b'\n_START_ARTICLE_\nKeemiline kineetika\n_START_SECTION_\nTemperatuur\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatuur m\xc3\xb5jutab sageli keemilise reaktsiooni kiirust \xc3\xbcsna suuresti, kuna k\xc3\xb5rgemal temperatuuril on molekulidel suurem soojusenergia. Kuigi k\xc3\xb5rgemal temperatuuril on p\xc3\xb5rked molekulide vahel sagedasemad, on sellest tingitud reaktsioonikiiruse kasv siiski t\xc3\xbchine. Kaugelt olulisem on t\xc3\xb5ik, et temperatuuri t\xc3\xb5usuga kasvab molekulide hulk, millel on piisav energia reageerimiseks ehk mille energia \xc3\xbcletab aktivatsioonienergiat._NEWLINE_Rusikareegli j\xc3\xa4rgi kiireneb reaktsioon 2\xe2\x80\x934 korda temperatuuri t\xc3\xb5stmisel 10\xc2\xa0\xc2\xb0C v\xc3\xb5rra, aga ainult homogeensete reaktsioonide korral ja toatemperatuurile l\xc3\xa4hedastel temperatuuridel.\n_START_SECTION_\nReagentide iseloom\n_START_PARAGRAPH_\nKeemilise reaktsiooni kiirus s\xc3\xb5ltub reageerivatest ainetest. Hape-alus-reaktsioonid, soolade moodustumine ja ioonvahetus on kiired reaktsioonid. Reaktsioonid, kus molekulide vahel tekib kovalentne side ja moodustuvad suured molekulid, on reeglina v\xc3\xa4ga aeglased. Reageerivate molekulide sidemete tugevus ja iseloom m\xc3\xb5jutavad tugevasti saaduste tekke kiirust. V\xc3\xa4hemate sidemete \xc3\xbcmberpaigutumistega reaktsioonid kulgevad kiiremini kui reaktsioonid, mille k\xc3\xa4igus tekib v\xc3\xb5i katkeb rohkem keemilisi sidemeid.\n_START_SECTION_\nAgregaatolek\n_START_PARAGRAPH_\nReageerivate ainete agregaatolek m\xc3\xb5jutab samuti suuresti reaktsioonikiirust. Kui reagendid on samas faasis, nagu vesilahuse puhul, viib soojusliikumine molekulid kokku. Kui aga reagendid on eri faasides, on reaktsioon piiratud vaid kokkupuutepinnaga ja tugev segamine v\xc3\xb5ib osutuda vajalikuks reaktsiooni l\xc3\xb5pule viimiseks. See t\xc3\xa4hendab, et mida k\xc3\xb5rgema peensusastmega on reageeriv tahkis v\xc3\xb5i vedelik, seda suurem on tema eripind ja seda ulatuslikum on tema kokkupuude teise reagendiga ning seda kiirem on seega ka reaktsioon.\n_START_SECTION_\nKontsentratsioon\n_START_PARAGRAPH_\nKontsentratsioon m\xc3\xa4ngib keemilistes reaktsioonides olulist rolli, sest vastavalt aktiivsete p\xc3\xb5rgete teooriale peavad kaks molekuli reaktsiooni toimumiseks p\xc3\xb5rkuma. Emma-kumma reagendi kontsentratsiooni t\xc3\xb5usuga kasvab ka p\xc3\xb5rgete sagedus, kuna reageerivaid molekule on ruumala\xc3\xbchikus rohkem ja nad on pidevalt teineteisele l\xc3\xa4hemal, mis toob kaasa reaktsioonikiiruse kasvu._NEWLINE_Lahuse segamine kiirendab samuti keemilist reaktsiooni, andes lahuse osakestele suurema kineetilise energia, mis toob kaasa p\xc3\xb5rgete arvu kasvu reagentide vahel, mis omakorda suurendab aktiivsete p\xc3\xb5rgete t\xc3\xb5en\xc3\xa4osust.\n_START_SECTION_\nKatal\xc3\xbcsaatorid\n_START_PARAGRAPH_\nKatal\xc3\xbcsaator on aine, mis kiirendab keemilist reaktsiooni, kuid mida ei kulu reaktsiooni k\xc3\xa4igus. Katal\xc3\xbcsaator kiirendab reaktsiooni, v\xc3\xb5imaldades reaktsioonil toimuda teistsuguse mehhanismiga, mille aktivatsioonienergia on madalam. Autokatal\xc3\xbc\xc3\xbcsi puhul on reaktsiooni saadus ise toimuvale reaktsioonile katal\xc3\xbcsaatoriks, p\xc3\xb5hjustades positiivset tagasisidet. Proteiine, mis toimivad biokeemilistes reaktsioonides katal\xc3\xbcsaatoritena, nimetatakse ens\xc3\xbc\xc3\xbcmideks. Ens\xc3\xbc\xc3\xbcmkatal\xc3\xbc\xc3\xbctilisi reaktsioone iseloomustab Michaelise-Menteni kineetika. Katal\xc3\xbcsaator ei m\xc3\xb5juta keemilise reaktsiooni tasakaalu, ta kiirendab p\xc3\xa4ri- ja vastassuunalisi reaktsioone v\xc3\xb5rdselt.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb5hk\n_START_PARAGRAPH_\nGaasilise reaktsiooni korral suurendab r\xc3\xb5hu t\xc3\xb5stmine p\xc3\xb5rgete arvu reageerivate ainete vahel, mille tulemusel reaktsioon kiireneb. See on seletatav t\xc3\xb5siasjaga, et gaasilise aine aktiivsus on proportsionaalne tema osar\xc3\xb5huga. Efekt on analoogne kontsentratsiooni t\xc3\xb5stmise m\xc3\xb5juga lahuses.\n_START_SECTION_\nTasakaal\n_START_PARAGRAPH_\nKeemiline kineetika tegeleb keemiliste reaktsioonide kiirustega, samas kui termod\xc3\xbcnaamika m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra reaktsiooni toimumise ulatuse. P\xc3\xb6\xc3\xb6rduva reaktsiooni korral p\xc3\xbcstitub keemiline tasakaal hetkel, kui p\xc3\xa4ri- ja vastassuunaliste reaktsioonide kiirused saavad v\xc3\xb5rdseks ning reagentide ja saaduste kontsentratsioonid enam ei muutu.\n_START_SECTION_\nVabaenergia\n_START_PARAGRAPH_\nReaktsiooni vabaenergia muut m\xc3\xa4\xc3\xa4rab \xc3\xa4ra, kas reaktsioon toimub v\xc3\xb5i mitte, samas kui kineetika n\xc3\xa4itab, kui kiire antud reaktsioon on. Keemiline reaktsioon v\xc3\xb5ib olla \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt eksotermiline ja suure positiivse entroopia muuduga, aga siiski kineetiliste takistuste t\xc3\xb5ttu praktiliselt mitte toimuda. Kui reagent v\xc3\xb5ib anda kaks erinevat saadust, siis reeglina moodustub termod\xc3\xbcnaamiliselt stabiilseim saadus, v\xc3\xa4lja arvatud erilistel juhtudel, kui reaktsioon allub kineetilise kontrolli seadusp\xc3\xa4rale._NEWLINE_Kineetiline isotoopefekt n\xc3\xa4itab, kuiv\xc3\xb5rd palju muutub reaktsioonikiirus, kui asendada \xc3\xbche reagendi mingi aatom selle isotoobiga._NEWLINE_Keemiline kineetika annab informatsiooni soojus\xc3\xbclekande kohta keemilistes reaktorites ja molaarmassi jaotuse kohta pol\xc3\xbcmeeride keemias.\n_START_SECTION_\nRakendused\n_START_PARAGRAPH_\nKeemilise reaktsiooni kineetikat kirjeldavad matemaatilised mudelid lubavad keemikutel paremini m\xc3\xb5ista ja iseloomustada keemilisi protsesse alates toidu riknemisest, mikroorganismide kasvust, osooni lagunemisest stratosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris ning l\xc3\xb5petades bioloogiliste s\xc3\xbcsteemide keeruka toimimisega. Samad mudelid leiavad rakendust ka keemiliste reaktorite loomisel ja modifitseerimisel, tagamaks suuremaid saagiseid, paremat saaduste eraldamist ja ohtlike k\xc3\xb5rvalsaaduste elimineerimist. N\xc3\xa4iteks saab kineetiliste mudelite abil leida maksimaalse saagise tarvis optimaalse temperatuuri ja r\xc3\xb5hu suurte s\xc3\xbcsivesinike molekulide katal\xc3\xbc\xc3\xbctilisel krakkimisel bensiiniks. Keemiline kineetika on \xc3\xbcks keemia p\xc3\xb5hitahke.'