b'\n_START_ARTICLE_\nFeministlik epistemoloogia\n_START_SECTION_\nFeministlik standpoint-epistemoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nFeministliku standpoint-teooria kujutab endast arvamust, et teadusest kumab l\xc3\xa4bi seksism ja seet\xc3\xb5ttu peaks kahtluse alla seadma kogu teaduspraktika ning kategoriseerimisloogika. On loodud eeldus, et fundamentaalsemate muutusteta teadusdistsipliinides pole v\xc3\xb5imalik soosuhteid n\xc3\xa4htavale tuua ning naise kogemust ei saa nii lihtsalt nendesse valdkondadesse lisada. See t\xc3\xa4hendab, et traditsioonilisi meetodeid ja praktikaid tuleb muuta, sest kinnistunud uurimismeetodid, m\xc3\xb5isted ning praktikad j\xc3\xa4tavad liialt palju t\xc3\xa4helepanuta. _NEWLINE_Standpoint-teooria toetub omakorda marksistlikule ideoloogiale. Sellest tuleneb ka v\xc3\xa4ide, et \xc3\xbchiskond on jagatud erinevatesse r\xc3\xbchmadesse ja sotsiaalsetesse kategooriatesse: just teatud sotsiaalses keskkonnas elamine v\xc3\xb5i teatud kogemused kujundavad teadmised, eelarvamused ja stereot\xc3\xbc\xc3\xbcbid. L\xc3\xa4htudes standpoint-teooriast on valitsev klass ehk valge Euroopa-Ameerika p\xc3\xa4ritolu keskklassi kuuluv mees liialt domineeriv ning oma positsiooniga piiranud ja moonutanud teadmisi. Domineerivad grupid kuvavad vaid enda huvisid ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusi, r\xc3\xb5hutud grupid ja nende teooriad haaravad m\xc3\xa4rksa enam. Feministliku standpoint-epistemoloogia puhul k\xc3\xb5neldakse kahest peamisest eesm\xc3\xa4rgist: esiteks p\xc3\xbc\xc3\xbcelda valitsevade huvide ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste v\xc3\xa4ltimise poole ning teiseks kaasata teadusesse rohkem erinevaid r\xc3\xb5hutud gruppe._NEWLINE_Standpoint-feministid on v\xc3\xa4lja pakkunud mitmeid uusi seletusi: n\xc3\xa4iteks emadus ja lastekasvatus vahendavad teadmisviise. M\xc3\xb5ningad teadmised antakse edasi keha abil ja osa teadmisi \xc3\xbcletab kehakogemuse. Sooline t\xc3\xb6\xc3\xb6jaotus t\xc3\xa4hendaks naiste puhul mentaalse, emotsionaalse ja manuaalse t\xc3\xb6\xc3\xb6 \xc3\xbchendamist.\n_START_SECTION_\nFeministlik empirism\n_START_PARAGRAPH_\nFeministlikul empirismil on palju vorme. Feministliku empirismi eesm\xc3\xa4rkideks on positivismi vigade v\xc3\xa4ltimine ja naiste kaasamine teadusesse. Feministliku empirismi esindajad eeldavad, et mehekeskne seksistlik teadus on n-\xc3\xb6 halb teadus ja loodavad normide rangema j\xc3\xa4rgimisega seksistlikku teadust parandada. Nad ei usu siiski, et teadus on l\xc3\xa4binisti mehekeskne ja seksistlik. Sellisele kirjeldusele vastavat feministlikku empirismi on Richmond Campbell nimetanud eksternaalseks feministlikuks empirismiks. Internaalse ja eksternaalse empirismi nimetused on seotud sellega, kas feministlikud eesm\xc3\xa4rgid on h\xc3\xbcpoteeside testimismeetodile internaalsed v\xc3\xb5i eksternaalsed. Internaalne feministlik epistemoloogia metoodi\xc3\xb5petus kombineerib tulemuste ennustamise, veenva seletuse ja vaatluse n\xc3\xb5ude ehk kolm p\xc3\xb5hilist empirismi normi. Internaalne empirism ei eelista erinevalt eksternaalsest empirismist naise teadmist ning usub objektiivse t\xc3\xb5e v\xc3\xb5imalikkusesse.\n_START_SECTION_\nFeministlik postmodernism\n_START_PARAGRAPH_\nFeministliku postmodernismi esindajaid peetakse k\xc3\xb5ige radikaalsemateks. V\xc3\xa4lditakse essentsialismi, modernistlike projektide absolutismi, fundatsionalismi. Feministlik postmodernism h\xc3\xbclgab realistliku teadmise ja minetab teaduse ees\xc3\xb5igustatud positsiooni. Feministidest postmodernistid kahtlevad k\xc3\xb5iges: iseendas, teaduses, m\xc3\xb5istuse k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imsuses.'