b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0ibenik\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibenikist l\xc3\xa4heb maantee mererannikut pidi loodesse Vodice ja Biograd na Moru kaudu Zadarisse ning kagusse Trogiri ja Ka\xc5\xa1tel Stari kaudu Spliti._NEWLINE_\xc5\xa0ibenikist l\xc3\xa4heb raudtee \xc3\xbcksnes ida suunas. Seda m\xc3\xb6\xc3\xb6da saab s\xc3\xb5ita Ka\xc5\xa1tel Stari kaudu Spliti, aga poolel teel keerab p\xc3\xb5hja poole raudteeharu, mis viib Knini ja sealtkaudu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud Horvaatiasse._NEWLINE_Kuigi Horvaatia rannik on \xc3\xbcldiselt tihedalt saartega \xc3\xa4\xc3\xa4ristatud, on just \xc5\xa0ibeniki kohal saari v\xc3\xa4he. \xc5\xa0ibenikist edelasse j\xc3\xa4\xc3\xa4b \xc5\xbdirje saar.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nAasta keskmine temperatuur on +15,4\xc2\xa0\xc2\xb0C. K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem on see juulis (+25,0\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja augustis (+24,6\xc2\xa0\xc2\xb0C), k\xc3\xb5ige madalam jaanuaris (+6,8\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja veebruaris (+7,4\xc2\xa0\xc2\xb0C)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemad temperatuurid \xc5\xa0ibenikis on m\xc3\xb5\xc3\xb5detud augustis (+39,2\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja juulis (+38,2\xc2\xa0\xc2\xb0C). K\xc3\xb5ige madalamad maksimumtemperatuurid on detsembris (+20,3\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja jaanuaris (+21,4\xc2\xa0\xc2\xb0C)._NEWLINE_K\xc3\xb5ige madalamad temperatuurid \xc5\xa0ibenikis on m\xc3\xb5\xc3\xb5detud veebruaris (\xe2\x80\x9311\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja jaanuaris (\xe2\x80\x9310,2\xc2\xa0\xc2\xb0C). K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemad miinimumtemperatuurid on juulis (+11,6\xc2\xa0\xc2\xb0C) ja augustis (+10,2\xc2\xa0\xc2\xb0C). Maist kuni oktoobrini pole kunagi \xc3\xb6\xc3\xb6k\xc3\xbclma t\xc3\xa4heldatud._NEWLINE_Aastas sajab keskmiselt 801\xc2\xa0mm. Talvel sajab rohkem kui suvel. K\xc3\xb5ige sajusemad kuud on november (112\xc2\xa0mm) ja detsember (95\xc2\xa0mm), k\xc3\xb5ige kuivemad juuli (30\xc2\xa0mm) ja august (45\xc2\xa0mm). Vihma sajab keskmiselt 105 p\xc3\xa4eval aastas, k\xc3\xb5ige rohkem novembris ja detsembris (kummaski 12), k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4hem juulis ja augustis (kummaski 5 p\xc3\xa4eval). Lund sajab keskmiselt 3 p\xc3\xa4eval aastas._NEWLINE_P\xc3\xa4ike paistab aastas keskmiselt 2679 tundi. K\xc3\xb5ige p\xc3\xa4ikesepaistelisemad p\xc3\xa4evad on juuli (358 tundi) ja august (326 tundi), k\xc3\xb5ige h\xc3\xa4maramad detsember (114 tundi) ja jaanuar (129 tundi).\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEnamiku Horvaatia rannikulinnadest on asutanud kreeklased, ill\xc3\xbc\xc3\xbcrid v\xc3\xb5i roomlased, aga \xc5\xa0ibenik on erand. Selle asutasid horvaadid. Esimest korda mainiti seda ja juba t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase nimega Horvaatia kuninga Petar Kre\xc5\xa1imir IV hartas ja l\xc3\xbchikest aega oli linnas ka Horvaatia kuninga residents. Sel p\xc3\xb5hjusel kutsutakse \xc5\xa0ibenikki ka Kre\xc5\xa1imiri linnaks. See on vanim horvaatide linn Aadria mere \xc3\xa4\xc3\xa4res._NEWLINE_11. ja 12. sajandil k\xc3\xa4is \xc5\xa0ibenik k\xc3\xa4est k\xc3\xa4tte Veneetsia, B\xc3\xbctsantsi, Ungari ja Bosnia vahel. Veneetsia vallutas linna 1116 ja hoidis seda enda k\xc3\xa4es kuni 1124. Siis vallutas selle l\xc3\xbchikeseks ajaks B\xc3\xbctsants, aga Veneetsia v\xc3\xb5ttis selle tagasi ja hoidis seda kuni 1133. aastani, mil selle vallutas Ungari. Kuni 1180. aastani vahetas linn veel mitu korda omanikku. 1167 andis Ungari kuningas Istv\xc3\xa1n III \xc5\xa0ibenikile linna\xc3\xb5igused. 1298 sai linn endale di\xc3\xb6tseesi. 1409\xe2\x80\x931442 v\xc3\xb5itis Dalmaatsia s\xc3\xb5ja Veneetsia vastu, kes Dalmaatsiat vallutada p\xc3\xbc\xc3\xbcdis. 15. sajandi l\xc3\xb5pul hakkas \xc5\xa0ibenikki \xc3\xa4hvardama Osmanite riik, kes aga ei suutnudki \xc5\xa0ibenikki vallutada. 16. sajandil ehitati P\xc3\xbcha Nikolause kindlus ja 17. sajandil tugevdati neid kindlustusi veelgi. Pikka aega kuulus \xc5\xa0ibenik Veneetsiale, kuni see riik 1797 lagunes ja siis l\xc3\xa4ks linn Habsburgide v\xc3\xb5imu alla._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus okupeeris linna Itaalia, kes hoidis seda enda k\xc3\xa4es kuni 12. juunini 1921. Rapallo rahulepinguga pidi Itaalia linna Jugoslaaviale \xc3\xbcle andma. Jugoslaaviale j\xc3\xa4i \xc5\xa0ibenik kuni 1991. aastani, mil Horvaatia kuulutas v\xc3\xa4lja iseseisvuse._NEWLINE_Horvaatia iseseisvuss\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus vallutas Horvaatia 15. septembril 1991 \xc5\xa0ibenikis olnud Jugoslaavia merev\xc3\xa4ebaasi. Seej\xc3\xa4rel r\xc3\xbcndasid Jugoslaavia v\xc3\xa4ed \xc5\xa0ibenikki kuni 22. septembrini, mil pidid oma kaotust tunnistama ja taanduma. Seda nimetatakse \xc5\xa0ibeniki lahinguks. Selle k\xc3\xa4igus pommitas Jugoslaavia linna nii suurt\xc3\xbckkide kui lennukitega, tekitades suuri purustusi. Surma sai seevastu suhteliselt v\xc3\xa4he inimesi. P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu 1995. aastal taastati linnas h\xc3\xa4vinud hooned._NEWLINE_\xc5\xa0ibeniki katedraal on kantud UNESCO maailmap\xc3\xa4randi nimistusse.'