b'\n_START_ARTICLE_\nAtlandi tuur\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hja-Ameerikas elavat tuura Acipenser oxyrhynchus peetakse ka atlandi tuura alamliigiks Acipenser sturio oxyrhynchus\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nTuura rahvap\xc3\xa4raste nimetuste seas on tuurakala, tuurkala, t\xc3\xbcdi, sammikala, samb ja t\xc3\xbc\xc3\xbcrakala.\n_START_SECTION_\nLevila ja elupaigad\n_START_PARAGRAPH_\nAtlandi tuur elab Euroopa rannikuvetes. M\xc3\xb5ned on \xc3\xbcletanud Atlandi ookeani ja j\xc3\xb5udnud P\xc3\xb5hja-Ameerikasse._NEWLINE_Tuur esineb ka Eestis, kuid on L\xc3\xa4\xc3\xa4nemeres haruldane._NEWLINE_Ta elab rannal\xc3\xa4hedases madalas merevees, j\xc3\xb5gede suudmealadel ja j\xc3\xb5gedes.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nTuural on kiilukujuline lamenenud pea, mis l\xc3\xb5peb pika teravalt v\xc3\xa4ljavenitatud ninamikuga (nokisega). Silmad on v\xc3\xa4iksed, pisut ovaalse kujuga, messingkollase vikerkestaga. Suu on v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ike ja asetseb kehas pikiteljega risti. Ta v\xc3\xb5ib v\xc3\xa4lja sopistuda. Nokise tipu ja suu vahel on neli tundlikku poiset._NEWLINE_Kere on piklik. Seljauimed asetsevad kaugel taga._NEWLINE_Keha katab soomuste asemel viis pikirida suuri radiaalmustriga luukilpe, nii et keha paistab viietahuline. Selja- ja k\xc3\xbcljekilbiridade vahel on palju v\xc3\xa4ikesi rombikujulisi luunaaste, mille kuju on atlandi tuura iseloomulik tunnus. Peal on s\xc3\xb5merapinnalised tihedalt \xc3\xbcksteise vastu liibuvad luuplaadikesed. Kala kasvades luukilbid lamenduvad ja nende paiknemine kehal j\xc3\xa4\xc3\xa4b h\xc3\xb5redamaks._NEWLINE_K\xc3\xb5ht on kollane v\xc3\xb5i hallikasvalge ja selg tume oliivhall (pruunikashall), rohekas v\xc3\xb5i m\xc3\xa4\xc3\xa4rdunud kollane. K\xc3\xbcljed on sinkjash\xc3\xb5bedased._NEWLINE_Tuur on tavaliselt 1\xe2\x80\x932 m pikkune, kuid v\xc3\xb5ib kasvada kuni 3,5 m pikkuseks (rekord umbes 5 m). Ta kaalub keskmiselt 150\xc2\xa0kg, kuid v\xc3\xb5ib kaaluda kuni 315\xc2\xa0kg (rekord 500\xc2\xa0kg v\xc3\xb5i umbes tonn).\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nTuur toitub limustest ja koorikloomadest, samuti v\xc3\xa4ikestest kaladest.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nIsased saavad suguk\xc3\xbcpseks k\xc3\xb5ige varem 11-aastaselt, tavaliselt 12\xe2\x80\x9314-aastaselt (pikkus \xc3\xbcle 100\xc2\xa0cm), emased k\xc3\xb5ige varem 14-aastaselt, tavaliselt 16\xe2\x80\x9318-aastaselt (pikkus \xc3\xbcle 140\xc2\xa0cm)._NEWLINE_Tuur r\xc3\xa4ndab suve algul tihti merest enam kui 1000\xc2\xa0km kaugusele piki j\xc3\xb5gesid sigima ja muneb kiirevoolulise j\xc3\xb5e p\xc3\xb5hja 800 000 \xe2\x80\x93 2 400 000 tumehalli kleepuvat muna, mis kleepuvad kivide k\xc3\xbclge.\n_START_SECTION_\nEluiga\n_START_PARAGRAPH_\nTuur elab kuni 40-aastaseks, rekord on 100 aastat.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96koloogia ja looduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi alguses oli laialt levinud atlandi tuura kaaviar (emaste viljastamata mari). 17. sajandil maksis Narva linn k\xc3\xb5ik maksud Rootsi kuningale tuuraga._NEWLINE_Et teda on liha ja marja saamiseks tugevasti \xc3\xbcle p\xc3\xbc\xc3\xbctud, on ta n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks haruldane. Ta on kriitiliselt ohustatud liik (IUCN 2.3). Aastal 1982 v\xc3\xb5eti ta Euroopas kaitse alla._NEWLINE_Atlandi tuura arvatakse olevat alles umbes 400. Suure levila ja v\xc3\xa4ikese arvukuse t\xc3\xb5ttu on emastel ja isastel v\xc3\xa4ga raske \xc3\xbcksteist leida. Ennustatakse, et tuur sureb v\xc3\xa4lja._NEWLINE_Eestis p\xc3\xbc\xc3\xbcti tuur (Maria) viimati 1996 Muhus V\xc3\xb5rkaia kalurite poolt.'