b'\n_START_ARTICLE_\nBirger jarl\n_START_SECTION_\nElu ja tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4idetakse, et ilma Birger jarlita poleks Rootsi riiki. T\xc3\xbcranniks tituleeritud Birger rajas Stockholmi linna, tema lasi ehitada esimesed kivist kindlused ja lossid, kujundas maksus\xc3\xbcsteemi, reformis rahas\xc3\xbcsteemi, pani aluse vaimsele ja ilmalikule haridusele, laiendas Rootsit itta ja sai Rootsile juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4su rannajoonele l\xc3\xa4\xc3\xa4nes G\xc3\xb6ta j\xc3\xb5e suudmes. _NEWLINE_Birgeri valitsemise ajal loodi tugev keskv\xc3\xb5im Rootsis ja seda erinevate maakondade huvide arvelt. Birger viis l\xc3\xa4bi suurejoonelised seadusemuudatused; enam tuntud on niinimetatud rahuseadused: kodurahu, kirikurahu, kohturahu ja naiserahu. Need seadused olid esimesed Rootsi riigi seadused (rikslagarna). Birgeril oli kiriku toetus ja viis l\xc3\xa4bi ristis\xc3\xb5ja Soomes, kus ta asutas Tavastehusi ehk H\xc3\xa4meenlinna kindluse._NEWLINE_Birgeri v\xc3\xa4lispoliitika r\xc3\xb5hus teineteisem\xc3\xb5istmisele P\xc3\xb5hjamaades. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis edendas kaubanduse arengut, n\xc3\xa4iteks kaubanduslepinguga hansalinna L\xc3\xbcbeckiga._NEWLINE_Birger jarli peetakse Stockholmi rajajaks. Aastal 1252 kirjutas ta alla kahele niinimetatud kaitsekirjale, mis on kuup\xc3\xa4evaga m\xc3\xa4rgistatud ja alla kirjutatud Stockholmis. See on ka esimene dokument, milles figureerib Stockholmi nimetus. See on ka p\xc3\xb5hjus, miks arvatakse see aasta Stockholmi s\xc3\xbcnniks. Mingit linna ta loomulikult ei rajanud, kuid Birger lasi ehitada kindluse praegusele Helgeandsholmeni, et kindlustada sissep\xc3\xa4\xc3\xa4s M\xc3\xa4lare j\xc3\xa4rvele.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5us v\xc3\xb5imule\n_START_PARAGRAPH_\nBirger Magnussoni eelk\xc3\xa4ija jarli ametis oli tema onu Ulf Fase. Too oli jarliks oletatavasti juba 1220. aastal kuningas Johan Sverkerssoni valitsemise ajal. Johan Sverkersson suri 1222. aastal Visings\xc3\xb6l ja koos temaga suri v\xc3\xa4lja Sverkerite suguv\xc3\xb5sa. Ainsa kandidaadina valiti kuningaks vaid 6-aastane kokutav lombakas Erik Eriksson Erikute suguv\xc3\xb5sast. Tema alaealiseks oleku ajal juhtis riiki riigin\xc3\xb5ukogu, mis koosnes suur\xc3\xbclikutest ja piiskoppidest. \xc3\x9cks riigin\xc3\xb5ukogu liige oli Knut Holmgersson (Knut Pikk), kes 1229 p\xc3\xa4rast Olustra lahingut t\xc3\xb5ukas toona vaid 13-aastase kuninga troonilt ja asus ise troonile. Knut Holmgersson kuulus nn. folkungite (mis pole sama mis folkunga sugupuu), konservatiivsesse suur\xc3\xbclikute gruppi, kes olid v\xc3\xb5imu tsentraliseerimise vastu._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Knut Holmgerssoni surma 1234 v\xc3\xb5ttis kuningas Erik taas v\xc3\xb5imu, kuid tegelik v\xc3\xb5im oli jarli ehk folkung Ulf Fase k\xc3\xa4es, kes olevat olnud kuningas Knut Holmgerssoni pooldaja ja seega opositsioonis Erikuga. 1247/1248 t\xc3\xb5ukas \xc3\xbcha suurema v\xc3\xb5imu saavutanud Birger Magnusson Ulf Fase poliitiliselt areenilt. Ulf Fase toetas troonile pretendeerivat Holmger Knutssoni Sparrs\xc3\xa4tra lahingus 1247 ning kaotas selle Eriku ja Birger Magnussoni v\xc3\xa4gedele. On t\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et Ulf Fase kas suri lahingus v\xc3\xb5i hukati kuninga ja Birger Magnussoni k\xc3\xa4sul, Viimane v\xc3\xb5ttis seej\xc3\xa4rel \xc3\xbcle jarli ameti. Birger jarl oli kuni oma surmani 1266 Rootsi tegelik valitseja.\n_START_SECTION_\nJarliks olemise aeg\n_START_PARAGRAPH_\nVeebruaris 1248 toimus nn. Sk\xc3\xa4nninge kohtumine, mille tagaj\xc3\xa4rjel kirik lahutati riigist. Kohtumisel viibisid paavsti esindajana kardinal Wilhelm Modenast, Birger jarl, peapiiskop Jarler ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud viis piiskoppi riigis, kloostrijuhid, preestrid, \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandi kohtunik ja m\xc3\xb5ned suur\xc3\xbclikud._NEWLINE_Kui Birger jarl viibis ristis\xc3\xb5jas Soome sisemaal, suri 1250 kuningas Erik ja koos temaga suri v\xc3\xa4lja Erikute suguv\xc3\xb5sa. Birger jarli 10-aastane poeg Valdemar, kuninga \xc3\xb5epoeg, valiti kuningaks. Kuningas valiti enne kui Birger jarl Soomest koju j\xc3\xb5udis._NEWLINE_Herrevadsbro lahingus 1251 v\xc3\xb5itis Birger jarl r\xc3\xbchma m\xc3\xa4ssulisi suur\xc3\xbclikuid (folkuningad), sealhulgas Knut Magnussoni, Filip Knutssoni ja Filip Larssoni. P\xc3\xa4rast oma naise Ingeborgi surma 1254 abiellus Birger 1261 uuesti Taani kuninga Abeli lese Mechtild af Holsteiniga._NEWLINE_"Eriku kroonika" kohaselt rajas Birger 1252. aasta paiku Stockholmi. Teda loetakse folkungite d\xc3\xbcnastia esiisaks. Tema oli Rootsis viimane, kes kasutas tiitlit jarl. Seega polnud jarl lisanimi v\xc3\xb5i perekonnanimi, vaid tiitel.\n_START_SECTION_\nSurm ja viimne puhkepaik\n_START_PARAGRAPH_\nBirger suri 21. oktoobril 1266 J\xc3\xa4lbolungis V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tlandis. Birger on arvatavasti maetud kunagisse tsistertslaste kloostrisse Varnhemi kloostrikirikus V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tlandis. Tema ja Mechtildi hauad Varnhemi kirikus avati 2002. aasta mais. Varnhemis on tema hauakivi piltidega jarlist endast, Mechtildist ja pojast Erikust. Kunstiajaloo professor Jan Svanberg on kindlaks teinud, et \xc3\xbchel peakujulisel konsoolikivi Varnhemi kirikus on kujutatud Birger jarli. Varnhemi kirikust leitud Birger jarli oletatavate maiste j\xc3\xa4\xc3\xa4nuste uurimine 2000. aastate alguses on kinnitanud, et 1266 oli Birger 50\xe2\x80\x9355 aastat vana. J\xc3\xa4relikult pidi Birger Magnusson s\xc3\xbcndima 1210. aasta paiku.  Kui Stockholmi raekoda ehitati, oli m\xc3\xb5eldud, et Birger jarli maised s\xc3\xa4ilmed tuuaks sarkofaagi torni jalamil, kuid Varnhemi kirikukogu keeldus sellest ja haud Stockholmis j\xc3\xa4i t\xc3\xbchjaks.\n_START_SECTION_\nVanemad\n_START_PARAGRAPH_\nBirgeri isa oli Magnus Minnesk\xc3\xb6ld Bengtsson (1150-1210) ja ema oli Ingrid Ylva Sunesdotter (surnud 1251). Olaus Petri andmetel oli Ingrid Ylva isa kuningapoeg Sune Sik (Sverkersson). Vanaisa Bengt Folkesson. V\xc3\xa4idetavalt suri Birgeri isa Magnus Minnisk\xc3\xb6ld 1208 v\xc3\xb5i 1210, seega peab Birger olema s\xc3\xbcndinud hiljemalt aastal 1211.\n_START_SECTION_\nVennad\n_START_PARAGRAPH_\nBirgeril oli kaks venda; Link\xc3\xb6pingi piiskop Karl Magnusson kelle tapsid saarlased Lihula tagasivallutamisel ja Eskil Magnusson kes m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Link\xc3\xb6pingi piiskopiks aastal 1220 p\xc3\xa4rast Karli surma.'