b'\n_START_ARTICLE_\nBertrand Russell\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nBertrand Russell p\xc3\xa4rines aristokraatlikust Russellite suguv\xc3\xb5sast. Tema isaisa lord John Russell oli 1840. aastatel kolmel korral Suurbritannia peaminister ning ka tolle isa John Russell, kuues Bedfordi hertsog oli viigide hulka kuuluv poliitik._NEWLINE_Bertrandi ema vikontess Katherine Amberley (kes suri, kui Bertrand oli kaheaastane) oli samuti p\xc3\xa4rit aristokraatlikust suguv\xc3\xb5sast. Ta oli Edward John Stanley, teise parun Stanley of Alderley t\xc3\xbctar ja Rosalindi, Carlisle\'i krahvinna \xc3\xb5de._NEWLINE_Bertrandi vanemad olid oma aja kohta \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt radikaalsete vaadetega. Tema isa vikont Amberley (kes suri, kui Bertrand oli nelja-aastane) oli ateist, kes andis n\xc3\xb5usoleku oma abikaasa af\xc3\xa4\xc3\xa4rile nende laste kodu\xc3\xb5petajaga. Bertrandi ilmalik ristiisa oli utilitaristlik filosoof John Stuart Mill. Lapsep\xc3\xb5lve veetis Bertrand Richmond Parkis Pembroke Lodge\'is._NEWLINE_Hoolimata sellisest ekstsentrilisest taustast oli Russelli lapsep\xc3\xb5lv suhteliselt tavap\xc3\xa4rane. Isa oli tahtnud kasvatada teda agnostikuna ning selle v\xc3\xa4ltimiseks tehti temast p\xc3\xa4rast vanemate surma \xc3\xb5ukonna hoolealune. Bertrandit ja tema vanemat venda Franki, kellest hiljem sai teine krahv Russell, kasvatasid viktoriaanlikud vanavanemad krahv ja krahvinna Russell (lord John Russell ja tema teine abikaasa leedi Frances Elliot). Kooli neid ei saadetud, vaid neid \xc3\xb5petasid guvernandid ja kodu\xc3\xb5petajad. N\xc3\xb5nda \xc3\xb5ppis Bertrand perfektselt \xc3\xa4ra saksa ja prantsuse keele._NEWLINE_Russell \xc3\xb5ppis alates 1890. aastast Cambridge\'i \xc3\x9clikoolis Trinity College\'is algul matemaatikat ning seej\xc3\xa4rel filosoofiat. 1895 valiti ta oma kolled\xc5\xbei kolleegiumiliikmeks (fellow). Ent ta oli suvel 1895 juba Cambridge\'ist lahkunud ning oli m\xc3\xb5ne kuu Pariisis Briti saatkonna ata\xc5\xa1ee. Ta j\xc3\xa4i kolleegiumiliikmeks 1901. aastani._NEWLINE_Oma abieluga h\xc3\xa4lbis Russell vanavanemate ootusest. 17-aastasena sai ta tuttavaks ameerika kveekeri Alys Pearsall Smithiga. Ta armus puritaanlikku, \xc3\xbcllameelsesse Alysesse, kes oli seotud mitme haridus- ja usutegelasega, ning detsembris 1894 nad abiellusid. Veetnud m\xc3\xb5ned kuud Berliinis sotsiaaldemokraatiat uurimas, asusid nad elama Haslemere\'i l\xc3\xa4hedale. Abielu l\xc3\xb5ppes 1911 faktilise lahkuminekuga. Russell ei olnud truu: tal olid kirglikud af\xc3\xa4\xc3\xa4rid teiste seas leedi Ottoline Morrelliga (kuuenda Portlandi hertsogi pool\xc3\xb5ega) ja n\xc3\xa4itlejatari leedi Constance Mallesoniga._NEWLINE_P\xc3\xa4rast abiellumist ja Berliinist naasmist p\xc3\xbchendus Russell kodus filosoofiale. 1900 k\xc3\xbclastas ta Pariisis matemaatikakongressi. Talle avaldasid muljet v\xc3\xb5imekas itaalia matemaatik Giuseppe Peano ning tema \xc3\xb5pilased ning ta asus kohe uurima Peano t\xc3\xb6id. 1903 kirjutas ta oma esimese olulise raamatu "The Principles of Mathematics" (Matemaatika printsiibid) ning asus koos oma s\xc3\xb5bra Alfred North Whiteheadiga Peano ja Gottlob Frege matemaatilist loogikat arendama ja laiendama. 1908 valiti ta Kuningliku Seltsi liikmeks._NEWLINE_1910 nimetati ta Trinity College\'i filosoofialektoriks. Kui puhkes Esimene maailmas\xc3\xb5da, osales ta aktiivselt s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusest keeldujate liikumises ning teda trahviti 100 naelsterlingiga selle eest, et ta kirjutas lendlehe, milles kritiseeriti \xc3\xbche s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusest keelduja kaheks aastaks vangim\xc3\xb5istmist. Kolled\xc5\xbe j\xc3\xa4ttis ta 1916 lektorikohast ilma. Talle pakuti kohta Harvardi \xc3\xbclikoolis, kuid talle ei antud passi. Ta tahtis pidada loengukursuse (mis 1918 avaldati USA-s pealkirja all "Political Ideals" (Poliitilised ideaalid)), kuid s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ev\xc3\xb5imud ei lubanud seda. 1918 m\xc3\xb5isteti ta 6 kuuks vangi patsifistliku artikli eest. Vanglas kirjutas ta raamatu "Introduction to Mathematical Philosophy" (Sissejuhatus matemaatilisse filosoofiasse; 1919). S\xc3\xb5prade toetusel pidas Russell Londonis m\xc3\xb5ned loengud, mille p\xc3\xb5hjal valmis raamat "Analysis of Mind" (Vaimu anal\xc3\xbc\xc3\xbcs; 1921)._NEWLINE_1920 s\xc3\xb5itis Russell l\xc3\xbchikeseks ajaks Venemaale, et bol\xc5\xa1evismi kohapeal uurida. Sama aasta s\xc3\xbcgisest veetis ta aasta Pekingis, kus ta pidas \xc3\xbclikoolis filosoofialoenguid._NEWLINE_1921, kui Russell oli naasnud Pekingist, lahutas ta Alysest ning abiellus Dora Russelliga (s\xc3\xbcndinud Dora Black). Nad elasid kuuel talvekuul Chelseas ning veetsid suved Land\'s Endi l\xc3\xa4hedal. Nende lapsed olid John Conrad Russell, kes p\xc3\xa4rast isa surma oli l\xc3\xbchikest aega neljas krahv Russell, ja leedi Katherine Russell, praegu leedi Katherine Tait. Russell elatas end sel ajal populaarteaduslike raamatute kirjutamisega f\xc3\xbc\xc3\xbcsikast, eetikast ja pedagoogikast. Koos Doraga rajasid nad 1927 eksperimentaalse Beacon Hilli kooli, mida nad pidasid 1932. aastani._NEWLINE_Kui Russelli vanem vend 1931 suri, sai temast kolmas krahv Russell, kuid seda tiitlit kasutas ta \xc3\xbcsna harva._NEWLINE_Kui Russelli abielu Doraga oli purunenud tolle abielurikkumise p\xc3\xa4rast \xc3\xbche ameerika ajakirjanikuga ning nad 1935 lahutasid, abiellus ta 1936 kolmandat korda, seekord Oxfordi \xc3\xbcli\xc3\xb5pilase Patricia Helen Spence\'iga, keda h\xc3\xbc\xc3\xbcti Peteriks. Neiu oli 1930 olnud tema laste guvernant. Russellil ja Peteril s\xc3\xbcndis poeg Conrad._NEWLINE_Kevadel 1939 (v\xc3\xb5i 1938) asus Russell elama Californiasse Santa Barbarasse ja California \xc3\x9clikoolis Los Angeleses loenguid pidama. Varsti p\xc3\xa4rast seda nimetati ta \xc3\xb5ppeasutuse City College of New York professoriks, kuid p\xc3\xa4rast avalikkuse n\xc3\xb6rdimusavaldusi t\xc3\xbchistas kohus 1940 selle m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise, sest Russelli radikaalsed vaated leiti olevat kolled\xc5\xbei \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ule ebasobivad. P\xc3\xa4rast seda s\xc3\xb5lmis ta viieaastase lektorilepingu Barnesi fondiga Merionis Pennsylvanias, kuid jaanuaris 1943 t\xc3\xbchistas fondi direktor Albert Coombs Barnes selle lepingu. 1944 valiti Russell taas Trinity College\'i kolleegiumiliikmeks._NEWLINE_1952 lahutas Russell Peterist ning abiellus oma neljanda abikaasa Edithiga, keda h\xc3\xbc\xc3\xbcti Finchiks. Nad olid tuttavad alates 1925. aastast. Edith oli olnud inglise keele \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud Philadelphia l\xc3\xa4hedal Bryn Mawr College\'is._NEWLINE_1960. aastate l\xc3\xb5pus kirjutas Bertrand Russell oma kolmek\xc3\xb6itelise autobiograafia ning ta suri 1970 Walesis grippi. Tema tuhk puistati laiali Walesi m\xc3\xa4gedesse._NEWLINE_Tema krahvitiitli p\xc3\xa4ris tema poeg teisest abielust Dora Russell Blackiga ning seej\xc3\xa4rel tema noorem poeg tema kolmandast abielust Peteriga. Tema noorim poeg Conrad, viies krahv Russell, kes suri 2004, oli Suurbritannia lordidekoja valitud p\xc3\xa4rilik peer ning tunnustatud \xc3\xb5petlane.\n_START_SECTION_\nVarajane looming\n_START_PARAGRAPH_\nRussell alustas kantiaanina. Tema esimene raamat "An Essay on the Foundations of Geometry" (Essee geomeetria alustest) katsus seletada mitteeukleidilist geomeetriat Kanti vaatekohast. Seej\xc3\xa4rel sai Russellist l\xc3\xbchikeseks ajaks hegeliaan, kuid oma s\xc3\xb5bra George Edward Moore\'i m\xc3\xb5jul p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta Briti filosoofiale omase empirismi juurde l\xc3\xb5plikult tagasi, kuigi ta selle konkreetset vormi hiljem korduvalt vahetas.\n_START_SECTION_\nLoogika\n_START_PARAGRAPH_\nRussell pooldas logitsismi programmi (matemaatika taandamist loogikale), sest nagu paistab, teatakse matemaatika t\xc3\xb5desid (n\xc3\xa4iteks, et 5 + 7 = 12) kogemusest s\xc3\xb5ltumatult, aprioorselt. Russelli ei veennud John Stuart Milli teooria, mille j\xc3\xa4rgi matemaatika t\xc3\xb5ed j\xc3\xa4reldatakse induktiivselt vaatlusandmetest nagu muudki teaduslikud \xc3\xbcldistused. Toetudes Giuseppe Peano ja Gottlob Frege t\xc3\xb6\xc3\xb6dele, p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Russell taandada matemaatikat loogikast ja m\xc3\xb5istetest tulenevatele aprioorsetele t\xc3\xb5dedele. Need t\xc3\xb5ed on k\xc3\xbcll paratamatult ja aprioorselt t\xc3\xb5esed, kuid nad ei \xc3\xbctle midagi maailma kohta. See v\xc3\xb5imaldas Russellil epistemoloogias l\xc3\xa4bi viia loogilist empirismi: kogemusest s\xc3\xb5ltumatud on \xc3\xbcksnes loogilised t\xc3\xb5ed, millel aga puudub positiivne sisu: nad ei v\xc3\xa4ida midagi maailma kohta, vaid on lihtsalt keelelised konventsioonid._NEWLINE_Matemaatilises loogikas s\xc3\xb5nastas Russell Russelli paradoksi, mis t\xc3\xb5i ilmsiks naiivse hulgateooria vastuolulisuse ning ajendas otseselt aksiomaatilise hulgateooria loomise. Samuti rikkus see Gottlob Frege programmi, mis n\xc3\xa4gi ette aritmeetika taandamise loogikale._NEWLINE_Russell p\xc3\xbc\xc3\xbcdis koos Alfred North Whiteheadiga siiski Frege logitsistlikku programmi ellu viia. Kolmest mahukast k\xc3\xb6itest koosnevas raamatus "Principia Mathematica" (1910\xe2\x80\x931913) p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid nad kogu matemaatika rajada \xc3\xbchele aksiomaatikale. Selle t\xc3\xb6\xc3\xb6 k\xc3\xa4igus s\xc3\xbcndisid ka Russelli m\xc3\xa4\xc3\xa4ravate kirjelduste teooria (avaldatud 1905) ja t\xc3\xbc\xc3\xbcpide teooria (avaldatud 1908)._NEWLINE_Russell ja Whitehead ei suutnud logitsistlikku programmi siiski l\xc3\xb5puni ellu viia. Esiteks oli kaheldav, kas t\xc3\xbc\xc3\xbcpide teooria kuulub loogikasse. Teiseks kasutas "Principia Mathematica" s\xc3\xbcsteem l\xc3\xb5pmatuse aksioomi ja valiku aksioomi, mille loogilisus ei ole samuti ilmne. L\xc3\xb5pliku hoobi logitsismile andis Kurt G\xc3\xb6deli avastus. Kuigi Russelli ja Whiteheadi s\xc3\xbcsteemis puudusid Frege l\xc3\xa4henemisele omased paradoksid, t\xc3\xb5estas G\xc3\xb6del, et just sellep\xc3\xa4rast ei saa ei "Principia Mathematica" ega \xc3\xbckski muu mittevastuoluline loogikas\xc3\xbcsteem t\xc3\xb5estada k\xc3\xb5iki matemaatika t\xc3\xb5desid ning seet\xc3\xb5ttu on Russelli programm paratamatult l\xc3\xb5puni teostamatu.\n_START_SECTION_\nKeelefilosoofia\n_START_PARAGRAPH_\nRusselli t\xc3\xa4htsaim panus keelefilosoofiasse on tema m\xc3\xa4\xc3\xa4ravate kirjelduste teooria. Tavaliselt kasutatakse selle illustreerimiseks v\xc3\xa4ljendit "Prantsusmaa praegune kuningas", nii nagu see esineb lauses "Praegune Prantsusmaa kuningas on kiilaspea." Millisest objektist see lause r\xc3\xa4\xc3\xa4gib? Praegu ju Prantsusmaal kuningat ei ole. Alexius Meinong oli leidnud, et tuleb postuleerida \'mitteeksisteerivate entiteetide\' sf\xc3\xa4\xc3\xa4r. S\xc3\xa4\xc3\xa4raseid lauseid kasutades me osutaksime siis sellesse sf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kuuluvatele entiteetidele. Ent see oleks v\xc3\xa4gagi kummaline teooria. Frege arvas n\xc3\xa4htavasti, et me v\xc3\xb5ime m\xc3\xb5ttetusena k\xc3\xb5rvale j\xc3\xa4tta k\xc3\xb5ik laused, mille s\xc3\xb5nad osutavad ilmselt mitteeksisteerivatele objektidele. Sellise lahenduse puhul on \xc3\xbcheks raskuseks see, et m\xc3\xb5ned s\xc3\xa4\xc3\xa4rastest lausetest, nagu n\xc3\xa4iteks "Kui Prantsusmaa praegune kuningas on kiilaspea, siis ei ole Prantsusmaa praegusel kuningal peas \xc3\xbchtegi karva" mitte ainult ei paista m\xc3\xb5ttekana, vaid koguni ilmselt t\xc3\xb5esena. Umbes samasugune probleem tekiks ka siis, kui Prantsusmaal oleks kaks kuningat: millist neist siis t\xc3\xa4histaks v\xc3\xa4ljend \'Prantsusmaa kuningas\'?_NEWLINE_See probleem tekib k\xc3\xb5ikide nn m\xc3\xa4\xc3\xa4ravate kirjelduste puhul. Nende hulka kuuluvad tavaliselt k\xc3\xb5ik v\xc3\xa4ljendid, mis algavad inglise keeles artikliga the, ning m\xc3\xb5nikord ka p\xc3\xa4risnimed, nagu n\xc3\xa4iteks \'Walter Scott\'. (Viimases punktis l\xc3\xa4hevad arvamused lahku: Russell arvas puhuti, et p\xc3\xa4risnimesid ei tohiks \xc3\xbcldse nimetada nimedeks, sest nad on k\xc3\xb5igest \'varjatud m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad kirjeldused\', kuid hiljem on p\xc3\xa4risnimesid ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ravaid kirjeldusi sageli vaadeldud t\xc3\xa4iesti erinevate asjadena.) Milline on m\xc3\xa4\xc3\xa4ravate kirjelduste loogiline vorm? Teiste s\xc3\xb5nadega, kuidas me peaksime neid \xc3\xbcmber s\xc3\xb5nastama, et n\xc3\xa4idata, kuidas \xe2\x80\x93 nagu Frege \xc3\xbctleks \xe2\x80\x93 terviku t\xc3\xb5esus oleneb osade t\xc3\xb5esusest? Paistab, et m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad kirjeldused on nagu nimed, mis loomu poolest t\xc3\xa4histavad t\xc3\xa4pselt \xc3\xbchte asja. Mida siis \xc3\xb6elda lause kui terviku kohta, kui \xc3\xbcks selle osadest ei t\xc3\xb6\xc3\xb6ta, nagu peab?_NEWLINE_Russelli lahendus l\xc3\xa4htus ideest, et anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida ei tule m\xc3\xa4\xc3\xa4ravat kirjeldust omaette v\xc3\xb5etuna, vaid kogu lauset, milles see sisaldub. Tema ettepanek oli s\xc3\xb5nastada lause "Prantsusmaa praegune kuningas on kiilaspea" \xc3\xbcmber nii: "On olemas niisugune x, et x on Prantsusmaa praegune kuningas, miski muu peale x-i ei ole Prantsusmaa praegune kuningas ning x on kiilaspea." Russell v\xc3\xa4itis, et iga m\xc3\xa4\xc3\xa4rav kirjeldus sisaldab tegelikult olemasoluv\xc3\xa4idet ja ainsusev\xc3\xa4idet, kuid neid saab \xc3\xbcksteisest lahutada ning vaadelda eraldi predikatsioonist, mis on k\xc3\xb5nealuse lause ilmne sisu. Nii et lause tervikuna \xc3\xbctleb mingi objekti kohta kolme asja: kaks neist sisalduvad m\xc3\xa4\xc3\xa4ravas kirjelduses ja kolmas sisaldub \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud lauses. Kui objekti ei ole olemas v\xc3\xb5i ta pole ainus, siis osutub kogu lause v\xc3\xa4\xc3\xa4raks, mitte m\xc3\xb5ttetuks._NEWLINE_\xc3\x9cks t\xc3\xa4htsamaid vastuv\xc3\xa4iteid Russelli teooriale (selle esitas Peter Strawson) seisneb selles, et m\xc3\xa4\xc3\xa4ravad kirjeldused ei v\xc3\xa4ida oma objekti olemasolu, vaid ainult eeldavad seda.\n_START_SECTION_\nEpistemoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nRusselli epistemoloogia tegi l\xc3\xa4bi mitu etappi, millest suurem osa on filosoofia hilisemas ajaloos k\xc3\xb5rvale j\xc3\xa4\xc3\xa4nud. Temalt p\xc3\xa4rinevad siiski m\xc3\xb5isted kahe viisi kohta, kuidas me saame mingi objekti kohta midagi teada: teadmine tutvuse kaudu ja teadmine kirjelduse kaudu. Russell leidis, et me saame olla tuttavad \xc3\xbcksnes oma meelteandmetega, hetkeliste v\xc3\xa4rvi-, heli- jms. aistingutega ning k\xc3\xb5ik muu, sealhulgas f\xc3\xbc\xc3\xbcsilised esemed, on tunnetatav \xc3\xbcksnes arutluse teel (kirjelduse kaudu), kuid mitte vahetult. Seda eristust on aga hakatud rakendama palju laiemas m\xc3\xb5ttes._NEWLINE_Induktsiooniprobleemi p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Russell lahendada induktsiooniprintsiibi abil._NEWLINE_Ta pooldas loogilist empirismi, mille kohaselt teadmine jaguneb sisut\xc3\xbchjade aprioorsete loogiliste t\xc3\xb5dede (sealhulgas matemaatika t\xc3\xb5dede) teadmiseks ja kogemusel p\xc3\xb5hinevaks sisukaks teadmiseks.\n_START_SECTION_\nRusselli m\xc3\xb5ju filosoofias\n_START_PARAGRAPH_\nRussellit peetakse \xc3\xbcheks anal\xc3\xbc\xc3\xbctilise filosoofia rajajatest. P\xc3\xb5hiliselt George Edward Moore ja Russell \'algatasid idealismivastase m\xc3\xa4ssu\' 20. sajandi alguse briti filosoofias. (Kolmk\xc3\xbcmmend aastat hiljem j\xc3\xa4rgnes sellele Viini ringi loogiliste positivistide \'metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsikavastane m\xc3\xa4ss\'.) Russell ja Moore p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid k\xc3\xb5rvaldada sellise filosoofia, mis oli nende meelest m\xc3\xb5ttetu ja segane, ning taotlesid argumentatsiooni selgust ja t\xc3\xa4psust. Selle programmi j\xc3\xa4tkuks olid Russelli ja Whiteheadi loogikaalased t\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_Ludwig Wittgenstein \xc3\xb5ppis 1911\xe2\x80\x931914 Russelli juures. T\xc3\xa4nu Russellile avaldati Wittgensteini "Loogilis-filosoofiline traktaat" ning t\xc3\xa4nu temale sai Wittgenstein hiljem t\xc3\xb6\xc3\xb6koha Cambridge\'is ja mitmeid stipendiume. Kuid Wittgensteini hilisfilosoofiaga Russell ei n\xc3\xb5ustunud, Wittgenstein aga hakkas Russellit pidama "pinnapealseks ja libekeelseks". _NEWLINE_Russell avaldas suurt m\xc3\xb5ju ka Willard Van Orman Quine\'ile, Karl Popperile ja paljudele teistele.\n_START_SECTION_\nKodanikupositsioon\n_START_PARAGRAPH_\nBertrand Russell oli avalik patsifist. Ta oli vastu Suurbritannia osalemisele Esimeses maailmas\xc3\xb5jas. Selle eest teda k\xc3\xb5igepealt trahviti ning seej\xc3\xa4rel ta kaotas oma \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ukoha Cambridge\'i \xc3\x9clikooli Trinity College\'is ja l\xc3\xb5puks oli ta kuus kuud vangis. Teise maailmas\xc3\xb5ja eel\xc3\xb5htul pooldas ta rahusobituspoliitikat, kuid tunnistas hiljem, et Hitleri re\xc5\xbeiim tuli h\xc3\xa4vitada._NEWLINE_Russell nimetas oma positsiooni suhteliseks patsifismiks: ta pidas s\xc3\xb5da igal juhul suureks paheks, kuid teatud erilistel asjaoludel (n\xc3\xa4iteks siis, kui Hitler \xc3\xa4hvardas vallutada kogu Euroopa), on see v\xc3\xb5ib-olla v\xc3\xa4iksem pahe._NEWLINE_20. novembril 1948 esines Russell avaliku k\xc3\xb5nega Westminster Schoolis ning \xc5\xa1okeeris m\xc3\xb5ningaid hooletumaid kuulajaid sellega, et ta paistis pooldavat ennetavat tuumal\xc3\xb6\xc3\xb6ki N\xc3\xb5ukogude Liidule. Russell v\xc3\xa4itis, et USA ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vaheline s\xc3\xb5da on v\xc3\xa4ltimatu, mist\xc3\xb5ttu on humanitaarkaalutlustel soovitav sellega v\xc3\xb5imalikult ruttu \xc3\xbchele poole j\xc3\xb5uda. Russell leidis, et sellise s\xc3\xb5ja suudab inimkond veel \xc3\xbcle elada, ent kui m\xc3\xb5lemad pooled on j\xc3\xb5udnud soetada suuremaid tuumarelvavarusid ja v\xc3\xb5imsamaid relvi, siis tuumas\xc3\xb5da tooks kaasa inimkonna huku. Hiljem hakkas Russell pooldama m\xc3\xb5lemapoolset desarmeerimist._NEWLINE_Alates 1950. aastatest oli Russell tuumarelvade h\xc3\xa4\xc3\xa4lekas vastane. Ta osales Pugwashi konverentsidel ja hiljem korraldas neid. Koos Albert Einsteiniga avaldasid nad Russelli-Einsteini manifesti. 1961 oli ta seoses tuumadesarmeerimist pooldavate meeleavaldustega n\xc3\xa4dal aega vangis. Ta oli Vietnami s\xc3\xb5ja vastu ning korraldas koos Jean-Paul Sartre\'iga nn Russelli tribunali, mis pidi paljastama USA s\xc3\xb5jakuritegusid._NEWLINE_Russell v\xc3\xb5itles oma kirjutistes viktoriaanlike arusaamade vastu moraalist. Oma varastes kirjutistes avaldas ta arvamust, et abieluv\xc3\xa4line seks ei pruugi olla ebamoraalne, kui tegemist on teineteist armastavate mehe ja naisega. Kuigi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ei tundu see seisukoht \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslik, tekitas see suurt avalikku meelepaha ja hukkam\xc3\xb5istu, kui Russell esimest korda Ameerika \xc3\x9chendriikides k\xc3\xa4is. (Russelli eraelu oli k\xc3\xbcll palju hedonistlikum kui see tema kirjutistest n\xc3\xa4htus, kuid seda tol ajal veel ei teatud.)_NEWLINE_1963 hakkas t\xc3\xb6\xc3\xb6le Bertrand Russelli Rahufond rahu, inim\xc3\xb5iguste ja sotsiaalse \xc3\xb5igluse heaks._NEWLINE_Ta kritiseeris juba varakult John Kennedy m\xc3\xb5rva ametlikku versiooni: tema t\xc3\xb6\xc3\xb6d "16 Questions on the Assassination" ("16 k\xc3\xbcsimust atentaadi kohta"; 1964) peetakse t\xc3\xa4nini selle juhtumi v\xc3\xa4ga heaks k\xc3\xa4sitluseks._NEWLINE_Usuasjades nimetas Russell end filosoofiliseks agnostikuks ja praktiliseks ateistiks. Ta kirjutas, et suhtub kristlikku Jumalasse samamoodi nagu vanakreeka jumalatesse: ta on v\xc3\xa4ga veendunud, et neid ei ole olemas, kuid ei suuda seda rangelt t\xc3\xb5estada. Oma positsiooni v\xc3\xa4ljendas ta kirjutistes "Am I an Atheist or an Agnostic?" ("Kas ma olen ateist v\xc3\xb5i agnostik") ja "Why I am not a Christian?" ("Miks ma ei ole kristlane")._NEWLINE_Poliitikas oli tema visiooniks hea, demokraatlik sotsialism. Ta suhtus v\xc3\xa4ga kriitiliselt Stalini re\xc5\xbeiimi totalitarismisse. Ta r\xc3\xa4\xc3\xa4gib ka v\xc3\xb5imalikust \xc3\xbchiskonna teaduslikust planeerimisest tulevikus:_NEWLINE_"Tuleviku sotsiaalps\xc3\xbchholoogidel on hulk koolilaste klasse, kelle peal nad katsetavad erinevaid meetodeid, kuidas kutsuda esile k\xc3\xb5igutamatut veendumust, et lumi on must. J\xc3\xb5utakse mitmele tulemusele. Esiteks, et kodu m\xc3\xb5ju segab. Teiseks, et kuigi palju ei saa teha, kui indoktrineerimine ei alga enne k\xc3\xbcmneaastaseks saamist. Kolmandaks, et v\xc3\xa4ga t\xc3\xb5husad on lauluks seatud v\xc3\xa4rsid, mida korduvalt skandeeritakse. Neljandaks, et arvamust, et lumi on valge, tuleb pidada haiglast, ekstsentrilist maitset v\xc3\xa4ljendavaks (...) Kuigi seda teadust uuritakse hoolega, j\xc3\xa4etakse see rangelt valitseva klassi teada. Rahval ei lubata teada saada, kuidas nende veendumusi tekitatakse. Kui tehnikat t\xc3\xa4iustatakse, siis iga valitsus, mis on p\xc3\xb5lvkonna v\xc3\xa4ltel hariduse eest hoolitsenud, suudab oma alamaid kindlalt kontrollida, vajamata s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gesid ega politseinikke." ("The Impact of Science of Society" ("Teaduse m\xc3\xb5ju \xc3\xbchiskonnale"; 1951)).'