b'\n_START_ARTICLE_\nKalju Kruusa\n_START_PARAGRAPH_\nKalju Kruusa (kodanikunimi Jaanus Valk; s\xc3\xbcndinud 10. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti luuletaja ja t\xc3\xb5lkija.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nKalju Kruusa l\xc3\xb5petas 1992 Tallinna 20. Keskkooli ja astus aasta p\xc3\xa4rast Tartu \xc3\x9clikooli, kus \xc3\xb5ppis 1993\xe2\x80\x931997 inglise filoloogiat ja semiootikat. Aastal 1997 l\xc3\xa4ks ta Eesti Humanitaarinstituuti romanistika erialale ja l\xc3\xb5petas Tallinna \xc3\x9clikooli 2008 bakalaureuset\xc3\xb6\xc3\xb6ga "Mallarm\xc3\xa9 luule: kogelemine". Aastatel 2004\xe2\x80\x932005 viibis ta vahetus\xc3\xbcli\xc3\xb5pilasena T\xc5\x8dky\xc5\x8ds Waseda \xc3\xbclikoolis ja \xc3\xb5ppis jaapani keelt._NEWLINE_Aastal 2001 asutas ta koos Hasso Krulliga t\xc3\xb5lkeluule internetiajakirja Ninniku._NEWLINE_Kalju Kruusa on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti PEN-klubi liige.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nKalju Kruusa esimene luulekogu "Meeleolu" ilmus 1999. T\xc3\xa4pselt dateeritud luuletused on ka meeleoluliselt t\xc3\xa4psed, s\xc3\xbcndmuspaik tavaliselt suvine aed mere \xc3\xa4\xc3\xa4res. Jaak Urmeti s\xc3\xb5nul muudetakse seal meeleoludeks "kogu \xc3\xbcmbritsev rikkalik floora \xe2\x80\x93 \xc3\xb5unapuud, ploomioksad, kirsilehed, p\xc3\xa4hklipuud, sirelid, p\xc3\xa4rnad, kastanid, pihlakad, vahtrad, toomingad, saialilled, karikakrad, kressid, floksid, moonid \xe2\x80\x93 ja nii kuni k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalike aedviljadeni v\xc3\xa4lja". Luuletuste kirjaviis on ainukordne (y pro \xc3\xb5) ja j\xc3\xa4tkub ka autori j\xc3\xa4rgmistes kogudes. Originaaltekstide vahele on p\xc3\xb5imitud t\xc3\xb5lkeid._NEWLINE_Teises luulekogus "Treffamisi" (2004) liigub autor j\xc3\xa4rjest argisemate olukordade ja s\xc3\xbcndmuste kirjeldamise suunas, kuid samas on tekstides tajutud metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsilist nihet, mis Jan Kausi s\xc3\xb5nul "p\xc3\xbc\xc3\xbcaks justkui n\xc3\xa4idata, et \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik kui argist teemat puudutav luuletus riivab juba pelgalt oma olemasolu, oma kirjutatuks tulemise faktiga midagi s\xc3\xbcgavamat." Kalju Kruusa keeletarvitus muutub seejuures j\xc3\xa4rjest peenekoelisemaks ja isikup\xc3\xa4rasemaks, paistes veel rohkem silma j\xc3\xa4rgmises kogus "Pilvedgi mindgi liigutavadgi" (2008), kus t\xc3\xa4hendusi loob ka kirjaviisi v\xc3\xb5i interpunktsiooni muutmine ja ebareeglip\xc3\xa4rane grammatika. Tihti on luuletuse fookuses pealtn\xc3\xa4ha t\xc3\xbchine seik v\xc3\xb5i fantaasia, mida keeleliselt v\xc3\xb5imendatakse kuhjamise, kordamise ja teisendamise abil. Seda tehnikat on Hasso Krull v\xc3\xb5rrelnud fuugakunstiga, millest "\xc3\xbche kontrapunkti kaudu veel \xc3\xb5iget ettekujutust ei saa". _NEWLINE_Aastal 2010 ilmunud luulekogu "T\xc3\xbchhja" v\xc3\xa4ljendab \xc3\xbchiskondlikke pettumusmeeleolusid. Raamat sisaldab ka jaapani luule t\xc3\xb5lkeid._NEWLINE_Kalju Kruusa on t\xc3\xb5lkinud luulet, proosat ja n\xc3\xa4idendeid jaapani, hiina, havai, itaalia, prantsuse, soome ja inglise keelest.'