b'\n_START_ARTICLE_\nSavann\n_START_PARAGRAPH_\nSavann on Tupsurikas v\xc3\xb5i Tupsuvaene puisrohtla.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ige t\xc3\xbc\xc3\xbcpilisemalt on l\xc3\xa4hisekvatoriaalne mussoonkliima v\xc3\xa4lja kujunenud umbes 10. ja 20. laiuskraadide vahemikus. Seega h\xc3\xb5lmavad savannid enda alla osi Hindustani poolsaarest, Indohiina poolsaarest, Kesk- ja L\xc3\xb5una-Aafrikast, L\xc3\xb5una-Ameerikast ja Austraaliast. Savannide levikuala on k\xc3\xb5ige suurem Aafrikas.\n_START_SECTION_\nTunnused\n_START_PARAGRAPH_\nSavannid on rohttaimedega kaetud suured tasandikud, mida ilmestavad \xc3\xbcksikud puud. Savannis levib lausaliselt rohurinne, kuna rohttaimed ei vaja palju vihma ning taluvad kuivust.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nSavannis on kaks aastaaega: vihmane ja kuiv. Temperatuurid j\xc3\xa4\xc3\xa4vad aastas keskmiselt 20\xe2\x80\x9330 kraadi vahemikku. Kuival aastaajal on sademeid v\xc3\xa4he \xe2\x80\x93 ligikaudu 200\xc2\xa0mm, m\xc3\xa4rjal aastaajal seevastu kuni 1000\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nMullastik\n_START_PARAGRAPH_\nSavannis levivad viljakad punakaspruun- ja pruunmullad. Muldade v\xc3\xa4rvus on tingitud neis sisalduvast raua- ja alumiiniumi\xc3\xbchenditest. Kuna temperatuuri aastane k\xc3\xb5ikumine on siin minimaalne, toimub kivimite murenemine peamiselt keemilise murenemise ehk porsumise tagaj\xc3\xa4rjel. Pika kuivaperioodi tulemusena muutub pinnas savannides v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5vaks ja kuivaks. Vihmade tulekul, mis siin saabuvad tavaliselt j\xc3\xa4rsku tugevate \xc3\xa4ikesevalingutena, voolab vihmavesi m\xc3\xb6\xc3\xb6da l\xc3\xb5hestatud ja kuivanud maapinda kiiresti madalamatesse kohtadesse. Sellised tugevad vihmavalingud kulutavad k\xc3\xb5vasti maapinda. Vihmaperioodil lagunevad pinnasesse sattunud orgaanilised ained kiiresti ning nad uhutakse s\xc3\xbcgavamale. P\xc3\xb5ua ajal laguneb orgaaniline aine aeglaselt, kuna ainest lagundavate mikroorganismide elutegevus on kuivusest p\xc3\xa4rsitud. Savannimullad on tavaliselt \xc3\xbcsna viljakad.\n_START_SECTION_\nTaimestik\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xbc\xc3\xbcpilisteks savannitaimedeks on akaatsia, ahvileivapuu, s\xc3\xb5rmrohi, purpur-hiidhirss, eukal\xc3\xbcpt ja pudelpuu. Rohttaimedest on valdavaks vihmaperioodil kiiresti kasvavad k\xc3\xb5rrelised. P\xc3\xb5uaperioodil taimede maapealsed osad kuivavad, s\xc3\xa4ilivad vaid maasisesed juured ja alumistes lehetuppedes asuvad pungad. Vihmaperioodil v\xc3\xb5ivad taimed kasvada kuni kahe-kolme meetri k\xc3\xb5rguseks, kuid leidub ka kuni viie meetri k\xc3\xb5rguseid liike. T\xc3\xbc\xc3\xbcpiliste savannik\xc3\xb5rreliste  varred ja lehed on \xc3\xbcsna j\xc3\xa4igad ning paindumatud. Kui niiskust on k\xc3\xbcllaldaselt, kasvavad siinsed rohttaimed v\xc3\xa4ga kiiresti \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4evane juurdekasv v\xc3\xb5ib ulatuda isegi kuni paari-kolmek\xc3\xbcmne sentimeetrini._NEWLINE_Savannides levinud puuliigid hargnevad juba maapinna l\xc3\xa4hedalt v\xc3\xb5i on l\xc3\xbchikese k\xc3\xb5vera ja j\xc3\xa4ndriku t\xc3\xbcvega. Puude koor on paks ja krobeline. Paljud liigid on heitlehised, ehk heidavad lehed p\xc3\xb5uaperioodiks maha. T\xc3\xbc\xc3\xbcpilises savannis kasvavad puud h\xc3\xb5redalt, kuna juurestik laieneb v\xc3\xb5rast suhteliselt kaugele. Sademetevaesematel aladel asenduvad puud tiheda astelv\xc3\xb5saga.\n_START_SECTION_\nLoomastik\n_START_PARAGRAPH_\nSavanniloomad on kohastunud l\xc3\xa4bima pikki vahemaid vee- ja toiduotsinguil. Nii rohus\xc3\xb6\xc3\xb6jad kui kiskjad eelistavad elada karjades._NEWLINE_Veevajaduse rahuldab paljudel toit. Aafrika savannides leidub antiloope, gaselle, p\xc3\xbchvleid, ninasarvikuid, gnuusid, elevante, sebrasid, kaelkirjakuid. Suured rohus\xc3\xb6\xc3\xb6jad on omakorda toiduks paljudele kiskjatele: l\xc3\xb5videle, leopardidele, \xc5\xa1aakalitele, h\xc3\xbc\xc3\xa4\xc3\xa4nidele ning geparditele. Veekogude \xc3\xa4\xc3\xa4res elavad j\xc3\xb5ehobud ja krokodillid. Kuivaks perioodiks koondub loomastik j\xc3\xb5gede ja j\xc3\xa4rvede l\xc3\xa4hedusse, esimese vihmaga ja rohu t\xc3\xa4rkamisega hajuvad loomad tasandikele poegima._NEWLINE_Arvukalt leidub savannides putukaid, kellest toitub mitmekesine linnuriik. Savannis elavad jaanalind, marabu, kurgkotkas ning kangurlind. Veekogude \xc3\xa4\xc3\xa4res flamingod, pardid, haned, kured, luiged jne.  Omap\xc3\xa4raseid ehitisi p\xc3\xbcstitavad savannidesse sipelgad ja termiidid._NEWLINE_L\xc3\xb5una-Ameerika savannides leidub suuri rohus\xc3\xb6\xc3\xb6jaid loomi v\xc3\xa4hem kui Aafrikas. Siin on levinumateks hirved, metssead, v\xc3\xb6\xc3\xb6loomad ja palju pisin\xc3\xa4rilisi. Kiskjatest kohtab jaaguare ning puumasid. Lindudest aga esineb jaanalindu meenutav nandu.\n_START_SECTION_\nKeskkonnaprobleemid\n_START_PARAGRAPH_\nSavannide suurimad keskkonnaprobleemid on salak\xc3\xbcttimine, tulekahjud, puude h\xc3\xa4vitamise ning \xc3\xbclekarjatamise tagaj\xc3\xa4rjel maa erosiooniohtlikuks muutumine.'