b'\n_START_ARTICLE_\nKatariina I\n_START_SECTION_\nNoorus\n_START_PARAGRAPH_\nKatariina s\xc3\xbcndis Marta Elena Skawronska nime all ilmselt Latgale alal (t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt J\xc4\x93kabpilsis ehk Jakobstadtis), ent v\xc3\xb5imalik, et ka hoopis Kuramaal. On spekuleeritud nii tema leedu kui ka eesti p\xc3\xa4ritolu \xc3\xbcle, t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisemalt oli ta siiski l\xc3\xa4tlane . Nooruses oli ta luteri kiriku\xc3\xb5petaja ja haritlase Ernst Gl\xc3\xbccki teenija, kellele Peeter I kinkis Eestis asuva Ahja m\xc3\xb5isa._NEWLINE_Marta s\xc3\xbcndis 5. aprillil 1684 Roseni p\xc3\xa4risorja peres . Kui t\xc3\xbcdruk oli v\xc3\xa4ike, suri tema talupojast isa katku ja eestkosteta lapsed olid sunnitud kodust lahkuma. 12-aastasel Martal l\xc3\xa4ks h\xc3\xa4sti, sest p\xc3\xa4rast vanemate surma Marienburgi ehk Aluksne laste varjupaika saadetuna leidis ta teenijakoha pastori luteri kiriku\xc3\xb5petaja ja haritlase Ernst Gl\xc3\xbccki juures, kellele Peeter I kinkis Eestis asuva Ahja m\xc3\xb5isa. T\xc3\xbcdruk pesi pastori majas n\xc3\xb5usid ja pesu, kirjatarkust talle ei \xc3\xb5petatud. 1702. aastal abiellus Marta Rootsi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4es teeniva traguniga, kes oli pasunapuhuja. K\xc3\xa4is P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5da ja peagi pidi abikaasa rindele minema. Vene v\xc3\xa4ed piirasid Aluksne \xc3\xbcmber, k\xc3\xb5ik elanikud ja linnas viibijad v\xc3\xb5eti vangi, nende seas ka Marta, kes viidi \xc3\xb6\xc3\xb6s\xc3\xa4rgis Vene s\xc3\xb5jasalga laagrisse. On teada, et ta sattus \xc3\xbche ohvitseri k\xc3\xa4tte, kes m\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast andis neiu edasi feldmarssal \xc5\xa0eremetjevile. Seal n\xc3\xa4gi Martat m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imas aadlik Aleksandr Danilovit\xc5\xa1 Men\xc5\xa1ikov, kes napsas ta lihtsalt tugevama \xc3\xb5igusega endale.\n_START_SECTION_\nMarta ja Venemaa\n_START_PARAGRAPH_\n1702. aastal tungis P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus venemaa v\xc3\xa4ejuht feldmarssal Boriss \xc5\xa0eremetjev Liivimaale ja p\xc3\xa4rast venelastele edukat Erastvere Hummuli lahingut tungis s\xc3\xbcgavale Liivimaale, kus laastas kohalikke m\xc3\xb5isu ning j\xc3\xb5udis v\xc3\xa4lja kuni Marienburgini (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Al\xc5\xabksneni), kus kindral Rudolph Felix Baueri v\xc3\xa4gede k\xc3\xa4tte sattus s\xc3\xb5javangi 16-aastane Marta, kelle kindral Bauer loovutas p\xc3\xa4rast feldmarssal Aleksandr Men\xc5\xa1ikovile._NEWLINE_Kuuskemaa v\xc3\xa4itel Marta oskas Peetri nii osavalt oma s\xc3\xb5braks muuta, et too j\xc3\xa4ttis eelmise naise. Teatavasti oli tsaari esimene abielu juba enne karil ja valitseja oli saatnud oma kaasa Jevdokija kloostrisse. Ka teise naise Anna Monsiga ei tulnud Peetril midagi v\xc3\xa4lja. Pesunaine Marta aga, keda tema minevik ega peretraditsioonid ei vaevanud, oli valmis Peetriga kaasa minema kas v\xc3\xb5i maailma l\xc3\xb5ppu. Nagu teada, k\xc3\xa4isid nad koos korduvalt ka Tallinnas, kuhu Peeter lasi Katariina auks ehitada toreda suvelossi._NEWLINE_Marta kohta on kirjutatud, et ta oli l\xc3\xbchike, t\xc3\xb5mmu, tugeva kondiga ja j\xc3\xa4ttis tihti vulgaarse mulje, ometi meeldis ta Peetrile. Naine olevat teinud labast nalja, kuid olnud samas f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliselt tugev ja hiljem v\xc3\xa4ga hea tantsija. Kui Peeter k\xc3\xbcsis \xc3\xbches kirjas, millist pitsi naine sooviks, vastas too, et ei taha \xc3\xbcldse midagi. Aga kui ta siiski pitsi tellib, siis peaks sellel olema j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustatud tema ja Peetri nimi. Marta saatuse m\xc3\xa4\xc3\xa4ras see, et Peeter saatis ta oma \xc3\xb5e juurde Moskva-l\xc3\xa4hedasse Preobra\xc5\xbeenskisse kombeid omandama. Tulevane keisrinna \xc3\xb5ppis vene keelt ning v\xc3\xb5ttis vastu \xc3\xb5igeusu. Martast sai n\xc3\xbc\xc3\xbcd Jekaterina Aleksejevna. Kui tsaar kolis alles rajamisel olevasse uude linna Peterburi, toodi sinna ka Katariina nagu perekonnaliige._NEWLINE_Katariina oli Peetril ka s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikudel kaasas. T\xc3\xbcrklastel \xc3\xb5nnestus Vene v\xc3\xa4ed Pruti j\xc3\xb5el sisse piirata. Peeter j\xc3\xb5udis kindralitega arutledes j\xc3\xa4reldusele, et katsed piiramisr\xc3\xb5ngast v\xc3\xa4lja murda viiksid katastroofini. Katariina suutis Peetri siiski \xc3\xbcmber veenda. Ta saatis Peetri selja taga t\xc3\xbcrklastele rikkalikke kingitusi ja t\xc3\xbcrklased olid n\xc3\xb5us l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi alustama. Peeter autasustas Katariinat \xc3\xa4sja asutatud P\xc3\xbcha Katariina ordeniga. Katariinast oli saanud midagi palju enamat kui lihtsalt naine, s\xc3\xb5ber ja armuke. Peeter jumaldas teda. Kuigi abielu inimesega, kes ei kuulunud tolleaegse arusaama j\xc3\xa4rgi korralike inimeste hulka, oli tollal m\xc3\xb5eldamatu, ei teinud Peeter sellest v\xc3\xa4lja. Katariinast sai tema naine._NEWLINE_S\xc3\xbcgiseks 1705 oli Peetril ja Katariinal kaks poega \xe2\x80\x93 Peeter ja Paul. Kuid m\xc3\xb5lemad lapsed surid varases eas. Kokku s\xc3\xbcnnitas Katariina kaksteist last, kuid ellu j\xc3\xa4id neist ainult kaks \xe2\x80\x93 Anna ja Jelizaveta. Laste surm muutis tsaari murelikuks, sest riik vajas troonip\xc3\xa4rijat. Ametlik troonip\xc3\xa4rija oli Aleksei, 1690. aastal s\xc3\xbcndinud poeg Peetri esimesest abielust. Mingit sisulist kontakti Alekseil tsaari uue perega ei tekkinud. Isa polnud oma pojaga rahul, isegi eitas teda. Poeg vastas omapoolse j\xc3\xa4isusega. 1715. aasta 12. oktoobril s\xc3\xbcnnitas Aleksei naine poja. Vanaisa auks pandi lapsele siiski nimeks Peeter. 16 p\xc3\xa4eva hiljem s\xc3\xbcnnitas ka Katariina poja, ja temalegi pandi isa auks nimeks Peeter._NEWLINE_Aleksei n\xc3\xa4rvid ei pidanud vastu, ta p\xc3\xb5genes v\xc3\xa4lismaale, kuid meelitati Venemaale tagasi. Seal v\xc3\xb5eti ta kinni ja teda hakati piinama. Sellest v\xc3\xb5ttis ilmselt osa Peeter I ise. Toimus kohus ja Aleksei hukati 1712. aastal. Katariina seisis nuttes oma abikaasa k\xc3\xb5rval ja toetas teda. Sellega oleks perekondlik vaidlus nagu lahendatud._NEWLINE_Kuid 1719. aastal suri Katariina ja Peetri v\xc3\xa4ike poeg, nii et keisril polnud meesliinis enam j\xc3\xa4reltulijat. Aleksei poeg Peeter aga elas. 1722. aastal kuulutas tsaar Peeter v\xc3\xa4lja troonip\xc3\xa4rimise m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse, mille j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5is ta ise nimetada \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik kelle oma alamatest troonip\xc3\xa4rijaks. Sellele j\xc3\xa4rgnes aasta hiljem manifest Katariina kroonimisest. Keisrinnaks kroonimine oli Katariina jaoks k\xc3\xb5ikide unistuste t\xc3\xa4itumise p\xc3\xa4ev._NEWLINE_1724. aastal sai Peeter I \xc3\xbche korruptsioonikuriteo uurimisel teada, mida k\xc3\xb5ik teised juba ammu teadsid \xe2\x80\x93 ta kallis naine petab teda. Naise armuke oli kena, r\xc3\xbchikas s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane, silmapaistev h\xc3\xa4rrasmees, kammerh\xc3\xa4rra Mons, Peetri teise naise vend. Vihahoos rebis Peeter katki Katariina kasuks koostatud testamendi. Mons vahistati ja Peeter kuulas teda ise \xc3\xbcle. L\xc3\xb5puks Mons hukati ja Peeter tundis sadistlikku r\xc3\xb5\xc3\xb5mu, kui viis Katariina vaatama Monsi surnukeha.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb5imulet\xc3\xb5us\n_START_PARAGRAPH_\n1724. aastal kroonis Peeter ta Venemaa keisrinnaks ja j\xc3\xa4rgmisel aastal, p\xc3\xa4rast Peetri surma, \xc3\xb5nnestus Katariinal kaardiv\xc3\xa4e abil troon endale haarata. Ta oli Venemaa esimene valitsev keisrinna kuni oma surmani 1727. Reaalselt tegeles riigiasjadega tema ja Peetri soosik Aleksandr Men\xc5\xa1ikov._NEWLINE_1725. aasta 28. jaanuari varajane hommikutund j\xc3\xa4i Peetrile viimaseks p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usuks siin ilmas. Legendi j\xc3\xa4rgi olevat ta viimasel hetkel \xc3\xbcritanud kirjutada testamenti, kuid j\xc3\xb5udis kirjutada vaid kaks s\xc3\xb5na: andke k\xc3\xb5ik\xe2\x80\xa6 Aga kellele? \xc3\x95ukonnas oli kaks leeri. \xc3\x9che moodustasid Katariina l\xc3\xa4hedased v\xc3\xb5itluskaaslased, madalast p\xc3\xa4ritolust hoolimata k\xc3\xb5rgele t\xc3\xb5usnud inimesed, kelle eesotsas seisis Men\xc5\xa1ikov. Vastasj\xc3\xb5ud eesotsas vanade vene suguv\xc3\xb5sade esindajate Dolgoruki v\xc3\xbcrstidega soovisid troonile panna Peetri lapseeas pojapoja Aleksei._NEWLINE_Men\xc5\xa1ikovil ja Katariinal \xc3\xb5nnestus enda poole meelitada kaardiv\xc3\xa4gi. Vahetult p\xc3\xa4rast Peetri surma saabusid kohale suuremad v\xc3\xb5imukandjad, et uue tsaari valimises kokku leppida. Siis astusid sisse Men\xc5\xa1ikov, ohvitserid ja Katariina, kes lubas, et j\xc3\xa4tkab riigi eest hoolitsemist Peetri vaimus, kes oli jaganud temaga trooni. K\xc3\xb5iki veendi, et v\xc3\xb5im tuleb anda lesele. Peamine argument oli seejuures asjaolu, et Peeter olevat lasknud Katariina Moskva Kremlis kroonida. Need argumendid ei veennud aga kedagi ja vaidlus muutus v\xc3\xa4ga \xc3\xa4gedaks._NEWLINE_Aga v\xc3\xa4ljas olid Preobra\xc5\xbeenski polgu v\xc3\xa4ed lossi \xc3\xbcmber piiranud. Saali murdsid sisse kaardiv\xc3\xa4elased. Kostsid h\xc3\xb5iked: "Elagu valitsejanna!" Men\xc5\xa1ikov olevat siis k\xc3\xb5va h\xc3\xa4\xc3\xa4lega korranud: "Elagu meie valitsejanna!" Toimunud oli veretu paleep\xc3\xb6\xc3\xb6re. Hommikul kirjutati \xc3\xbcksmeelselt alla manifestile, et troonile on saanud Katariina._NEWLINE_Katariina auks peab \xc3\xbctlema, et ta ei unustanud kogu riigi ainuvalitsejaks saades oma tegelikke \xc3\xb5desid-vendi ega Aluksnes talle teenijakohta pakkunud pastor Gl\xc3\xbccki, kellele ta kinkis Ahja m\xc3\xb5isa. Katariina lasi \xc3\xbcles otsida ka oma esimese kosilase, Rootsi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e pasunapuhuja, ning m\xc3\xa4\xc3\xa4ras tallegi pensioni.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4lispoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nKatariina I valitsemise ajal s\xc3\xb5lmiti viitsekantsler Heinrich Johann Friedrich Ostermann eestvedamisel 1726. aastal Venemaa Keisririigi, Rootsi Kuningriigi, Austria ertshertsogkonna ja Hispaania (1726. aastal liitus ka Preisi kuningriik) riikide vahelise Viini Liidu leppe, mille alusel moodustus poliitiline liit vastkaaluks seni Euroopas valitsenud Suurbritannia kuningriigi ja Prantsusmaa liidule. Viini Liit v\xc3\xb5imaldas Venemaal luua oma poliitiliste huvide kaitseks riikide kaitses\xc3\xbcsteemi, ning v\xc3\xb5imaldas ka Venemaal v\xc3\xa4ljuda senisest poliitilisest isolatsioonist, mille oli tinginud Peeter I sihitu v\xc3\xa4lispoliitika.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rglased v\xc3\xb5imul\n_START_PARAGRAPH_\n1727. koostas 43-aastane Katariina I testamendi, mille alusel m\xc3\xa4\xc3\xa4ras oma j\xc3\xa4rglaseks troonil, Peeter I esimesest abielust poja tsareevit\xc5\xa1i Aleksei Petrovit\xc5\xa1i (1690\xe2\x80\x931718) poja Pjotr Aleksejevit\xc5\xa1i (1715\xe2\x80\x931730), kellele j\xc3\xa4rgnesid troonip\xc3\xa4rimis\xc3\xb5igusestes Peetri t\xc3\xbctred teisest abielust Katariinaga Anna ja tema j\xc3\xa4rglased; Jelizaveta ja tema j\xc3\xa4rglased._NEWLINE_Troonile asuski 1727. aastal p\xc3\xa4rast Katariina surma 12-aastane Pjotr Aleksejevit\xc5\xa1 (Peeter II), kelle v\xc3\xb5imulolekul oli tegelikuks v\xc3\xb5imuks \xc3\xbclemsalan\xc3\xb5ukogu, mille koosseis aga muutus. Senini k\xc3\xb5ige suuremat v\xc3\xb5imu \xc3\xbclemsalan\xc3\xb5ukogu liikmetest omanud Men\xc5\xa1ikov, kes septembris 1727 vahistati (\xc3\xbcritas oma v\xc3\xb5imu Katariina surma j\xc3\xa4rel kindlustada) ja kogu perega Siberisse saadeti. Men\xc5\xa1ikovi k\xc3\xb5rvaldamise j\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i riigiv\xc3\xb5im j\xc3\xa4tkuvalt \xc3\xbclemsalan\xc3\xb5ukogu k\xc3\xa4tte, mis n\xc3\xbc\xc3\xbcd koosnes peamiselt kahe p\xc3\xb5lisaadliperekonna \xe2\x80\x93 Golits\xc3\xb5nide ja Dolgorukide \xe2\x80\x93 esindajatest, sinna kuulusid ebasoosingusse langenud Men\xc5\xa1ikovi asemel 4 v\xc3\xbcrsti Dolgorukide suguv\xc3\xb5sast ning 2 Golits\xc3\xb5nit._NEWLINE_Aastal 1741 sai ka Katariina ja Peetri t\xc3\xbctrest Jelizavetast Venemaa valitseja.'