b'\n_START_ARTICLE_\nOptiline prisma\n_START_PARAGRAPH_\nOptiline prisma on l\xc3\xa4bipaistev lihvitud pindadega optiline element, mille tahud murravad valgust. Tavaliselt on optilise prisma kujuks p\xc3\xbcstprisma kolmnurkse aluse ning ristk\xc3\xbclikukujuliste k\xc3\xbclgedega. Samas, optiline prisma ei pea olema geomeetrilise prisma kujuga. Prismat saab valmistada materjalidest, mis on l\xc3\xa4bipaistvad lainepikkusetele, mille jaoks vastav prisma m\xc3\xb5eldud on. Peamisteks prisma materjalideks on klaas, plastmass ja fluoriid._NEWLINE_Prismat kasutatakse, et jagada valgus laiali spektriks. Samuti saab prismaga peegeldada valgust ja polariseerida ehk eraldada kindlas tasandis polariseeritud komponent. _NEWLINE_Lihtsaimal murdval prismal on kaks murdvat tahku, nende \xc3\xbchist serva nimetatakse prisma murdvaks servaks ning tahkudevahelist nurka prisma murdvaks nurgaks. Prisma l\xc3\xb5iget, mis on risti murdva nurgaga, nimetatakse prisma peatasandiks.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5te\n_START_PARAGRAPH_\nKui valguskiir langeb prismale, toimub prismas kiire teekonna muutumine ehk murdumine vastavalt Snelli seadusele. Murdumisnurga saab arvutada langemisnurgast ja kahe keskkonna murdumisn\xc3\xa4itajate suhtest (nt \xc3\xb5hu ja prisma). Optiliste materjalide (nt klaas) murdumisn\xc3\xa4itaja s\xc3\xb5ltub lainepikkusest. Seda s\xc3\xb5ltuvust nimetatakse dispersiooniks. Seega murduvad prismas erineva lainepikkusega valguskiired erineva nurga all. Nii saab valge valguse prisma abil spektriks jagada. Erinevalt difraktsiooniv\xc3\xb5rest prismas \xc3\xbcleoktaaviga lainepikkuste levikunurgad ei kattu, vaid prisma v\xc3\xb5imaldab lahutada valguse spektriks laiemas sagedusribas. Seet\xc3\xb5ttu leiab prisma kasutust lairiba spektroskoopias._NEWLINE_M\xc3\xb5nikord kasutatakse prismat hoopis peegeldusteks. Kui prismas leviv valguskiir langeb prisma tahule suure nurga all (s.t. langemisnurk on suurem v\xc3\xb5i v\xc3\xb5rdne kui vastav kriitiline nurk), siis toimub t\xc3\xa4ielik sisepeegeldumine ning kogu valgus peegeldub. J\xc3\xa4relikult saab m\xc3\xb5nel juhul kasutada prismat peegli asemel._NEWLINE_Traditsiooniline prisma murrab valguskiiri alati oma aluse poole.\n_START_SECTION_\nPrisma kaldenurga ja murdumisn\xc3\xa4itaja arvutamine\n_START_PARAGRAPH_\nNurka  prismasse siseneva ja v\xc3\xa4ljuva valguskiire vahel nimetatakse kaldenurgaks. Kaldenurka saab arvutada valemiga:_NEWLINE_,_NEWLINE_kus  on prisma murdumisn\xc3\xa4itaja,  on prisma murdev nurk ja  on valguskiire langemisnurk._NEWLINE_Leidub selline langemisnurk , mille puhul kaldenurk omab minimaalset suurust. Vastavat nurka nimetatakse kaldemiinimumi nurgaks  ja selliselt asetatud prisma on kaldemiinimumi asendis. Sel juhul on kiirte k\xc3\xa4ik prismas s\xc3\xbcmmeetriline. Seda nurka on v\xc3\xb5imalik leida eksperimentaalselt._NEWLINE_Teades kaldemiinimumi nurka ja prisma murdvat nurka saame v\xc3\xa4lja arvutada prisma murdumisn\xc3\xa4itaja:_NEWLINE_._NEWLINE_Tuleb t\xc3\xa4hele panna, et nii murdumisn\xc3\xa4itaja kui ka kaldemiinimumi nurk s\xc3\xb5ltuvad kasutatava valguse lainepikkusest.'