b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rnu lade\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rnu lade on keskdevoni ladestiku regionaalne lade. P\xc3\xa4rnu lademe all lamab R\xc4\x93zekne lade ja temal lasub Narva lade._NEWLINE_Ladet hakkas esimesena eristama Kaarel Orviku aastal 1930. \xc3\x9cleilmses standardis vastab sellele Eiffeli lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu P\xc3\xa4rnu kihistu, milles eristatakse veel Tamme ja Tori kihistikke. Lademe vanus on 391...387,5 miljonit aastat._NEWLINE_Lademe paksus Eestis on 15\xe2\x80\x9347 m. L\xc3\xa4tis on lademe paksus 20-25 meetrit, Gulbene \xc3\xbcmbruskonnas aga kuni 55 meetrit._NEWLINE_Lademe avamusala ja \xc3\xbchtlasi ka paljandumisala on P\xc3\xa4rnu ja Navesti j\xc3\xb5e org. P\xc3\xb5hja-Euroopas see lade mujal kui Eestis ei paljandu. Selle paljandeist on \xc3\xbcks t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rsemaid Oore meierei paljand, kus paljanduvad nii P\xc3\xa4rnu lade kui ka Narva lade. Lademe kivimid esinevad Eestis P\xc3\xa4rnu-V\xc3\xb5hma-Mustvee joonest l\xc3\xb5unasse j\xc3\xa4\xc3\xa4vatel aladel._NEWLINE_Lademe kivimkoosseisus on Eestis palju liivakivi. L\xc3\xa4tis lisanduvad liivakivile veel aleuroliit ja savi, ka on sealsed liivakivid sageli tsementeerunud. L\xc3\xa4ti l\xc3\xb5una- ja idaosas lisanduvad neile dolomiit ja kips. Lademe liivakivis sisaldub naatriumirikast mineraalvett, mida ammutatakse nii Valmieras, Siguldas, Piltenes kui ka Manga\xc4\xbcis._NEWLINE_Lademe vana nimetus oli Tori lade.'