b'\n_START_ARTICLE_\nRahvastikupoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nRahvastikupoliitika on riigi sihiteadlik tegevus rahvaarvu, selle demograafilise koosseisu ja paiknemise m\xc3\xb5jutamisel._NEWLINE_Rahvastikupoliitika (inglise keeles population policy) on ettekavatsetult koostatud v\xc3\xb5i muudetud institutsionaalne kokkulepe ja/v\xc3\xb5i kindel programm, mille abil valitsus m\xc3\xb5jutab otseselt v\xc3\xb5i kaudselt demograafilisi muutumisi ja ka rahvastiku paiknemist. Olenevalt millises demograafilise \xc3\xbclemineku etapis riik on, s\xc3\xb5ltub rahvastikupoliitika eesm\xc3\xa4rk._NEWLINE_Rahvastikupoliitikaga v\xc3\xb5ivad riigid taotleda rahvaarvu kasvu v\xc3\xb5i v\xc3\xa4henemist, s\xc3\xbcndimuste suurenemist v\xc3\xb5i v\xc3\xa4henemist, inimeste eluea pikenemist, sisser\xc3\xa4nnet teistest riikidest v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnet. Samuti kuulub rahvastikupoliitika alla regionaalpoliitika, mille eesm\xc3\xa4rk on tagada piirkondlik areng.\n_START_SECTION_\nHiina \xc3\xbche lapse poliitika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9che lapse poliitikaks nimetatakse \xc3\xbclerahvastatust leevendavat pereplaneerimispoliitikat Hiina Rahvavabariigis, mis viidi ellu Hiina valitsuse poolt 1979. aastal ja kehtib t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Hiina rahvastiku- ja pereplaneerimiskomisjoni esindaja s\xc3\xb5nul m\xc3\xb5jutab \xc3\xbche lapse poliitika vaid ligi 35,9% Hiina elanikest. V\xc3\xb5imude s\xc3\xb5nul on \xc3\xbche lapse poliitika v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti \xc3\xb5nnestunud ning alates 1980. aastast hoidnud \xc3\xa4ra ligi 250 miljoni lapse s\xc3\xbcnni. T\xc3\xa4psemalt \xc3\xbche lapse poliitikast saab lugeda artiklist \xc3\xbche lapse poliitika. 1980. aastal oli Hinna rahvastiku vanuse mediaan (pooled kogu rahvastikust on nooremad pooled vanemad) 22 aastat, 2010. aastal oli see 34,5. Ameerikal oli samal ajal 36,9. Seega kui selline trend j\xc3\xa4tkub, toob see s\xc3\xbcgavaid finants-ja sotsiaalseid tagaj\xc3\xa4rgi. Eelk\xc3\xb5ige t\xc3\xa4hendab, et Hiinas on liiga palju pension\xc3\xa4re, kuid ei ole j\xc3\xb5utud v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tada vahendeid, mis nende eest hoolitseksid. Erinevalt \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud maailmast j\xc3\xa4\xc3\xa4b enne Hiina vanaks, kui saab rikkaks.\n_START_SECTION_\nIndia rahvastikupoliitika\n_START_PARAGRAPH_\n1960. aastate l\xc3\xb5pus uskusid paljud India poliitikud, et kiire ja suur rahvastiku kasv v\xc3\xb5ib saada suurimaks majanduse arengu takistajaks. Valitsus alustas massilise steriliseerimise programmiga, kus maksti rahalist kompensatsiooni neile, kes n\xc3\xb5ustusid steriliseerimisega. Sellest hoolimata kasvas India rahvaarv 1960.\xe2\x80\x931970. aastate jooksul 25%.  Riiklik perekonna tervise uuring, mis tehti aastatel 1998\xe2\x80\x931999, kinnitas, et steriliseerimine on v\xc3\xa4henemas ja rasestumisvastaste vahendite kasutamine on t\xc3\xb5usujoonel.\n_START_SECTION_\nRumeenia rahvastikupoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nRumeenia on \xc3\xbcks karmimaid n\xc3\xa4iteid totalitaarse riigi sekkumisest rahvastikupoliitikasse. 1965. aastal langes s\xc3\xbcndimuse \xc3\xbcldkordaja 15,6\xe2\x80\xb0ni, mist\xc3\xb5ttu kehtestati vabatahtlikule abordile ranged piirangud. Tulemusena s\xc3\xbcndimus t\xc3\xb5usis, kuid korraks. 1983. aastal oli uus madalseis (13,6\xe2\x80\xb0). Algatati uus kampaania illegaalse abordi vastu. K\xc3\xb5ik naised allutati t\xc3\xb6\xc3\xb6kohtades igakuisele tervisekontrollile, avastamaks rasedusi. Sellised karmid meetmed p\xc3\xb5hjustasid ootamatuid ja j\xc3\xa4rske k\xc3\xb5ikumisi rahvastiku struktuuris. Aja m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes tekkisid raskused lasteaia- ja koolikohtade ning ka elukaaslase ja ametikoha leidmisel, p\xc3\xb5hjustades probleeme tervele riigile.\n_START_SECTION_\nEesti rahvastikupoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nEesti rahvastiku probleemideks on madal s\xc3\xbcndimus, l\xc3\xbchike eluiga, k\xc3\xb5rge v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne ning erakordselt suur v\xc3\xa4lisp\xc3\xa4ritolu isikute osakaal . Kuigi eestlased soovivad saada perre keskmiselt 2,2 last, siis tegelikkuses oli 2010.aasta s\xc3\xbcndimusekordaja Statistikaameti andmetel 1,64. 2008. aasta oktoobris l\xc3\xa4bi viidud uuringus "S\xc3\xbcndimust m\xc3\xb5jutavad tegurid Eestis" selgus, et tegelikkus ei vasta soovile, kuna riigipoolne materiaalne toetus on liiga v\xc3\xa4ike (50% vastanutest), lapsevanem ei suuda tagada lapsele head haridust (35%) ning lastehoiu v\xc3\xb5imalused on ebapiisavad (35% vastanutest)._NEWLINE_Siiski l\xc3\xa4htub Eesti riik inimeste seksuaalsetest ja reproduktiivsetest \xc3\xb5igustest. Tunnustatakse inimese \xc3\xb5igust ise otsustada, kuna saada j\xc3\xa4rglased; riik tagab seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste ning vastava hariduse ja informatsiooni ligip\xc3\xa4\xc3\xa4semise. Eesti rahvastikupoliitika \xc3\xbcldeesm\xc3\xa4rk on tagada Eesti rahvastiku j\xc3\xa4tkusuutlik areng .\n_START_SECTION_\nTervisepoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nEesti elanike tervislik seisund on k\xc3\xbcll viimastel aastatel paranenud, kuid siiski j\xc3\xa4\xc3\xa4me alla Euroopa keskmist. Eesti keskmine eeldatav eluiga on praegu 73,2 aastat, Euroopa Liidu keskmine 78 aastat. Eesti rahva tervise arengukava (ERTA) peaeesm\xc3\xa4rgiks ja l\xc3\xa4htekohaks on pikk ja kvaliteetne elu. Tervena elatud eluiga peaks Eestis aastaks 2020 olema pikenenud meestel keskmiselt 60. ja naistel 65. eluaastani ning keskmine eeldatav eluiga on t\xc3\xb5usnud meestel 75. ja naistel 84. eluaastani. Eluea pikkus ei ole enam k\xc3\xb5ige olulisem, vaid tuleks ka v\xc3\xb5imalikult kaua terve ja tegus olla.'