b'\n_START_ARTICLE_\nZ\xc3\xbcrichi loomaaia vihmametsahall\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xbcrichi loomaaia vihmametsahall ehk Masoala hall on umbes hektarilise pindalaga vihmametsamaja Z\xc3\xbcrichi loomaaias. Halli k\xc3\xb5rgus on 30 m._NEWLINE_Ta esindab Masoala rahvuspargi troopilist vihmametsa. Teist nii suurt vihmametsamaja Euroopas ei ole. Paviljon avati suvel 2003.\n_START_SECTION_\nHalli rajamine\n_START_PARAGRAPH_\nHalli ehitamist hakati ette valmistama 1991 ning ehitust alustati 2001. Hall valmis 2003._NEWLINE_Hall l\xc3\xa4ks maksma 52 miljonit \xc5\xa0veitsi franki. Suur osa rahast saadi eraannetustest. Tegemist on Z\xc3\xbcrichi loomaaia seni kalleima projektiga. Vihmametsahall on \xc3\xbcks loomaaia peamisi t\xc3\xb5mbenumbreid. Halli avamise aastal k\xc3\xbc\xc3\xbcndis k\xc3\xbclastajate arv umbes 1,5 miljonini.\n_START_SECTION_\nTehnika\n_START_PARAGRAPH_\nTaimed arenevad t\xc3\xa4nu l\xc3\xa4bipaistvale spetsiaalsest plastmassist katusele, mis koosneb neljast millimeetripaksusest kihist, ja spetsiaalsele tehnikale h\xc3\xa4sti. Katuse esimese kolme kihi vahele pumpab arvuti poolt juhitav kompressor \xc3\xb5hku ning reguleerib automaatselt r\xc3\xb5hku. T\xc3\xa4ispuhutuna on katus meetripaksune. Peaaegu kogu p\xc3\xa4ikesevalgus p\xc3\xa4\xc3\xa4seb sealt takistamatult l\xc3\xa4bi. V\xc3\xa4liskiht kaitseb rahe ja lume eest ning on nii vastupidav, et loomaaia t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad saavad sellel vabalt jalutada. V\xc3\xa4lisest kattest on siiski mitmes kohas rahetera l\xc3\xa4bi tulnud._NEWLINE_Halli peab vastu 30 aastat.\n_START_SECTION_\nLoomad\n_START_PARAGRAPH_\nPeetakse 42 liiki loomi, sealhulgas leemureid, maakisid, kameeleone, hiidkilpkonni Dipsochelys dussumieri, linde, gekosid, konni, sisalikke ja putukaid._NEWLINE_Loomad liiguvad hallis vabalt ringi, k\xc3\xbclastajad peavad j\xc3\xa4\xc3\xa4ma teedele._NEWLINE_Loomade elav paljunemine annab tunnistust sellest, et nad tunnevad end kunstlikus vihmametsas h\xc3\xa4sti. Neid tuleb siiski toita, sest halli taimedest ja putukatest neile ei j\xc3\xa4tku._NEWLINE_Alustati 430 loomaga._NEWLINE_Esimest korda \xc3\xb5nnestus v\xc3\xa4ljaspool Madagaskarit kasvatada ohustatud paruk-iibist. Esimest korda \xc3\xb5nnestus vangistuses kasvatada sinipea-maaraagu._NEWLINE_K\xc3\xb5ige viljakamad on olnud valgep\xc3\xb5sk-vilepardid, kes on saanud 120 j\xc3\xa4rglast. Algselt oli neid linde neli isendit. \xc3\x96koloogilise tasakaalu s\xc3\xa4ilitamiseks antakse poegi \xc3\xa4ra teistele loomaaedadele. Paljunevad ka madagaskari p\xc3\xa4evagekod, leemurid, lamekilpkonlased Mauremys ja kilpkonnad Kinixys belliana. \xc3\x9cllataval kombel paljunevad ka kameeleonid._NEWLINE_Et v\xc3\xa4ltida lendkoera Pteropus rodricensis paljunemist, on k\xc3\xb5ik isendid emased. Asi on selles, et nende roe v\xc3\xb5ib lehti ja puid kahjustada ning neil on harjumus koguneda \xc3\xb5htuti \xc3\xbchele ja samale puule, mis on saja isendi puhul inetu._NEWLINE_Kasvuhoonetes leidub kahjurputukaid (n\xc3\xa4iteks Opogona sacchari, k\xc3\xa4rbsed, lehet\xc3\xa4id). Bioloogiliseks kahjurit\xc3\xb5rjeks on k\xc3\xa4iku lastud v\xc3\xa4hemalt 200 miljonit r\xc3\xb6\xc3\xb6vputukat (n\xc3\xa4iteks vaablased ja lepatriinud). K\xc3\xa4rbsevastsete t\xc3\xb5rjeks kasutatakse ka \xc3\xbcht putuktoidulist seent, tigude t\xc3\xb5rjeks \xc3\xbcmarusse.\n_START_SECTION_\nTaimed\n_START_PARAGRAPH_\nTaimi on \xc3\xbcle 20 000 ja nad kuuluvad 92 sugukonda ja 500 liiki. Alustati 17 000 taimega._NEWLINE_Umbes 30% taimedest on logistilistel p\xc3\xb5hjustel mitte Masoala rahvuspargi, vaid Aasia v\xc3\xb5i L\xc3\xb5una-Ameerika liigid: juurepallid ei saa konteineri mahu t\xc3\xb5ttu olla suuremad kui 2 kuupmeetrit. Madagaskari vihmametsas kasvavatel puudel on suuremad juurepallid, puukoole aga Madagaskaril ei ole. Seet\xc3\xb5ttu tuli suured puud tuua Aasia ja L\xc3\xb5una-Ameerika puukoolidest. Kui Madagaskarilt p\xc3\xa4rit taimed kasvavad piisavalt suureks, siis puud asendatakse. Madagaskari taimed on toodud seemnete v\xc3\xb5i istikutena Masoala rahvuspargi vastrajatud taimekoolidest. M\xc3\xb5ned neist on kasvanud kuni 6 m k\xc3\xb5rguseks._NEWLINE_15 protsenti halli taimedest on neof\xc3\xbc\xc3\xbcdid. Nende seas on n\xc3\xa4iteks ilutaim ogaline lantaan ning v\xc3\xbcrtsitaimed ingver ja vanill, mida n\xc3\xa4idatakse kui kohalike elanike elatusallikat._NEWLINE_Taimede kiire kasv n\xc3\xa4itab, et nad tunnevad end kunstlikus vihmametsas h\xc3\xa4sti. Loomaaia t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate sekkumine taimede ellu on viidud miinimumini.\n_START_SECTION_\nInfokeskus\n_START_PARAGRAPH_\nHalli juures on infokeskus, mis annab teavet Madagaskari, Masoala rahvuspargi, vihmametsa h\xc3\xa4vitamise ning troopilise vihmametsa t\xc3\xa4htsuse kohta.\n_START_SECTION_\nTerraariumid\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9ches terraariumis on sisalikulised, keda muidu oleks hallis raske m\xc3\xa4rgata, teises madagaskari puuboad.\n_START_SECTION_\nAkvaarium\n_START_PARAGRAPH_\nSuures akvaariumis on t\xc3\xbckk Masoala poolsaare juures paiknevast korallrahust.\n_START_SECTION_\nMasoala rahvuspargi abistamine\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbclastajad Madagaskarilt nimetasid paviljoni Masoala kely ("v\xc3\xa4ike Masoala"). Kaks protsenti Masoala restorani ja poe tuludest ning infokeskuses kogutud annetused (umbes 100 000 USA dollarit aastas) annetab Z\xc3\xbcrichi loomaaed Masoala rahvuspargi Masoala Be "Suur Masoala" projektide toetuseks. Kolmandik rahvuspargi eelarvetuludest tulebki \xc5\xa0veitsist. Raha kasutatakse rahvuspargi t\xc3\xb6\xc3\xb6tasudeks, taasmetsastamiseks ja puukoolide rajamiseks. Toetatakse ka kohalikke elanikke, parandades nende riisikasvatamismeetodeid, et tagada nende toit ning \xc3\xa4ra hoida metsade edasist aletamist. Toetatakse ka rahvuspargi \xc3\xbcmbruse infrastruktuuri projekte. Loodetakse, et Masoala kely toob Madagaskarile loodusteadlikke turiste, kellelt saadud tulu aitab Masoala vihmametsi s\xc3\xa4ilitada.'