b'\n_START_ARTICLE_\nHardangeri viiul\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4sti valmistatud Hardangeri viiul on kunstiteos, mitte lihtsalt instrument. Tavaliselt on viiul rohkem v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hem kaunistatud ornamentidega. Tihti on viiulipea voolitud lohepeakujuliseks._NEWLINE_Hardangeri viiuleid jagatakse erinevuse p\xc3\xb5hjal \xc3\xbcksteisest ja klassikalisest viiulist kaheks p\xc3\xb5hit\xc3\xbc\xc3\xbcbiks \xe2\x80\x93 vanemateks ja nooremateks.\n_START_SECTION_\nKasutus\n_START_PARAGRAPH_\nHardangeri viiulit kasutatakse Hardangeris, Telemargis, Numedalis, Hallingdalis, Valdresis, Setesdalis ning Norra l\xc3\xa4\xc3\xa4neranniku aladel kuni Sunnm\xc3\xb8reni._NEWLINE_Hardangeri viiulit kasutatakse laialdaselt norra rahvatantsude halling, springar, vosserull, gangar ja ka pulmamarsside saatepillina, kuid see on populaarne ka rahvamuusikas. _NEWLINE_Alates 20. sajandist on Hardangeri viiul heliloojaid inspireerinud. Geirr Tveitt kirjutas aastatel 1955 ja 1965 kaks kontserti Hardangeri viiulile ja orkestrile. Hiljem m\xc3\xa4ngis m\xc3\xb5lemad kontserdid koos orkestriga linti solist Arve Moen Bergset.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4ngutehnika ja h\xc3\xa4\xc3\xa4lestamine\n_START_PARAGRAPH_\nHardangeri viiul on k\xc3\xb5rgema k\xc3\xb5laga kui tavaline viiul. Keskmine toon on enamasti H, kuid erandlikult v\xc3\xb5ib k\xc3\xb5lada Cis. Hardangeri viiuli keeled on tavalise viiuli keeltest peenemad, sarnanedes Prantsuse hilisbaroki aegsete viiulikeeltega. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on pillikeeled enamasti metallist, kuid 20. sajandi alguseni kasutati keelte valmistamisel lambasoolt._NEWLINE_M\xc3\xa4ngija kasutab Hardangeri viiulil m\xc3\xa4ngides v\xc3\xa4hem survet kui tavalisel viiulil. Hardangeri k\xc3\xb5la on n\xc3\xb5rgem ja pehmem ning klassikalise viiuli teravam k\xc3\xb5la v\xc3\xb5ib selle kergesti summutada. Viiuldaja m\xc3\xa4ngib tavaliselt istudes, kuna tihti m\xc3\xa4ngitakse tantsu saateks ning viiuldaja l\xc3\xb6\xc3\xb6b jalgadega r\xc3\xbctmi. M\xc3\xa4ngija hoiab pilli madalamal kui klassikalise viiuli puhul \xe2\x80\x93 Hardangeri viiulit toetatakse rinna \xc3\xbclaosal. M\xc3\xb5ned m\xc3\xa4ngijad hoiavad pilli ka rinnakul. M\xc3\xa4ngitakse rohkem randmeliigutustega, samas kui klassikalise viiuli puhul kasutab viiuldaja tervet k\xc3\xa4tt._NEWLINE_Traditsiooniliselt hoidis Hardangeri viiulil m\xc3\xa4ngija \xc3\xbcht lihtsat algpositsiooni. Asendivahetuse puudumine lubas vasakul randmel puhata. Asendivahetused said populaarseks 19. sajandi l\xc3\xb5pus, kui noored ambitsioonikad m\xc3\xa4ngijad otsisid viise, kuidas ennast osava tehnikavaldajana n\xc3\xa4idata. Asendivahetuse puudumine kompenseeriti erilise h\xc3\xa4\xc3\xa4lestamise ja m\xc3\xa4ngustiiliga. Kokku on eri m\xc3\xa4ngustiile teada 40 ringis. Viiuli m\xc3\xa4ngimisviis varieerub piirkonniti, kuid sagedamini vajutab m\xc3\xa4ngija korraga kahele keelele. See on Hardangeri viiuli puhul lihtsam kui klassikalisel viiulil, kuna keeled paiknevad \xc3\xbcksteisele l\xc3\xa4hemal. M\xc3\xb5nes piirkonnas m\xc3\xa4ngitakse erilise k\xc3\xb5laefekti saavutamiseks l\xc3\xb5tvadel keeltel; teistes, nagu n\xc3\xa4iteks Valdresis ja Norra l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas, harrastatakse m\xc3\xa4ngu \xc3\xbchel keelel. Et Hardangeri viiulil on nii alumised kui ka \xc3\xbclemised keeled, on pilli h\xc3\xa4\xc3\xa4lestamine viiuldajate jaoks vaevan\xc3\xb5udev t\xc3\xb6\xc3\xb6. Seet\xc3\xb5ttu liigub m\xc3\xa4ngijate seas ka \xc3\xbctlus, et k\xc3\xb5ige levinum h\xc3\xa4\xc3\xa4lestus on "h\xc3\xa4\xc3\xa4lest \xc3\xa4ra".\n_START_SECTION_\nHardangeri viiul kui s\xc3\xbcmbol\n_START_PARAGRAPH_\nHardangeri viiuli kujutis on Hardangeri piirkonna Granvini valla vapil ja Telemargi piirkonna B\xc3\xb8 valla vapil. M\xc3\xb5lemas vallas on tugev Hardangeri muusika traditsioon. Nende paikadega on seotud Bj\xc3\xb8rn Aksdal, viiulite valmistaja ja arendaja, eespool mainitud Isak Nilssen ja tema poeg Trond Isaksen. 19. sajandi keskpaigas, Norra rahvusliku \xc3\xa4rkamise ajal, kui rahvas otsis oma norra juuri, uuriti ka norra viiulitootmise algust. Isak Nilssen ja Trond Isaksen olid v\xc3\xb5tnud kasutusele termini "hardanger" 100 aastat varem ja nii sai Hardangeri viiul rahvuslikuks s\xc3\xbcmboliks alles ajal, mil suurem osa viiuleid toodeti hoopis Telemargis.'