b'\n_START_ARTICLE_\nTselluloosi- ja paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stus\n_START_PARAGRAPH_\nTselluloosi- ja paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stus h\xc3\xb5lmab ettev\xc3\xb5tteid, kes kasutavad toormaterjalina puitu ja toodavad tselluloosi, puitmassi, paberit, pappi ja teisi tselluloosip\xc3\xb5hiseid tooteid._NEWLINE_Erialaterminoloogias m\xc3\xb5istetakse "tselluloosi" (inglise keeles chemical pulp) all puidu keemilise ja "puitmassi" (inglise keeles mechanical pulp) all mehaanilise t\xc3\xb6\xc3\xb6tluse tulemusel saadud puidumassi. Kasutusel on kolm peamist keemilist protsessi: sulfitmeetod, Krafti protsess ja soodaprotsess. Mehaanilisel t\xc3\xb6\xc3\xb6tlusel v\xc3\xb5ib saada kahte sorti puitmassi: termomehaanilist puitmassi ja defibr\xc3\xb6\xc3\xb6rpuitmassi._NEWLINE_Paberivalmistamine on pika ajalooga kunst, mis on alguse saanud 2. sajandil Hiinas. 14. sajandiks t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Euroopas juba arvukalt paberiveskeid, eriti Hispaanias, Itaalias, Prantsusmaal ja Saksamaal, kus paberit valmistati kuni 18. sajandi l\xc3\xb5puni peamiselt linastest kaltsudest. T\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikust suuremahulisest tootmisest v\xc3\xb5ib aga r\xc3\xa4\xc3\xa4kida alates 19. sajandist, mil v\xc3\xb5eti kasutusele uus tehnoloogia: paberi tooraineks sai puit._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval valmistatakse tselluloosist lisaks paberile ka teisi tooteid. N\xc3\xa4iteks toiduainetet\xc3\xb6\xc3\xb6stuses on pakkematerjalina v\xc3\xa4ga levinud \xc3\xb5huke l\xc3\xa4bipaistev v\xc3\xb5i tr\xc3\xbckiv\xc3\xa4rvidega kaunistatud tsellofaan, kuna see ei lase l\xc3\xa4bi \xc3\xb5hku, vett, rasvu ega baktereid. Tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6stus kasutab tselluloosi kunstsiidi ehk viskoosi tootmiseks. Veel tehakse tselluloosist nitrotselluloosi, mis on suitsuta p\xc3\xbcssirohu ehk ballistiidi tooraineks ning tselluloidi, mida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse peamiselt vaid lauatennisepallide valmistamiseks, kuid millest minevikus tehti esemeid nukkudest tselluloidfilmini.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6stusharu Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene eestimaine paberileht valmis v\xc3\xa4idetavalt Tartus alma materi asutamise aastal ehk 1632 ja umbes 100 aastat hiljem, 1734 rajati Eesti vanim t\xc3\xa4nini tegutsev paberitootmisettev\xc3\xb5te R\xc3\xa4pina Paberivabrik. Toorainena kasutati sealgi kaltsu, mida 19. sajandi keskel hakati segama puidumassiga ning hiljem tselluloosiga, mille tootmist alustati 19. sajandi l\xc3\xb5pul Tallinnas (hoones, mida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuntakse Fahle majana). M\xc3\xb5ned aastad hiljem alustas tegevust Venemaa suurimaks ja \xc3\xbchtlasi \xc3\xbcheks maailma suuremaks tselluloosivabrikuks saanud Saksa firma Waldhofi filiaal P\xc3\xa4rnus._NEWLINE_Eesti Vabariigi ajal 1920\xe2\x80\x931930. aastatel andsid tselluloos ja paber koos teiste metsasaadustega umbes kolmandiku riigi ekspordituludest. N\xc3\xa4iteks tselluloos l\xc3\xa4ks peamiselt Inglismaale, USA-sse ja Prantsusmaale. 1935. aastal tegutses suurt\xc3\xb6\xc3\xb6stustena neli paberivabrikut, kahel neist olid ka tselluloosi osakonnad ja kaks puidumassivabrikut, peale selle veel kaks v\xc3\xa4iksemat puidumassit\xc3\xb6\xc3\xb6stust. 1938. aastal valmis uus tselluloositehas Kehras, mis oli valmimise ajal \xc3\xbcks moodsamaid Euroopas ning andis tselluloosi sulfaatmeetodil._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Eestis enam kui 60 paberi, tselluloosi v\xc3\xb5i paberist toodete tootmisega tegelevat ettev\xc3\xb5tet, neist suurima k\xc3\xa4ibega on puitmassi tootja Estonian Cell AS ning paberi ja papi valmistaja "HORIZON" Tselluloosi ja Paberi Aktsiaselts. Kokku annavad nad \xc3\xbcle poole sektori m\xc3\xbc\xc3\xbcgitulust. 2010. aasta seisuga l\xc3\xa4ks Eesti paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse toodangust umbes 80% ekspordiks ja sellest mahust poole moodustas puitmassi v\xc3\xa4ljavedu.\n_START_SECTION_\nTulevikuv\xc3\xa4ljavaated\n_START_PARAGRAPH_\nSeoses arvuti ja interneti v\xc3\xb5imaluste arenguga on juba paark\xc3\xbcmmend aastat r\xc3\xa4\xc3\xa4gitud paberivabast tulevikumaailmast. Tegelikkuses on aga n\xc3\xb5udlus pabertoodete j\xc3\xa4rele pidevalt kasvanud: n\xc3\xa4iteks USA kontorites paberitarbimine aastail 1980\xe2\x80\x932000 kahekordistus. Sama suurt kasvu on ennustatud ka terve maailma paberivajadust silmas pidades. Paberi eelistamist n\xc3\xa4iteks e-lugeritele on selgitatud eelk\xc3\xb5ige inimeste emotsionaalsusega: paberilt lugemine tekitab meis parema tunde. Arvatakse, et aastani 2020 kerkib n\xc3\xb5udlus pabertoodete j\xc3\xa4rele umbes 2,1% aastas ja t\xc3\xb5us on kiireim Ida-Euroopas, Aasias (v.a Jaapan) ja Ladina-Ameerikas. Kasvu kiirus erineb riikide vahel suuresti: arenguregioonides \xc3\xbcletab oodatav t\xc3\xb5us 4%, samas kui k\xc3\xbcpsetel turgudel (P\xc3\xb5hja-Ameerika, Euroopa Liit, Jaapan) j\xc3\xa4\xc3\xa4b eelmainitud n\xc3\xa4itaja vahemikku 0,5\xe2\x80\x931%._NEWLINE_Tootmismahtude pidevast kasvust unistades ei saa t\xc3\xb6\xc3\xb6stus aga \xc3\xa4ra unustada t\xc3\xa4htsat asjaolu: puidu ja muu kiurikka biomassi kasutamine ressursina on piiratud, sest keskkonnakaitselised ja j\xc3\xa4tkusuutlikkuse kaalutlused seavad omad piirid. Vastavalt FAO 1998. aasta andmetele on Venemaa, P\xc3\xb5hja- ja Ladina-Ameerika peamised puidup\xc3\xb5hise kiumaterjali omajad. Viimasel neist on aga saadaolev ressurss limiteerituim, kuna metsade osakaal, mida ei saa teatud p\xc3\xb5hjustel (asukoha t\xc3\xb5ttu halb ligip\xc3\xa4\xc3\xa4setavus, kaitse alla kuulumine) raiuda, on m\xc3\xa4rksa suurem, v\xc3\xb5rreldes maailma keskmise n\xc3\xa4itajaga. Paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse toormaterjal on n\xc3\xb5utud kaup ka konkureerivatel tegevusaladel, nagu biomassist elektri ja vedelk\xc3\xbctuste tootmine ning viimased on suure kasvupotentsiaaliga._NEWLINE_Eelneva t\xc3\xb5ttu tuntakse tselluloosi- ja paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses \xc3\xbcha enam huvi ka teiste looduslike kiutaimede vastu. N\xc3\xa4iteks Ladina-Ameerikas oleks paberi tootmiseks m\xc3\xb5istlik kasutada suhkruroo raba, Kagu-Aasias peetakse hea potentsiaaliga tselluloosit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse tooraineks bambust. Perspektiivi n\xc3\xa4hakse ka linas, kanepis ja d\xc5\xbeuudis (inglise jute). Viimastel aastatel on aktiivsemalt r\xc3\xa4\xc3\xa4kima hakatud ka sellest, et s\xc3\xbcnteetilised kiumaterjalid v\xc3\xb5ivad tulevikus teha paberit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses samasugust revolutsiooni nagu viimastel aastak\xc3\xbcmnetel tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses.'