b'\n_START_ARTICLE_\nJackson Pollock\n_START_PARAGRAPH_\nJackson Pollock (28. jaanuar 1912 Cody, Wyoming \xe2\x80\x93 11. august 1956 East Hampton, New York) oli Ameerika \xc3\x9chendriikide kunstnik, action paintingu tuntuim esindaja.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nNoorimana viiest pojast, s\xc3\xbcndis Pollock Codys Wyomingis ja kasvas \xc3\xbcles Arizonas ja Californias. Ta \xc3\xb5ppis Los Angeleses. Aastal 1929, j\xc3\xa4rgnedes oma vennale Charlesile, kolis ta New Yorki, kus nad m\xc3\xb5lemad \xc3\xb5ppisid Thomas Hart Bentoni k\xc3\xa4e all, kes oli Ameerika realismi juhtfiguure._NEWLINE_Pollocki varasemad t\xc3\xb6\xc3\xb6d olid m\xc3\xb5jutatud Bentonist, kuid see m\xc3\xb5ju ei seisnenud mitte niiv\xc3\xa4ga loomingu kui Bentoni loomuse m\xc3\xb5jus. Suurt m\xc3\xb5ju avaldasid ka Mehhiko muralistid, eriti kohtumine David Alfaro Siqueirosega. Hiljem ka Picassost ja s\xc3\xbcrrealism (eriti Joan Mir\xc3\xb3). _NEWLINE_1938. aastal asus Pollock t\xc3\xb6\xc3\xb6le f\xc3\xb6deraalse kunstiprojekti heaks ja olenemata oma vastuolust sellesse \xc3\xb5nnestus tal sinna j\xc3\xa4\xc3\xa4da kuni projekti l\xc3\xb5puni 1943. aastal. 1943 toimus New Yorgis ka Pollocki esimene isikun\xc3\xa4itus ja Pollock s\xc3\xb5lmis aastase lepingu tolleaegse New Yorgi k\xc3\xb5ige prestii\xc5\xbeikama kunstikoguja Peggy Guggenheimiga._NEWLINE_Guggenheimi galerii grupin\xc3\xa4itusel avastas Pollocki t\xc3\xb6\xc3\xb6d ka kunstikriitik Clement Greenberg, kellele Pollock hilisem kuulsus suuresti t\xc3\xa4nu v\xc3\xb5lgneb._NEWLINE_Mitmed aastad raviti Pollockil alkoholismi ja depressiooni, ning sel ajal tutvus ta Carl Jungi teooriatega, mille alusel hakkas ta v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tama oma isikup\xc3\xa4rast maalimisviisi._NEWLINE_1945. aasta oktoobris abiellus ta oma kauaaegse kunstnikust kallima Lee Krasneriga, misj\xc3\xa4rel koliti Springsi East Hamptonis New Yorgi osariigis. Elukohaks sai puust maja, mille l\xc3\xa4hedal asuvast k\xc3\xbc\xc3\xbcnist sai peagi Pollocki stuudio._NEWLINE_K\xc3\xbc\xc3\xbcn oli t\xc3\xa4iuslik stuudio Pollockile, katsetamaks voolava v\xc3\xa4rviga. Ta hakkas l\xc3\xb5uendeid p\xc3\xb5randale asetama ja leiutas n\xc3\xb5nda tehnika, mis sai nimeks dripping (\'tilkuv\'). Selle tehnika t\xc3\xb5ttu sai Pollock hiljem nimeks "Jack the dripper" (nimetuse andis ajakiri Time \xc3\xbches oma 1956. aasta v\xc3\xa4ljaandes)._NEWLINE_Pollocki loodud tehnika oli ka \xc3\xbcheks alusepaniaks action paintingu (\'tegevusmaal\') m\xc3\xb5istele._NEWLINE_Pollock hukkus 11. augustil 1956 autoavariis. Temaga \xc3\xbches autos viibisid Edith Metzger ja Ruth Kligman, kellest esimene samuti hukkus.\n_START_SECTION_\nTrivia\n_START_PARAGRAPH_\n2006. aasta novembris m\xc3\xbc\xc3\xbcs David Geffen Pollocki teose "No. 5, 1948" 140 miljoni USA dollari eest ja tol ajal oli tegemist suurima summaga, mis \xc3\xbche kunstiteose eest v\xc3\xa4lja k\xc3\xa4idud. Ostjaks oli arvatavasti David Martinez.'