b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xa9nes G\xc3\xa1bor\n_START_PARAGRAPH_\nDennis Gabor (ungari keeles G\xc3\xa1bor D\xc3\xa9nes, 5. juuni 1900 \xe2\x80\x93 9. veebruar 1979) oli Ungari juudi p\xc3\xa4ritolu Briti elektriinsener ja f\xc3\xbc\xc3\xbcsik. Ta on tuntud eesk\xc3\xa4tt holograafia leiutajana, selle eest sai ta 1971. aastal ka Nobeli f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaauhinna.\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nGabor s\xc3\xbcndis juudiperekonda Budapestis Ungaris ning oli Bern\xc3\xa1t G\xc3\xbcnszbergi ja Ad\xc3\xa9li Jakobovitsi esimene poeg. Tema s\xc3\xbcnnij\xc3\xa4rgne nimi oli D\xc3\xa9nes G\xc3\xbcnszberg. Aastal 1918 hakkas tema perekond luterlasteks. Kuigi tal oli religioosne taust, m\xc3\xa4ngis religioon tema hilisemas elus v\xc3\xa4ikest rolli ning ta pidas end agnostikuks. Aastal 1902 sai tema perekond loa vahetada perekonnanimi G\xc3\xbcnszberg G\xc3\xa1boriks._NEWLINE_Esimeses maailmas\xc3\xb5jas teenis ta Ungari suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4es P\xc3\xb5hja-Itaalias. Aastast 1918 \xc3\xb5ppis ta Budapesti Tehnika\xc3\xbclikoolis. Hiljem \xc3\xb5ppis ta Saksamaal Berliinis Charlottenburgi Tehnika\xc3\xbclikoolis, n\xc3\xbc\xc3\xbcd tuntakse seda kooli Berliini Tehnika\xc3\xbclikoolina. Oma karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri alguses uuris ta k\xc3\xb5rgepinge \xc3\xbclekandeliinide omadusi, kasutades katoodikiire ostsilloskoope. \xc3\x95ppides ostsilloskoobi alusprotsesse, j\xc3\xb5udis Gabor muudegi elektronkiirt kasutavate seadmeteni, n\xc3\xa4iteks elektronmikroskoop ja teleri kineskoop. Aastal 1927 kirjutas ta doktorit\xc3\xb6\xc3\xb6 transientide salvestamisest elektriahelates katoodikiire ostsilloskoobiga. Samuti t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta plasmalampidega._NEWLINE_Aastal 1933 p\xc3\xb5genes Gabor Natsi-Saksamaalt, kuna ta oli juudi p\xc3\xa4ritolu, ning ta kutsuti Inglismaale, et ta t\xc3\xb6\xc3\xb6taks kompanii British Thomson-Houstoni arendusosakonnas Rugbys Warwickshire\'is. Rugbys tutvus ta Marjorie Louise Butleriga, kellega abiellus aastal 1936. Temast sai briti kodanik aastal 1946. Ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas briti Thomson-Houstonis ka ajal, mil ta leiutas holograafia aastal 1947. Samuti eksperimenteeris Gabor \xc3\xbclimalt filtreeritud elavh\xc3\xb5belampidega. Vaatamata sellele tehti esimene hologramm reaalselt valmis alles aastal 1964. Sellele eelnes 1960. aastal laseri leiutamine, mis oli esimene koherentne valgusallikas. P\xc3\xa4rast seda sai holograafia k\xc3\xa4ttesaadavaks ka \xc3\xbcldsusele. Holograafia alusidee oli see, et t\xc3\xa4iusliku optilise kujutise saamiseks peab kasutama kogu k\xc3\xa4ttesaadavat infot, mitte ainult amplituudi nagu tavalises optilises pildistamises, vaid ka faasi. Gabor avaldas oma holograafiateooriad mitmes teoses aastatel 1946\xe2\x80\x931951._NEWLINE_Dennis Gabor uuris ka seda, kuidas inimesed suhtlevad ja kuulevad, tema uuringute tulemusena s\xc3\xbcndis graanuls\xc3\xbcnteesi teooria, kuigi Kreeka helilooja Iannis Xenakis v\xc3\xa4itis, et tegelikult oli tema selle s\xc3\xbcnteesimeetodi esimene leiutaja. Gabori t\xc3\xb6\xc3\xb6 sellel ja seotud teadusaladel pani aluse aja-sagedusanal\xc3\xbc\xc3\xbcsile. Aastal 1948 asus Gabor t\xc3\xb6\xc3\xb6le Imperial College Londonis ja aastal 1958 sai temast rakendusf\xc3\xbc\xc3\xbcsika professor. Dennis Gabor l\xc3\xa4ks pensionile aastal 1967._NEWLINE_Aastal 1963 avaldas Gabor raamatu "Inventing the Future", mis lahkas moodsat \xc3\xbchiskonda \xc3\xa4hvardavat kolme ohtu: s\xc3\xb5da, \xc3\xbclerahvastatus ja liigse vaba aja teke. Raamat sisaldas praeguseks h\xc3\xa4sti tuntud v\xc3\xa4ljendit "Tulevikku ei saa ennustada, aga tulevikku saab leiutada". Arvustaja Nigel Calder s\xc3\xb5nastas selle lause \xc3\xbcmber nii: "Parim viis tulevikku ennustada on seda leiutada". Ka teised on kasutanud selle \xc3\xbctluse erinevaid vorme, nende seas Alan Kay, Peter Drucker ja Forrest Shaklee. Eksklikult on neid peetud ka selle \xc3\xbctluse leiutajateks. Tema j\xc3\xa4rgmine raamat "Innovations: scientific, technological, and social", mis ilmus aastal 1970, laiendas m\xc3\xb5ningaid teemasid, mida Gabor oli juba varem k\xc3\xa4sitlenud. See raamat n\xc3\xa4itas tema huvi tehnoloogilise innovatsiooni vastu vabanemise ja h\xc3\xa4vingu mehhanismina. Aastal 1971 oli ta ainus Nobeli f\xc3\xbc\xc3\xbcsikaauhinna laureaat. Ta sai selle holograafilise meetodi leiutamise ja arendamise eest ning enda Nobeli-k\xc3\xb5nes r\xc3\xa4\xc3\xa4kis Gabor holograafia arengu ajaloost alates aastast 1948._NEWLINE_Gabor veetis suure osa pensionip\xc3\xb5lvest Itaalias Lavinios. Sealjuures j\xc3\xa4i ta vanemteadurina \xc3\xbchendusse Imperial College\'iga. Ka \xc3\xbcks Imperial College\'i uutest saalidest on nimetatud Dennis Gabori auks Gabori saaliks. Samuti sai temast CBS Laboratoriesi teadlane Stamfordis Connecticutis. Seal tegi ta koost\xc3\xb6\xc3\xb6d enda eluaegse s\xc3\xb5bra, CBS-i presidendi dr. Peter C. Goldmarkiga. Temas tekkis ka huvi sotsiaalanal\xc3\xbc\xc3\xbcsi vastu ning ta avaldas aastal 1972 raamatu "The Mature Society: a view of the future". Gabor liitus ka Rooma klubiga ning juhendas t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchma, mis uuris energiaallikaid ja tehnilist muutust. Selle grupi uurimistulemused avaldati aastal 1978 aruandes "Beyond the Age of Wase". See aruanne hoiatas paljude probleemide eest, mis alles hiljem said suuremat t\xc3\xa4helepanu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast kiiret laserite ja holograafiliste rakenduste arengut saavutas Gabor edu ja \xc3\xbclemaailmse tunnustuse juba enda eluajal. Ta sai peale Nobeli auhinna muidki auhindu. Gabor suri hooldekodus L\xc3\xb5una Kensingtonis Londonis 9. veebruaril 1979. Aastal 2006 pandi hoonele aadressil 79 Queen\'s Gate Kensington sinine tahvel, mis teatas, et selles majas elas Gabor aastatel 1949\xe2\x80\x931960.'