b'\n_START_ARTICLE_\nRosen (valge)\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSuguv\xc3\xb5sa esimene esindaja Eestimaal oli Pommerist p\xc3\xa4rit kaupmees Bogislaus Rosen (kuni aadeldamiseni kandis nime Rose) (1572\xe2\x80\x931658), kes sai 1603. aastal Tallinna kodanikuks. Bogislaus von Rosen, kes oli v\xc3\xa4ga rikas, laenas sageli raha Rootsi riigile ja sai v\xc3\xb5lgade katteks mitmeid maavaldusi. Talle kuulusid Eestimaal 26 k\xc3\xbcla, mille kogusuuruseks oli umbes 338 adramaad. 1617. aastal t\xc3\xb5stis Gustav II Adolf ta von Roseni nime all aadliseisusse.  1620\xe2\x80\x931636 oli ta Koporje ja Jamburgi asehaldur._NEWLINE_Suguv\xc3\xb5sa vapil kujutati l\xc3\xb5vi ja valgeid (h\xc3\xb5bedasi) roose. Et teha vahet p\xc3\xb5lise Liivimaa Rosenite suguv\xc3\xb5saga, kutsuti uue suguv\xc3\xb5sa esindajaid valgeteks Roseniteks._NEWLINE_1802. aastal omandas V\xc3\xa4inj\xc3\xa4rve m\xc3\xb5isnik Andreas Ludwig von Rosen (1729\xe2\x80\x931805) Viinis P\xc3\xbcha Rooma keisrilt vabah\xc3\xa4rra tiitli.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isad\n_START_PARAGRAPH_\nRosenitele kuulusid erinevatel aegadel: Roosna-Alliku m\xc3\xb5is, Lehmja m\xc3\xb5is, J\xc3\xb5epere m\xc3\xb5is, Ramma m\xc3\xb5is, Karinu m\xc3\xb5is, Viisu m\xc3\xb5is, V\xc3\xa4inj\xc3\xa4rve m\xc3\xb5is, M\xc3\xa4o m\xc3\xb5is, Vodja m\xc3\xb5is, Prandi m\xc3\xb5is, \xc3\x84ntu m\xc3\xb5is, Koordi m\xc3\xb5is, Purdi m\xc3\xb5is, Silmsi m\xc3\xb5is, Kiltsi m\xc3\xb5is, Paslepa m\xc3\xb5is, Tolka m\xc3\xb5is (Liivimaa kubermangus), Domassova m\xc3\xb5is (Ingerimaal), Lipkani m\xc3\xb5is (Bessaraabia kubermangus), Tonjamini m\xc3\xb5is (Vitebski kubermangus), Salessi m\xc3\xb5is (Vitebski kubermangus).'