b'\n_START_ARTICLE_\nNeuk\xc3\xb6lln\n_START_SECTION_\nElanikkond ja sotsiaalne olukord\n_START_PARAGRAPH_\nNeuk\xc3\xb6llnil on halb maine. Sageli tuuakse teda sotsiaalsete probleemide n\xc3\xa4iteks. Mitu Neuk\xc3\xb6llni piirkonda on linnavalitsus nimetanud \xe2\x80\x9eerilise arendamisvajadusega alaks\xe2\x80\x9c. Kogu linnas on seesuguseid piirkondi 17 ja neist 9 asuvad Neuk\xc3\xb6llnis: Reuterplatz, Rollbergsiedlung, High-Deck-Siedlung, Schillerpromenade, Richardplatz S\xc3\xbcd, Gropiusstadt/Lipschitzallee, Flughafenstra\xc3\x9fe, Wei\xc3\x9fe Siedlung ja K\xc3\xb6rnerpark. Seal on keskmisest oluliselt suurem kuritegevus. Narkokuriteod, sissemurdmised ja raskete kehavigastuste tekitamine on igap\xc3\xa4evane. Lisanduvad integratsiooniprobleemid ja v\xc3\xb5imuorganite soovimatus tunnistada politseiv\xc3\xa4givalda. Berliini integratsiooniv\xc3\xb5imude hinnangul ei tulene Neuk\xc3\xb6llni probleemid suurest muulaste osakaalust, vaid on sotsiaalset laadi ja kehtivad ka sealsete sakslaste kohta: Neuk\xc3\xb6llnis on suur t\xc3\xb6\xc3\xb6tus, madal haridustase ja palju kooli pooleli j\xc3\xa4tvaid noori. _NEWLINE_Samas on Neuk\xc3\xb6llni p\xc3\xb5hjaosas alanud keskklassistumine ning tekkinud on hulk ateljeesid ja s\xc3\xb6\xc3\xb6gikohti. P\xc3\xb5hja-Neuk\xc3\xb6llnist on saamas populaarne elupiirkond. _NEWLINE_1987. aastal anti rajoonile Euroopa auhind eeskujuliku integratsioonit\xc3\xb6\xc3\xb6 eest ning 2008. aastal andis Saksamaa valitsus Neuk\xc3\xb6llnile tiitli \xe2\x80\x9eMitmekesisuse asupaik\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Neuk\xc3\xb6lln valiti Euroopa N\xc3\xb5ukogu ja Euroopa Komisjoni paljurahvuseliste linnade programmi pilootlinnaks.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4navapilt\n_START_PARAGRAPH_\nNeuk\xc3\xb6llni rajoonis on mitu hoonestuslaadi. Rajooni p\xc3\xb5hjaosas on kesklinnale iseloomulik k\xc3\xb5rghoonestus. L\xc3\xb5una pool on pigem eeslinnale omane, kohati isegi maapiirkonda meenutav hoonestus. Neuk\xc3\xb6llni linnaosas domineerib 19. sajandi keskpaigast Gr\xc3\xbcnderzeiti ajastust p\xc3\xa4rinev vanem, Berliinile omastest roheliste sisehoovidega kortermajadest koosnev hoonestus. Rajooni l\xc3\xb5unaosas asub 1970. aastatel valminud elamupiirkond Gropiusstadt.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nNeuk\xc3\xb6llni mainiti esmakordselt 1360 Richardsdorpina, hiljem kasutati nimesid Ricksdorf (Rieksdorf) ja Rixdorf. Asula kese asus tollal Richardplatzi kohal._NEWLINE_1737 lubas Friedrich Wilhelm I B\xc3\xb6\xc3\xb6mimaalt p\xc3\xa4rit luteri usku p\xc3\xb5genikel asuda piirkonda elama. P\xc3\xb5genikud rajasid oma k\xc3\xbcla v\xc3\xa4ljapoole senise asula piiri ja 1797. aastal sai B\xc3\xb6hmisch-Rixdorf oma v\xc3\xb5imuorganid. 1874. aastal m\xc3\xb5lemad iseseisvad asulad liideti. _NEWLINE_Nime Neuk\xc3\xb6lln sai Rixdorf 1912. Nimemuutuse tingis koha halb maine, sest Rixdorfi peeti tollal kriminaalseks piirkonnaks._NEWLINE_1. oktoobril 1920 liideti Neuk\xc3\xb6lln Berliiniga. Koos Britzi, Rudow ja Buckowi k\xc3\xbcladega moodustas Neuk\xc3\xb6lln Berliini 14. haldusrajooni. _NEWLINE_Neuk\xc3\xb6llnil on kolmteist s\xc3\xb5pruslinna. V\xc3\xa4lismaal asuvad s\xc3\xb5pruslinnad on t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt m\xc3\xb5ne suurlinna l\xc3\xa4hedal asuvad v\xc3\xa4ikelinnad v\xc3\xb5i suurlinna linnarajoonid. Neuk\xc3\xb6llni s\xc3\xb5pruslinnad on Anderlecht (Belgia, alates 1955), Boulogne-Billancourt (Prantsusmaa, alates 1955), Hammersmith and Fulham (Londoni linnaosa, Suurbritannia, alates 1955), Wetzlar (Saksamaa, alates 1959), K\xc3\xb6ln (Saksamaa, alates 1967), Leonberg (Saksamaa, alates 1970), Bat Yam (Iisrael, alates 1978), Marino (Itaalia, alates 1980), \xc3\x9ast\xc3\xad nad Orlic\xc3\xad (T\xc5\xa1ehhimaa, alates 1989), Pu\xc5\xa1kin (Venemaa, alates 1991), Praha 5. linnarajoon (T\xc5\xa1ehhimaa, alates 2005) ja Cigli (Izmiri linnarajoon, T\xc3\xbcrgi, alates 2005).'