5ttemudelid on mentaalsed kujutused sellest, kuidas maailm on organiseeritud ning kuidas asjad toimivad. \xc3\x95ppimise seisukohalt on need v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htsad, sest need v\xc3\xb5imaldavad \xc3\xb5pitava valdkonna-omaselt m\xc3\xb5elda ja arutleda. Kognitiivsed strateegiad seevastu on kui valdkonna-omased l\xc3\xa4henemised probleemide lahendamisele ja kirjeldavad samm-sammult lahendusprotsessi, rusikareegleid ja t\xc3\xbc\xc3\xbcpmustreid. Tugiinfo esitamist n\xc3\xa4eb 4C/ID-mudel ette induktiivse-seletava meetodiga: esmalt esitatakse m\xc3\xb5ned n\xc3\xa4ited v\xc3\xb5i juhtumiuuringud ning seej\xc3\xa4rel tuuakse selgelt v\xc3\xa4lja seosed, mida need juhtumid n\xc3\xa4itlikustasid. Tugiinfo viimaseks komponendiks on kognitiivne tagasiside (cognitive feedback). Kognitiivset tagasisidet antakse \xc3\xbclesande muutuvate aspektide kohta, kuna nende lahendamist ei saa hinnata otseselt \xc3\xb5igeks v\xc3\xb5i valeks. Seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tagasiside v\xc3\xb5ib v\xc3\xb5tta eksperdi/kaas\xc3\xb5ppijate kriitika, grupiarutelu vms kuju ja peaks panema \xc3\xb5ppijat reflekteerima oma lahenduse kvaliteedi ja lahendusprotsessi \xc3\xbcle.\n_START_SECTION_\nAjastatud info (just-in-time information)\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt tugiinfost k\xc3\xa4sitleb ajastatud info just \xc3\xb5pi\xc3\xbclesande korduvaid aspekte ja annab samm-sammult nendega toimetulemiseks vajaliku info. See esitatakse \xc3\xbclesande sooritamise ajal, just siis, kui \xc3\xb5ppijal on vaja, et see info tema t\xc3\xb6\xc3\xb6m\xc3\xa4lus k\xc3\xa4ttesaadav oleks. Kuna ajastatud info on paljude \xc3\xbclesannete puhul t\xc3\xa4pselt \xc3\xbchesugune, siis esitatakse see tavaliselt esimese \xc3\xbclesande ajal ning eemaldatakse kiiresti j\xc3\xa4rgnevate \xc3\xbclesannete lahendamisel. Selleks, et v\xc3\xa4ltida info \xc3\xbclek\xc3\xbcllust harjutamise ajal, esitatakse ajastatud info v\xc3\xa4ikeste info\xc3\xbcksustena (information display). Need \xc3\xbcksused v\xc3\xb5ivad sisaldada nii konkreetseid tegutsemisreegleid kui ka infot, mis on vajalik nende reeglite rakendamiseks (nt m\xc3\xb5istete m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlused vms). Nagu tugiinfo puhul, nii sisaldab ka ajastatud info tagasisidet. \xc3\x9clesande korduvate aspektide kohta antav tagasiside on korrigeeriv tagasiside (corrective feedback), sest erinevalt muutuvatest aspektidest saab korduvate aspektide lahendamist hinnata \xc3\xb5igeks v\xc3\xb5i valeks. Korrigeerivat tagasisidet peaks andma kohe (st kui olukord on veel \xc3\xb5ppija t\xc3\xb6\xc3\xb6m\xc3\xa4lus), kui \xc3\xb5ppija korduva oskuse kohta k\xc3\xa4ivat reeglit valesti rakendab. Tagasiside peaks \xc3\xb5ppijale \xc3\xbctlema, miks see oli viga ja kuidas olukorda parandada.\n_START_SECTION_\nOsa\xc3\xbclesannete harjutamine (part-task practice)\n_START_PARAGRAPH_\nEnamasti pakuvad \xc3\xb5pi\xc3\xbclesanded piisavalt v\xc3\xb5imalusi harjutada nii muutuvaid kui ka korduvaid oskusi. Kuid juhul, kui tegevus n\xc3\xb5uab v\xc3\xa4ga automaatset tegutsemist, on tarvis ka eraldi osa\xc3\xbclesannete harjutamist. Osa\xc3\xbclesannete harjutamise eesm\xc3\xa4rgiks ongi aidata \xc3\xb5ppijatel automatiseerida reegleid \xc3\xb5pitava oskuse korduvate aspektide lahendamiseks. Seda kasutatakse n\xc3\xa4iteks elualadel, kus eksimused v\xc3\xb5ivad kalliks maksma minna (nt lennujuhtimine). Osa\xc3\xbclesannete harjutamine on t\xc3\xb5hus vaid siis, kui \xc3\xb5ppijad on eelnevalt kokku puutunud m\xc3\xb5ne lihtsa tervik\xc3\xbclesandega. Osa\xc3\xbclesanded k\xc3\xa4sitlevad k\xc3\xbcll k\xc3\xb5ik \xc3\xbche konkreetse reegli rakendamist, kuid peaks siiski olema piisavalt erinevad, et haarata v\xc3\xb5imalikult juhtusid, millele konkreetne reegel kehtib. Osa\xc3\xbclesannete lahendamisel pakutakse \xc3\xb5ppijale ajastatud infot sammsammuliste juhiste kujul: \xc3\xb5ppijale esitatakse asjakohane info reegli rakendamise kohta just siis, kui \xc3\xb5ppijal on vaja antud reeglit rakendada.'