b'\n_START_ARTICLE_\nTubrilinn\n_START_PARAGRAPH_\nTubrilinn (ka Tubri maalinn, Ridala linnus) on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase Haapsalu linna territooriumil J\xc3\xb5\xc3\xb5dre k\xc3\xbcla ja Parila m\xc3\xb5isa l\xc3\xa4hedal asunud linnus.\n_START_SECTION_\nOletus Maianpata linnuse kohta\n_START_PARAGRAPH_\nTubrilinna linnust on peetud ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Maianpata (ehk Maianpathe) linnuseks. Eesti arheoloogide arvates ei ole piisavaid arheoloogilisi t\xc3\xb5endeid, et Maianpata linnus Tubrilinnas asuda v\xc3\xb5is.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArheoloog Mati Mandeli hinnangul v\xc3\xb5idi Ridala Tubrilinna linnus p\xc3\xbcstitada viikingiajal ning J\xc3\xb5\xc3\xb5dre l\xc3\xa4hedal leitud 1. v\xc3\xb5i 2. sajandist p\xc3\xa4rinev J\xc3\xb5\xc3\xb5dre kivikalme viitab sellele, et piirkond on asustatud olnud v\xc3\xa4hemalt alates meie ajaarvamise algusest. Ridala \xc3\xbcmbruse asustus hakkas tihenema I aastatuhande teisel poolel ja ilmselt just siis kujunes v\xc3\xa4lja ka Ridala muinaskihelkond, mis h\xc3\xb5lmas hilisemast kirikukihelkonnast oluliselt suurema ala ning mille keskuseks kujunes Tubrilinna muinaslinnus. Tubrilinna \xc3\xbcmbrusest on v\xc3\xa4lja selgitanud 14 muistset k\xc3\xbclaaset ja selle p\xc3\xb5hjal v\xc3\xb5ib Ridalat pidada tihedaima asustusega kihelkonnakeskuseks muinasaja l\xc3\xb5pu L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal. See v\xc3\xb5ib selgitada ka kihelkonna nime kasutamist kogu L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa t\xc3\xa4henduses.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nOvaalne linnuseala h\xc3\xb5lmab umbes 1000 ruutmeetrit. Ringvall-linnuse sarnasust n\xc3\xa4itab peamiselt raudkividest laotud ovaalse kujuga 3,5 m laiune vall. Sellest on k\xc3\xb5ige paremini s\xc3\xa4ilinud 18 m pikkune l\xc3\xb5unak\xc3\xbclje vall. Idapoolses vallis, mille k\xc3\xb5rgus k\xc3\xbc\xc3\xbcndib 1,5 m ja laius 3,5 m, on kivim\xc3\xbc\xc3\xbcri servad fikseeritavad. Edelapoolse valli l\xc3\xb5ikudes on kaitseehitised osaliselt h\xc3\xa4vinud kuid l\xc3\xb5unapoolse valliga kokku puutuv osa osaliselt s\xc3\xa4ilinud. L\xc3\xa4\xc3\xa4nek\xc3\xbclje vall on ilmselt 3 m laiuselt laiali aetud ning seet\xc3\xb5ttu m\xc3\xb5nek\xc3\xbcmne sentimeetri k\xc3\xb5rgusena aimatav. Loodeservas on vall ainult aimatav, mitte selgesti n\xc3\xa4htav ja p\xc3\xb5hjaservas 13 m pikkusel ja 8 m laiusel alal veidi k\xc3\xb5rgema k\xc3\xbcnkliku kohana hoomatav. Arvatakse, et idak\xc3\xbcljel, kus vall 18 m pikkuselt puudub, v\xc3\xb5is asetseda v\xc3\xa4ravaava. Kuna \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud k\xc3\xb5rgendiku maapind on linnusega \xc3\xbchek\xc3\xb5rgune, v\xc3\xb5is tegu olla mingisuguse eellinnuse v\xc3\xb5i v\xc3\xa4rava eelkaitseehitise j\xc3\xa4\xc3\xa4nukiga._NEWLINE_Linnusealal on j\xc3\xa4lgitav tume pinnas, mis ulatub 0,4\xe2\x80\x930,5 m s\xc3\xbcgavuseni. Muinasasula kultuurkihti on m\xc3\xa4rgata linnuse l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja edelajalamil, mille juures olevat vanasti asunud Silmaallikas.\n_START_SECTION_\nLeide\n_START_PARAGRAPH_\nKirde\xe2\x80\x93edelasuunalisele 2\xe2\x80\x934 meetri k\xc3\xb5rgusele seljandikule p\xc3\xbcstitatud linnusest 19. sajandi keskpaigas juhuleiuna leitud ristikujuline ripats t\xc3\xb5endab, et Tubrilinn oli kasutusel veel 13. sajandil._NEWLINE_Linnuseaseme juurest p\xc3\xb5llult on 1950. aastatel leitud noorema rauaaja keraamikat. Vaatamata sellele, et kogutud leiud p\xc3\xa4rinevad nooremast rauaajast, on Tubrilinna n\xc3\xa4ol t\xc3\xbcpoloogiliselt tegemist rohkem keskmise ja vanema rauaaja linnusega.'