b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Kern\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\n1964. aastal algas Eesti Raadios saatesari "Tere hommikust, p\xc3\xb5llumehed!", mis kujunes \xc3\xbcheks kuulatavamaks. 1970. aastatel hakati otsima saate sisu jaoks head maamehelikku huumorit ja satiiri. Telliti Riho Lahilt (t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ajalehes Edasi) etteantud teemal lugusid, mida lugesid eetrisse raadiomaja diktorid, kuid see polnud see. Ei soovitud kasutada ka rahva hulgas \xc3\xbclioodatud Liivaku-Leenat, kes tegi ajakohast huumorit, kuid mitte satiiri. \xc3\x9chel Tallinnas korraldatud Eesti agitbrigaadide kavade \xc3\xbclevaatusel j\xc3\xa4i s\xc3\xb5elale Tartu rajooni Miina H\xc3\xa4rma kolhoosi kalkunikasvataja Harry Abeli humoresk "Sopsaku Maali juhtum". Eesti Raadio kunstiliste saadete peare\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Leo Martin otsustas Abeli majja kutsuda ja humoresk l\xc3\xa4ks Harry Abeli esituses 1. aprillil 1972 p\xc3\xb5llumeeste tunnis eetrisse. Kuigi selles loos polnud Uduverest ega K\xc3\xa4rna \xc3\x84rnist veel juttu, lugu sobis ja Abeliga soovitati koost\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4tkata.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4rna \xc3\x84rni lood\n_START_PARAGRAPH_\nKuna Abel Edasis juba K\xc3\xa4rna \xc3\x84rni nime all oma lugusid avaldas, tehti ettepanek ka raadio jaoks k\xc3\xa4tt proovida. Abeli lood olid loodud elukogemuse najal ning korrektselt kirja pandud. Hea vaist tajuda ja m\xc3\xb5ista kolhoosniku kui t\xc3\xb6\xc3\xb6inimese iseloomu, veidrusi tolle aja t\xc3\xb6\xc3\xb6korralduses, minnalaskmist, \xc3\xbcksk\xc3\xb5iksust, ka p\xc3\xb5\xc3\xb5sa taga tinapanemist. Kaast\xc3\xb6\xc3\xb6 kestis ligemale kuus aastat._NEWLINE_20. jaanuarist 1980 hakkas Sulev N\xc3\xb5mmik ise tekste koostama. Tal oli hea sulejooks ja loogiline s\xc3\xbcndmuste kirjeldus, lisaks j\xc3\xa4ttis ta v\xc3\xb5imaluse iga l\xc3\xb5igu juures improviseerida.\n_START_SECTION_\nKarakterid\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4rna \xc3\x84rni t\xc3\xbc\xc3\xbcbi v\xc3\xa4lja kujundamisel sooviti kuulda \xc3\xb5li-, mulla- ja naftasegust, k\xc3\xa4reda h\xc3\xa4\xc3\xa4lega maameest. N\xc3\xb5mmik \xc3\x84rni oli alati laheda olekuga, kuid nina luristav ja muudkui h\xc3\xa4\xc3\xa4lt puhtaks k\xc3\xb6hiv. Alates 1974 aastast sai K\xc3\xa4rna \xc3\x84rnist Uduvere vanamees, kelle elukoht asus kusagil P\xc3\xa4rnu ligidal._NEWLINE_K\xc3\xa4rna \xc3\x84rnil olid ka oma lisakujud, kelle nimesid ta olukorra ilmestamiseks \xc3\xbcsna sageli kasutas. Eriti armastas N\xc3\xb5mmik neid kasutada hilisemal perioodil, kui ta juba ise Uduvere tekste koostas._NEWLINE_Sopsaku Maali tegutses juba Abeli esimeses loos, siis tulid juurde torulukksepp Kribu Aadu, L\xc3\xa4ku Eedi, N\xc3\xa4ssu _NEWLINE_ja L\xc3\xa4ku Maali, k\xc3\xbclajoodik Otu, Uduvere galantseim ja ka ilusaim mees Karla, vaba ja vallaline pealegi, ning l\xc3\xb5puks Sass ja K\xc3\xb6ka Ruudi. Peale Sopsaku Maali ja Kribu Aadu oli k\xc3\xb5ik tegelased v\xc3\xa4lja m\xc3\xb5elnud N\xc3\xb5mmik. Kribu Aadu ja L\xc3\xa4ku Eedi jaoks oli tal pidev abiline n\xc3\xa4itleja V\xc3\xa4ino Aren.\n_START_SECTION_\nEsitajad\n_START_PARAGRAPH_\nLugusid esitasid raadiomaja koridoridest ja kohvikust p\xc3\xbc\xc3\xbctud n\xc3\xa4itlejad \xe2\x80\x93 Endel Padrik, Aksel K\xc3\xbcngas, Endel N\xc3\xb5mberg, Igor Kurve, Vello Viisimaa, Rein Aren, Ago Saller, Sulev N\xc3\xb5mmik ja vanameister Ants J\xc3\xb5gi. Paljude esitajate seast kaldus s\xc3\xbcmpaatia Sulev N\xc3\xb5mmiku poole.\n_START_SECTION_\nSulev N\xc3\xb5mmik\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb5mmik tegi raadioeetris K\xc3\xa4rna \xc3\x84rnit esimest korda 29. septembril 1974. See oli Abeli lugu "Kunst n\xc3\xb5uab ohvreid"._NEWLINE_N\xc3\xb5mmik seadis tingimuseks, et verbaalne vanamees peab olema midagi muud kui Abeli tekstikuju K\xc3\xa4rna \xc3\x84rni, mille loob enese kujutluses alles lehelugeja. S\xc3\xa4\xc3\xa4rasest N\xc3\xb5mmiku t\xc3\xb5lgendusest oli Abel m\xc3\xb5nda aega h\xc3\xa4iritud, kuid pikapeale rahunes._NEWLINE_Viimast korda oli Sulev N\xc3\xb5mmik alias K\xc3\xa4rna \xc3\x84rni oma looga "Uduveres oli koduvalla p\xc3\xa4ev" eetris 16. septembril 1990.\n_START_SECTION_\nFenomen\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Raadios oli Sulev N\xc3\xb5mmiku Uduvere \xc3\x84rni omaette n\xc3\xa4htus l\xc3\xa4bi aegade. Teda v\xc3\xb5iks pidada eestlaste \xc5\xa0vejkiks. Uduvere \xc3\x84rni sai 1974. aastast 1990. aasta s\xc3\xbcgiseni r\xc3\xa4\xc3\xa4kida k\xc3\xb5igest, m\xc3\xb5nest asjast k\xc3\xbcll l\xc3\xa4bi lillede, kuid kavandatud ja vajalik sai \xc3\xb6eldud. Vaatamata igasugustele piirangutele \xc3\xbclevalt poolt, oli Uduvere vanamehe stiil alati paljastavalt r\xc3\xbcndav, suure sooviga teha inimese elamine paremaks. See vanamees oli oma t\xc3\xb5ekspidamistega populaarne linnas ja maal. Teda tahtsid enesele k\xc3\xb5ik, "Reklaamiklubi", televisioon, filharmoonia, r\xc3\xa4\xc3\xa4kimata majandite juhtidest._NEWLINE_"Kust king pigistas, sellest ta \xc3\x84rnina r\xc3\xa4\xc3\xa4kis," meenutab abikaasa Aili. N\xc3\xb5mmik on maininud, et \xc3\x84rnil lubati \xc3\xb6elda palju sedagi, mida Sulev N\xc3\xb5mmik ei saanud endale lubada._NEWLINE_Paar aastat enne surma antud usutluses Urmas Otile kaebas N\xc3\xb5mmik, et raadio p\xc3\xbchap\xc3\xa4evahommikusest p\xc3\xb5llumeestesaatest tuntuks saanud K\xc3\xa4rna \xc3\x84rni hakkab Sulev N\xc3\xb5mmikut tasapisi s\xc3\xb6\xc3\xb6ma: "Mind ennast h\xc3\xa4irib juba see Uduvere mees, muudkui \xc3\x84rni ja \xc3\x84rni... Nimed j\xc3\xa4\xc3\xa4vad mulle kergesti k\xc3\xbclge."'