b'\n_START_ARTICLE_\nSaamid\n_START_SECTION_\nEsiaeg\n_START_PARAGRAPH_\nSaamid kuuluvad Euroopa aborigeenide hulka. Sellegipoolest on nende geneetiline p\xc3\xa4ritolu veel teadmata. Arvatavasti olid nad esimeste seas, kes j\xc3\xb5udsid Fennoskandiasse p\xc3\xa4rast selle vabanemist j\xc3\xa4\xc3\xa4aegse j\xc3\xa4\xc3\xa4katte alt umbes 10 000 aastat tagasi. Umbes 2000 aastat eKr toimus saami etnilise rahvuse areng, kui saami keel lahknes saami-soome \xc3\xbcrgkeelest. _NEWLINE_Arheoloogiliste t\xc3\xb5endite alusel j\xc3\xb5udsid inimesed, kes varem elasid \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rve l\xc3\xb5unakaldal ja Laadoga \xc3\xbcmbruses, P\xc3\xb5hja-Soomes Lapimaal olevale Utsjoele enne 8100 eKr. Hiljem saamid taandusid pealetungiva uusasustuse survel (v\xc3\xb5i segunesid teiste rahvastega) ning nad olid sunnitud minema aina p\xc3\xb5hjapoolsematele aladele, kuhu olid l\xc3\xa4inud ka metsikute p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5trade karjad. _NEWLINE_R\xc3\xa4ndlejatest soomeugri keelt k\xc3\xb5nelevad saamid, kes elatusid jahist, kalastamisest ja p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5trade karjatamisest, ei ole meile j\xc3\xa4tnud enda kirjalikke m\xc3\xa4lestusi, mist\xc3\xb5ttu p\xc3\xb5hinevad teadmised nendest Skandinaavia allikatel ning arheoloogial. Saame mainitakse mitmes Islandi saagas, samuti \xe2\x80\x9eLandn\xc3\xa1mab\xc3\xb3kis\xe2\x80\x9d, m\xc3\xb5nes poeemis ja hilisemates Norra seadustes. Enamasti kasutatakse nende kohta v\xc3\xa4ljendit finnr v\xc3\xb5i finni, nende omanime "saamid" aga kohtab P\xc3\xb5hjala allikates ainult korra. Kahtlemata olid nad elanud Skandinaavia poolsaarel juba pikka aega, arvatavasti enne p\xc3\xb5hjalaste saabumist. Mitmed matusekohad, n\xc3\xb5ndanimetatud j\xc3\xa4rvekalmed, mis on koondunud v\xc3\xa4ikeste metsaj\xc3\xa4rvede \xc3\xa4\xc3\xa4rde, p\xc3\xa4rinevad nooremast rauaajast ning nende asukohad annavad m\xc3\xb5ista, et saamide asuala ulatus palju kaugemale kui hiljem, keskajal, mil nad elasid kaugel Norra ja Rootsi p\xc3\xb5hjaosas. _NEWLINE_Kuid saami keeled ei ole nii vanad. Saami algkeel kujunes v\xc3\xa4lja L\xc3\xb5una-Soomes ja Karjalas 2000\xe2\x80\x932500 aastat tagasi. Igal juhul on saamid esimene rahvas, kes saamide t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasele asualale j\xc3\xb5udis._NEWLINE_Kirjalikke m\xc3\xa4rkeid on saamide kohta juba varajases ajaloos. N\xc3\xa4iteks k\xc3\xb5ige vanemaks osutub tekst Rooma ajaloolaselt Tacituselt 98. aastal pKr, kus ta r\xc3\xa4\xc3\xa4gib fennidest ehk siis Fennoskaania p\xc3\xb5hjaosas elavatest inimestest. J\xc3\xa4lgi saamidest v\xc3\xb5ib ka leida 550. aastast kreeklase Procopiuse kirjutistest ning ka 13. sajandil Taani ajaloolase Saxo Grammaticuse teosest "Gesta Danorum". Nimetatud autorid kirjutavad m\xc3\xb5lemad suusatavatest inimestest.\n_START_SECTION_\nKeskaeg\n_START_PARAGRAPH_\nElu kesk- ja uusajal polnud saamidele kerge. Naaberrahvad (karjalased, rootslased, norralased ja venelased) korraldasid Saamimaale r\xc3\xb6\xc3\xb6vretki ning kuna saamid polnud s\xc3\xb5jakas rahvas, osutus nende vara kergeks saagiks. Ei p\xc3\xa4\xc3\xa4senud saamid ka mitmekordsetest maksudest, mis olid just oma ajale v\xc3\xa4ga populaarsed r\xc3\xb5humismeetodid suurv\xc3\xb5imude poolt, kellele need olid kasulikud uusi territooriumeid hallates. Kuid vaatamata mitmekordsetele maksustamistele ja r\xc3\xb6\xc3\xb6vretkedele suutsid saamid siiski j\xc3\xa4\xc3\xa4da iseseisvaks suhteliselt pikaks ajaks (paar sajandit) ning \xc3\xbcheks oluliseks teguriks selle juures olid karmid looduslikud tingimused. Karmi kliima ja loodusega ei suutnud v\xc3\xb5\xc3\xb5rrahvad nii h\xc3\xa4sti kohaneda kui olid seda suutnud saamid juba mitmeid sajandeid tagasi._NEWLINE_Enne musta surma saabumist P\xc3\xb5hja-Euroopasse aastal 1349 elasid saamid ja norralased v\xc3\xa4ga erinevates majanduslikes ni\xc5\xa1\xc5\xa1ides. Saamid elasid sisemaal, jahtisid p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5tru ja kalastasid j\xc3\xb5gedel. Norralased elasid rannikul, kalastasid meredel, harisid v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral p\xc3\xb5ldu ja kauplesid Hansa Liiduga. Katku kandsid t\xc3\xa4id Xenopsylla cheopsis, mis levisid l\xc3\xb5unast n\xc3\xa4iteks t\xc3\xbcnnidega, milles hoiti nisu, rukist ja villa. Neis t\xc3\xbcnnides suutsid t\xc3\xa4id mitu kuud elada ja isegi paljuneda. Norralastele m\xc3\xb5jus katk h\xc3\xa4vitavalt: 60%\xe2\x80\x9375% taludest j\xc3\xa4eti maha. Seevastu saamid, kes ei s\xc3\xb6\xc3\xb6nud teravilja, ei kaubelnud meritsi ega puutunud teiste rahvastega eriti kokku, p\xc3\xa4\xc3\xa4sesid palju v\xc3\xa4iksemate inimkaotustega. Osa saame asus elama norralastest t\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud taludesse mere \xc3\xa4\xc3\xa4rde: nii tekkisid meresaamid._NEWLINE_1326. aastal jaotasid Norra ja Novgorod (siis veel linnriik, 1478. aastal liideti Novgorodi vabariik\xc2\xa0Moskva suurv\xc3\xbcrstiriigi\xc2\xa0koosseisu) omavahelise lepinguga maksustatud alad, millega kehtestati maksude kogumine \xc3\xbchiselt maa-alalt 300 aastaks. See n\xc3\xa4itas, et kumbki riik ei suutnud allutada Saamimaad.\n_START_SECTION_\nAllutamine P\xc3\xb5hjamaade v\xc3\xb5imudele\n_START_PARAGRAPH_\n17. ja 18. sajandil t\xc3\xb5i suurriikide Rootsi, Venemaa, Taani-Norra teke ja vallutuspoliitika kaasa riikide omavahelised s\xc3\xb5jad ning rahulepingud: Kalmari s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppedes 1613. aastal loobus Rootsi n\xc3\xb5udmisest rannikualadele ja Norra l\xc3\xb5petas maksude kogumise Koola poolsaarel. Kahjuks pole andmeid inimkahjude kohta Saamimaa aladel, kuna saame lihtsalt ei loendatud ning samuti ei hoitud tagasi ka s\xc3\xb5jategevusest sellel alal. V\xc3\xa4ga oluline on ka naabermaade eitav vastus saamide iseseisvusele, kuna see oleks t\xc3\xa4hendanud riigikassa sissetulekute v\xc3\xa4henemist saamide arvelt ning territoriaalset kadu._NEWLINE_Piiripoliitika on saamidele olnud v\xc3\xa4ga raske, kuna saamid on siiski r\xc3\xa4ndrahvas koos r\xc3\xa4ndp\xc3\xb5drakarjaga. Enamjaolt on saamide ajaloos siiski suletud piirid riikide vahel, mis on toonud kaasa elumuutvaid tagaj\xc3\xa4rgi, kuid 1751.aastal s\xc3\xb5lmiti Taani (sh Norra) ja Rootsi (sh Soome) vahel Str\xc3\xb6mstrandi leping, kus arvestati ka saamide \xc3\xb5igust liikuda vabalt \xc3\xbcle piiri. Peale Soome liitumist Venemaaga 1810. aastal j\xc3\xa4id piirid algselt lahtisteks, kuid suleti 1849.aastal. Venemaa ja Norra vaheline piir suleti 1826. aastal (selle kindel m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine kestab veel siiani) ning Soome ja Rootsi piir suleti 1889. aastal. Kuna piirid suleti, ei saanud p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5drad enam vabalt r\xc3\xa4nnata suve- ja talvekarjamaade vahel, mis oli saamidele r\xc3\xa4ngaks l\xc3\xb6\xc3\xb6giks, kuna paljudel tuli uute karjamaade jaoks \xc3\xbcmber asuda ja karja tugevalt v\xc3\xa4hendada._NEWLINE_Teiseks raskeks etapiks saamidele on olnud nende kultuuri v\xc3\xa4hene austamine naaberrahvaste poolt ning nende t\xc3\xb5rjumine ja mitte omaksv\xc3\xb5tmine. Assimilatsioonipoliitika sai P\xc3\xb5hjamaades alguse juba 17. sajandil, kus Rootsi eesm\xc3\xa4rk oli ideaalriik, kus on \xc3\xbcks religioon, seadus, ja \xc3\xbcht keelt k\xc3\xb5nelev rahvas. Assimilatsioonipoliitika kulminatsiooniks on peetud 1902. aastat, mil v\xc3\xb5eti Taani-Norras vastu seadus, mille j\xc3\xa4rgi tohtisid maad omada ainult Taani-Norra kodanikud ja norra keelt k\xc3\xb5nelevad ja seda igap\xc3\xa4evases elus kasutavad inimesed. Kolm aastat hiljem l\xc3\xb5petati Norras ka saamikeelse koolihariduse andmine umbes 20 aastaks.\n_START_SECTION_\n20. sajand ja rahvuslik \xc3\xa4rkamine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da toimusid muutused nii \xc3\xbchiskondlikus kui ka kultuurilises osas, toimus rahvuslik \xc3\xa4rkamine. P\xc3\xb5hjamaades muutus arusaam saamidest, enam ei \xc3\xbcritatud neid \xc3\xbchiskonnast v\xc3\xa4lja l\xc3\xb5igata v\xc3\xb5i assimilireerida ning hakati toetama saami kultuuri ja rahvust. Hakati aina enam hindama p\xc3\xb5lisrahvaid ja nende suhet loodusega. 1953. aastal toimus Rootsis Jokkmokis esimene P\xc3\xb5hjamaade saami konverents, mille tulemusena asutati 1956. aastal P\xc3\xb5hjamaade Saami N\xc3\xb5ukogu._NEWLINE_Saami lipp p\xc3\xbchitseti sisse \xc3\x85res Rootsis 15. augustil 1986. Lipul on kujutatud p\xc3\xa4ikest (punane osa) ja kuud (sinine osa). Lipp kasutab \xc5\xa1amaanitrummide motiive._NEWLINE_Venemaa saame on N\xc3\xb5ukogude Liidu ajal Koola poolsaarel \xc3\xbcmber asustatud. Saamid kuuluvad riiklikult tunnustatud Venemaa v\xc3\xa4ikesearvuliste p\xc3\xb5lisrahvaste hulka.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooniliselt on saamid tegelenud kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgiga nii merelt kui ka siseveekogudest, karusloomade jahtimise ja lammaste karjatamisega, ent tuntud rohkem p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5trade kasvatamise ja karjatamise poolest. _NEWLINE_N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal on enamik saame asunud elama moodsat elu nii p\xc3\xb5listel saami aladel kui ka v\xc3\xa4ljaspool seda. Vaid umbes 10 protsenti saame tegeleb traditsiooniliste aladega nagu p\xc3\xb5hjap\xc3\xb5drakasvatus, mida s\xc3\xa4ilitatakse v\xc3\xb5imalusena hoida sidet rahvakultuuri ja rahvakommetega._NEWLINE_Saami rahvas on rikas oma traditsioonide ja ajaloo ning kultuuri poolest. Nii k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6, laulud, tantsud kui ka r\xc3\xb5ivastus on tugevalt s\xc3\xa4ilinud. Viimastel aastak\xc3\xbcmnetel on aga levinud saamide kultuuri \xc3\xbcle maailma ja kogunud kuulsust._NEWLINE_Guovdageaidnus tegutseb saami rahvuslik teater Beaivv\xc3\xa1\xc5\xa1 S\xc3\xa1mi Te\xc3\xa1hter.\n_START_SECTION_\nJoigumine\n_START_PARAGRAPH_\nSaami rahvamuusika iseloomulik traditsioon on joigude laulmine ehk joigumine. Joiutakse tavaliselt saateta. Tavaliselt lauldakse aeglaselt, k\xc3\xb5rip\xc3\xb5hjast, samuti markeeritakse joigudes tihti meeleolu ja aimatakse j\xc3\xa4rgi loodus- v\xc3\xb5i kunsthelisid. Joiud v\xc3\xb5ivad iseloomustada v\xc3\xb5i kujutada inimesi, loomi, maastikke, paiku. Samuti on pikemaid jutustavaid joige. Koltasaami joiusarnast laulutraditsiooni nimetatakse leudd\'iks, p\xc3\xb5hjasaami keeles t\xc3\xa4histab joigu s\xc3\xb5na luohti, l\xc3\xb5unasaami traditsioonis on levinud joiusarnane jutustav laulu\xc5\xbeanr vuelie. _NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on lisaks traditsioonilisele saateta joigumisele levinud ka muusikalise saatega uued joiud v\xc3\xb5i vanade t\xc3\xb6\xc3\xb6tlused, mis kuuluvad popmuusika eri \xc5\xbeanritesse. Rahvusvaheliselt tuntud saami joigujate hulka kuulus Nils-Aslak Valkeap\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kuulub t\xc3\xa4nini Wimme Saari.'