b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9cli\xc3\xb5pilaskorporatsioon\n_START_SECTION_\nKorporatsioonid Eestis 19. sajandil\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandil moodustati Tartu \xc3\xbclikoolis tegutsenud korporatsioonid peamiselt regionaalsel v\xc3\xb5i rahvuslikul alusel (nt Curonia, Estonia ja Livonia). Suurem osa neist olid saksakeelsed ja koosnesid eelk\xc3\xb5ige baltisakslastest, kuid oma korporatsioonide loomiseks said loa ka n\xc3\xa4iteks venelased ja juudid. Samuti moodustati m\xc3\xb5ni korporatsioon \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste eriala p\xc3\xb5hjal. Teiste seas asutati Eestis Poola vanim \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioon Konwent Polonia, mis s\xc3\xbcndis 1828. aastal Tartus._NEWLINE_Tolleaegsete \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioonide katusorganisatsioon ja ametlik \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasesindus \xc3\xbclikooli juures oli korporatsioonide eestseisuste esinduskogu Chargiertenconvent. Korporatsioonidesse mittekuuluvatel, nn metsikutel \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastel eraldi esindusorganit polnud. Chargiertenconvent suunas \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste elu mitmel viisil, muuhulgas j\xc3\xb5ustades 1832. aastast kehtivat salajast kombestikku (\xc3\xbcldkommaani) ning korraldades bur\xc5\xa1ikohtu tegevust. _NEWLINE_Kui 20. sajandi alguses loodi esimesed eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioonid, keeldus Chargiertenconvent neid tunnustamast. Seet\xc3\xb5ttu l\xc3\xb5id eesti organisatsioonid omaenese katusorganisatsiooni Eesti Korporatsioonide Liidu, mis tegutseb t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Ehkki tal pole sama laiaulatuslikke esindusvolitusi, toimib ta korporatsioonide tegevust koosk\xc3\xb5lastades siiski Chargiertenconventi mantlip\xc3\xa4rijana._NEWLINE_Eesti Vabariigi loomise j\xc3\xa4rel tegutsema j\xc3\xa4\xc3\xa4nud baltisaksa korporatsioonid l\xc3\xb5petasid tegevuse Eestis 1939. aastal seoses baltisakslaste \xc3\xbcmberasumisega Saksamaale (Umsiedlung).\n_START_SECTION_\nEesti rahvuslikud \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nVanim eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioon on Vironia, mis registreeriti 1900. aastal Riias. Katse luua 1882. aastal samanimelist eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsiooni ei p\xc3\xa4lvinud heakskiitu Tsaari-Venemaa riigiv\xc3\xb5imult, mist\xc3\xb5ttu organisatsioon registreeriti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasseltsina Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi nime all. 1888. aastal kordasid E\xc3\x9cS-i liikmed katset Fraternitas Viliensise nime all, kuid tsensor keelas selle, kahtlustades \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsioone poliitilises tegevuses. 1904. aastal kordasid E\xc3\x9cS-i liikmed katset nime Aestia all, kuid seda ei kinnitatud 1905. aasta revolutsiooni t\xc3\xb5ttu._NEWLINE_Vanim Eestis loodud eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste korporatsioon on 1907. aastal E\xc3\x9cS-ist lahkunud liikmete asutatud Fraternitas Estica._NEWLINE_Eesti vanima korporatsiooni nimele pretendeerib ka Arminia Dorpatensis, kuid seda pole Eesti Korporatsioonide Liit tunnustanud, tuues p\xc3\xb5hjenduseks, et Arminia tegevuses Eestis on olnud pikaajaline katkestus, samuti oli varasem Arminia Dorpatensis saksakeelne._NEWLINE_Algselt olid Eestis \xc3\xbcksnes meeskorporatsioonid, naiskorporatsioonide asutamine sai v\xc3\xb5imalikuks alles p\xc3\xa4rast Eesti iseseisvumist 1918. aastal._NEWLINE_Mitu eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskorporatsiooni osalesid Vabaduss\xc3\xb5jas in corpore (t\xc3\xa4ies koosseisus), n\xc3\xa4iteks Sakala ja Vironia._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im keelustas 1940. aastal k\xc3\xb5igi korporatsioonide tegevuse. Paljud neist j\xc3\xa4tkasid tegevust eksiilis, Eestis taastati suurem osa korporatsioone 1980. aastate l\xc3\xb5pus ja 1990. aastate alguses.'