b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0antari saared\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0antari saared (vene \xd0\xa8\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0) on asustamata saarestik Ohhoota mere Uda lahe ja Tuguri lahe suudmes._NEWLINE_Saarestik koosneb 15 saarest kogupindalaga umbes 2400 km\xc2\xb2. Saared on m\xc3\xa4gised: suurim k\xc3\xb5rgus on 720 m (Vesjolaja m\xc3\xa4gi Suur-\xc5\xa0antaril). 12 k\xc3\xb5ige suuremat saart on k\xc3\xb5ik v\xc3\xa4hemalt 90 meetrit k\xc3\xb5rged._NEWLINE_Saarestikku kuuluvad Suur-\xc5\xa0antar (1790 km\xc2\xb2), Feklistovi saar (372 km\xc2\xb2), V\xc3\xa4ike-\xc5\xa0antar (100 km\xc2\xb2), Belit\xc5\xa1i (70 km\xc2\xb2), Prokofjevi (40 km\xc2\xb2), Kussovi (10 km\xc2\xb2), Sahharnaja Golova (6 km\xc2\xb2), Ju\xc5\xben\xc3\xb5i (3 km\xc2\xb2), Ptit\xc5\xa1i (3 km\xc2\xb2), Severn\xc3\xb5i (1 km\xc2\xb2), Sredni (alla 1 km\xc2\xb2), Utit\xc5\xa1i (alla 1 km\xc2\xb2) ja Medve\xc5\xbei saar (alla 1 km\xc2\xb2)._NEWLINE_Mandrist eraldavad saari \xc5\xa0antari meri ja Lindholmi v\xc3\xa4in. Viimane on k\xc3\xb5ige kitsamas kohas 5 kilomeetrit lai. \xc5\xa0antari mereks nimetatakse Suur-\xc5\xa0antari ja Feklistovi saare ning mandri vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4vat ala, kus paikneb enamus \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nuid, v\xc3\xa4ikesi \xc5\xa0antari saari._NEWLINE_Saared koosnevad liivakivist ja kildast._NEWLINE_Suurematel saartel kasvavad lehisemetsad, kuusikud ja k\xc3\xa4\xc3\xa4busseederm\xc3\xa4nnimetsad. Seal elab ohustatud linnuliike._NEWLINE_Halduslikult kuuluvad saared Venemaale Habarovski kraisse Tuguri-T\xc5\xa1umikani rajooni._NEWLINE_2010. aastal plaanitakse \xc5\xa0antari saared muuta rahvuspargiks.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0antari saared on k\xc3\xbcll asustamata, kuid mandril elavad nivhi kalamehed on neid ammuilma tundnud kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgikohana._NEWLINE_Muu maailma jaoks avastas need saared vene maadeavastaja Ivan Moskvitin, kes koos r\xc3\xbchma kasakatega Amuuri suudmest p\xc3\xb5hja poole purjetas ja tagasitulekul 1640. aasta aprillis saarteni j\xc3\xb5udis. Moskvitin teatas oma avastusest Tomskis asuvale vojevoodile v\xc3\xbcrst \xc5\xa0t\xc5\xa1erbatovile. Moskvitini aruande p\xc3\xb5hjal valmis 1642. aasta m\xc3\xa4rtsis Venemaa esimene Kaug-Ida kaart._NEWLINE_Venelased uurisid saari p\xc3\xb5hjalikult ajavahemikus 1711\xe2\x80\x931725.'