b'\n_START_ARTICLE_\nAlbu m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nAlbu m\xc3\xb5is (saksa keeles Alp) oli r\xc3\xbc\xc3\xbctlim\xc3\xb5is J\xc3\xa4rva-Madise kihelkonnas J\xc3\xa4rvamaal. Praegu asub Albu m\xc3\xb5is J\xc3\xa4rva vallas J\xc3\xa4rva maakonnas.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1282. aastal esmakordselt mainitud Albu m\xc3\xb5is on teadaolevalt vanim m\xc3\xb5is J\xc3\xa4rvamaal. M\xc3\xb5isa hoonestus asus praegusel kohal juba v\xc3\xa4hemalt 14. sajandil. Enne Liivi s\xc3\xb5da kuulus m\xc3\xb5is Liivi ordule._NEWLINE_Rootsi kuningas Gustav II Adolf andis Albu m\xc3\xb5isa 1629. aastal s\xc3\xb5jakomissar Adam Schrapferi k\xc3\xa4sutusse. Viimase surma j\xc3\xa4rel p\xc3\xa4ris m\xc3\xb5isa tema poeg rittmeister Adam Johann Schrapfer, kes oli 1647. aastast abielus vabapreili Anna Elisabeth Taubega (1633\xe2\x80\x931680). P\xc3\xa4rast Adam Johann Schrapferi surma 1655. aastal Poolas abiellus tema lesk Anna Elisabeth Magnus von Nierothiga (maetud 1671). 1668. aastal puhkes viimase Schrapferite suguv\xc3\xb5sa meesliini esindaja Adam Bernhard von Schrapferi ja tema ema vahel valduste jagamisel t\xc3\xbcli, mille tulemusena v\xc3\xb5ttis Adam Bernhard von Schrapfer, kes oli abiellunud oma ema uue abikaasa Magnus von Nierothi t\xc3\xbctre Christina Elisabeth von Nierothiga, oma isa m\xc3\xb5isad \xc3\xbcle ning maksis emale h\xc3\xbcvituseks 17 000 riigitaalrit. Adam Bernhard suri 1675. aastal ning Christina Elisabeth abiellus nelja aasta p\xc3\xa4rast uuesti Friedrich von L\xc3\xb6weniga, mille j\xc3\xa4rel l\xc3\xa4ks Albu m\xc3\xb5is Nierothite perekonna valdusse. 1685. aastal p\xc3\xa4ris Albu Magnus Wilhelm von Nieroth (1663\xe2\x80\x931740), kes oli Magnus ja Anna Elisabethi von Nierothi poeg. _NEWLINE_Harju-Jaani pastori Heinrich Christoph Wrede (1691\xe2\x80\x931764) algatusel rajati 1717. aastal J\xc3\xa4rva-Madise kihelkonnas nn r\xc3\xbc\xc3\xbctli- v\xc3\xb5i vaeslaste kool saksa ja vene rahvusest aadlike ja mitteaadlike orbudele (Albu vaeslastekool). Magnus Wilhelm von Nieroth otsustas ettev\xc3\xb5tmist toetada, andes kooli \xc3\xbclalpidamiseks oma nelja m\xc3\xb5isa tulud. 1719. aastal valmisid kooliruumid Albu m\xc3\xb5isas. \xc3\x95petajad saadeti Francke poolt Saksamaalt, kellest mitmest said hiljem pastorid Eesti- ja Liivimaal. Peagi asutati kooli juurde analoogiline \xc3\xb5ppeasutus ka eesti laste jaoks. Kool tegutses kavandatud ulatuses k\xc3\xbcmmekond aastat. _NEWLINE_1738. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs suurtesse v\xc3\xb5lgadesse sattunud Magnus Wilhelm von Nieroth Albu m\xc3\xb5isa 18 000 riigitaalri eest kapten Detlof Gustav Wrangellile, kes ei olnud Albu omanik kaua ja m\xc3\xbc\xc3\xbcs 1741. aastal m\xc3\xb5isa 19 000 rubla eest krahv Gustav Otto von Douglasele (1687\xe2\x80\x931771). Kindral Douglaselt p\xc3\xa4ris Albu m\xc3\xb5isa tema poeg Robert Wilhelm von Douglas (1724\xe2\x80\x931778). 1783. aastal s\xc3\xb5lmitud p\xc3\xa4randi jagamise lepingus loovutas leskkrahvinna Juliana von Douglas abikaasast j\xc3\xa4\xc3\xa4nud m\xc3\xb5isad oma kolmele pojale. Loosi tahtel p\xc3\xa4ris Albu m\xc3\xb5isa noorim poeg Friedrich Anton von Douglas, kes vahetas selle aga vanima venna Robert Archibaldiga (1754\xe2\x80\x931818) Kukevere m\xc3\xb5isa vastu._NEWLINE_20. veebruaril 1823 p\xc3\xa4ris m\xc3\xb5isa Robert Archibaldi t\xc3\xbctar krahvinna Juliane von Igelstr\xc3\xb6m. 29. jaanuaril 1845 p\xc3\xa4ris krahvinnalt m\xc3\xb5isa tema lesk kindralmajor krahv Alexander von Igelstr\xc3\xb6m, kes loobus m\xc3\xb5isast oma t\xc3\xbctre Marie von Tolli kasuks. 2. aprillil 1859 pantis Marie von Toll Albu m\xc3\xb5isa kolmeks aastaks 250 000 h\xc3\xb5berubla eest maan\xc3\xb5unik Alexander von Lilienfeldile. 18. oktoober 1862 m\xc3\xbc\xc3\xbcs Toll m\xc3\xb5isa Lilienfeldile, hinnaga 238 500 h\xc3\xb5berubla. 25. aprill 1901 kinkis Alexander Albu oma t\xc3\xbctrele Gerta von Wrangellile hinnaga 240 000 rubla. 13. veebruar 1912 ostis m\xc3\xb5isa Jacques Richard Alexander von Harpe hinnaga 172 000 rubla. 15. juuni 1925 omandas m\xc3\xb5isa Eesti Vabariik._NEWLINE_1921. aastast tegutseb m\xc3\xb5isas Albu kool.\n_START_SECTION_\nPeahoone\n_START_PARAGRAPH_\nPraegu s\xc3\xa4ilinud Albu m\xc3\xb5isa barokkstiilis peahoonet peetakse juba kolmandaks sellel kohal. Millal t\xc3\xa4pselt peahoone praeguse kuju sai, ei ole teada. V\xc3\xb5imalik, et ehitama hakati seda juba Adam Schrapferi ajal 17. sajandil. Dateerimata, ent ilmselt 18. sajandi l\xc3\xb5pust p\xc3\xa4rineva peahoone kirjelduse j\xc3\xa4rgi olid Albu m\xc3\xb5isahoones esik v\xc3\xb5i hall, saal, elutuba, magamistuba, lastetuba, eestuba, virtina tuba, kirjutus- ehk t\xc3\xb6\xc3\xb6tuba ja k\xc3\xb6\xc3\xb6k ning lisaks veel mitu ruumi.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5rvalhooned\n_START_PARAGRAPH_\nAlbu m\xc3\xb5isas olid veel saun, kaks aita, kaks hobusetalli, kaks karjaaeda, kaks lauta nuumh\xc3\xa4rgade jaoks ja aiamaja.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa t\xc3\xb6\xc3\xb6stus\n_START_PARAGRAPH_\n18. sajandil ei olnud m\xc3\xb5isal \xc3\xbchtegi manufaktuuri ega vabrikut, m\xc3\xb5isakompleksi kuulus aga kolm puust viinak\xc3\xb6\xc3\xb6ki, mille saadused l\xc3\xa4ksid m\xc3\xb5isa k\xc3\xb5rtsidesse ja Tallinna.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5rtsid\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5rtse oli m\xc3\xb5isa alal kokku kuus.\n_START_SECTION_\nSild\n_START_PARAGRAPH_\nSild on kaheavaline paekivist kaarsild ja asub m\xc3\xb5isa pargis.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isa kalmistu\n_START_PARAGRAPH_\nKalmistu j\xc3\xa4\xc3\xa4b kunagisest m\xc3\xb5isakeskusest umbes 1 km kaugusele p\xc3\xb5hjakirdesse.'