b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xb5hjamaad\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjamaadega l\xc3\xa4hedaselt seotud alad\n_START_PARAGRAPH_\nMitmetel aladel on P\xc3\xb5hjamaadega pikaajaline ja l\xc3\xa4hedane suhe ning need identifitseerivad end l\xc3\xa4hedaseks m\xc3\xb5ne v\xc3\xb5i k\xc3\xb5igi P\xc3\xb5hjamaadega. Enamasti neid ei peeta aga P\xc3\xb5hjamaade osaks.\n_START_SECTION_\nShetland ja Orkney\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0otimaa p\xc3\xb5hjaosas asuvad saared \xe2\x80\x93 Orkney ja Shetland \xe2\x80\x93 omavad P\xc3\xb5hjamaist identiteeti. Saared olid Norra kolooniaks \xc3\xbcle 500 aasta, kuid sattusid \xc5\xa0oti krooni alla aastal 1472._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal olid Shetland ja Orkney t\xc3\xa4htsateks baasideks eksiilis olevatele Norra relvaj\xc3\xb5ududele. Shetlandist toodi ja sinna viidi p\xc3\xb5genikke, agente ja varustust Norrast._NEWLINE_T\xc3\xa4htsal kohal on olnud majandusl\xc3\xa4hedus. Kultuurivahetus ja \xc3\xbchised spordiv\xc3\xb5istlused toimuvad pidevalt. Geneetiline uuring leidis, et 60% Shetlandi ja Orkney saarte meestest on geneetiliselt p\xc3\xa4rit Norrast.\n_START_SECTION_\nEesti\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast iseseisvumist aastal 1991 on Eesti huvitunud enda sidumisest P\xc3\xb5hjamaadega keele, kultuuri ja ajaloo \xc3\xbchisuse t\xc3\xb5ttu Soome, Rootsi ja Taaniga. Eesti keel on l\xc3\xa4hedaselt seotud soome keelega ning eestlased on soomeugrilased. Eesti on olnud Taani ja Rootsi impeeriumite osaks mitmeid sajandeid. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on t\xc3\xa4htsal kohal majandustegevuse seotus P\xc3\xb5hjamaadega, kolmveerand investeeringutest, mis l\xc3\xa4hevad Eestisse, p\xc3\xa4rinevad P\xc3\xb5hjamaadest (eriti Soomest ja Rootsist) ning sinna suundub ka 58% Eesti ekspordist. Eesti poliitiline s\xc3\xbcsteem teeb riigi aga P\xc3\xb5hjamaadest erinevaks._NEWLINE_1999. aastal pidas Eesti tollane v\xc3\xa4lisminister Toomas Hendrik Ilves Rootsis k\xc3\xb5ne Eesti kui P\xc3\xb5hjamaa. 2003 toimus v\xc3\xa4lisministeeriumis n\xc3\xa4itus Estonia: Nordic with a Twist. 2005 liitus Eesti Euroopa Liidu P\xc3\xb5hjala lahingugrupiga ning tunneb huvi P\xc3\xb5hjamaade N\xc3\xb5ukoguga liitumise vastu.\n_START_SECTION_\nTeised\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaa p\xc3\xb5hjapoolseim osa, Schleswig omas P\xc3\xb5hjamaist identiteeti kuni selle \xc3\xbchendamiseni Saksamaaga 19. sajandi keskpaigas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ei ole \xc3\xbchisus P\xc3\xb5hjamaadega Schleswigi \xc3\xbchiskonnas ja selle elanikes eriti silmapaistev.\n_START_SECTION_\nVeealad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjameri, Gr\xc3\xb6\xc3\xb6ni meri, L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeri, Norra meri, Taani v\xc3\xa4in, Taani v\xc3\xa4inad,'