b'\n_START_ARTICLE_\nHesseni suurhertsogkond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nHessen-Darmstadt oli Napoleoni s\xc3\xb5dade ajal Reini Liidu liige. Mediatisatsiooniga kiirelt laienedes sai Hessen-Darmstadtist v\xc3\xa4ikeste Saksa riikide, nagu K\xc3\xb6lni kuurv\xc3\xbcrstkond, sulam. Riigi \xc3\xb5iguslik kokkusulamine l\xc3\xb5ppes 1. oktoobril 1806 Ludwig I poolt v\xc3\xa4lja antud dekreediga. Vanad riigikesed kaotati, mis teisendas Hessen-Darmstadti "p\xc3\xa4ruslike kildude mosaiigist tsentraliseeritud absoluutseks monarhiaks". Viini kongressil pidi ta loovutama Vestfaali hertsogkonna, mille oli saanud aastal 1803, Preisi kuningriigile. Kuid Hessen-Darmstadt sai territooriume Reini l\xc3\xa4\xc3\xa4nekaldal, sealhulgas oluline Mainzi liidukindluse._NEWLINE_Suurhertsogkond v\xc3\xb5ttis oma nimeks Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond (saksa: Gro\xc3\x9fherzogtum Hessen und bei Rhein) aastal 1816._NEWLINE_Aastal 1867 sai suurhertsogkonna p\xc3\xb5hjaosa (\xc3\x9clem-Hessen) P\xc3\xb5hja-Saksa Liidu osaks, samas Mainist l\xc3\xb5unasse j\xc3\xa4\xc3\xa4vad suurhertsogkonna osad (Starkenburg ja Reini Hessen) j\xc3\xa4id v\xc3\xa4lja. Aastal 1871 sai sellest Saksa keisririigi osariik. Viimane suurhertsog Ernst Ludwig (Suurbritannia kuninganna Victoria lapselaps ja Venemaa keisrinna Aleksandra vend) t\xc3\xb5ugati troonilt Esimese maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppedes ja riigi nimeks sai Hesseni Rahvariik (Volksstaat Hessen).'