b'\n_START_ARTICLE_\nChristiaan Huygens\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nChristiaan Huygens p\xc3\xa4rines m\xc3\xb5jukast Hollandi perekonnast. Tema isa Constantin oli riigimees ja diplomaat, keda peeti ka arvestatavaks heliloojaks ning luuletajaks. Constantin pidas sidet kaasaegsete m\xc3\xb5jukate teadusringkondadega, olles kirjavahetuses nende tollaseks keskpunktiks olnud Marin Mersenne\'iga. Huygensi ema suri s\xc3\xbcnnitusel, kui Christiaan oli 8-aastane._NEWLINE_Christiaan Huygens sai koduse hariduse. Tema matemaatiline ja tehniline taibukus tulid varakult ilmsiks ja vaimustasid ka Huygensite perekonnas\xc3\xb5pra Ren\xc3\xa9 Descartesi, kes Huygensi varast haridusk\xc3\xa4iku tublisti m\xc3\xb5jutas._NEWLINE_Aastatel 1645\xe2\x80\x931647 \xc3\xb5ppis Huygens Leideni \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5igusteadust ning matemaatikat. Tema \xc3\xb5petajaks sai siin Frans van Schooten. Huygens j\xc3\xa4tkas \xc3\xb5pinguid samadel erialadel 1647\xe2\x80\x931649 Bredas, kus teda matemaatika alal juhendas John Pell. Umbes samal ajal algas Huygensi iseseisev kirjavahetus Mersenne\'iga._NEWLINE_1649 v\xc3\xb5ttis Huygens osa diplomaatilisest ringreisist Euroopas, alustades Taanist ja l\xc3\xb5petades Roomas._NEWLINE_P\xc3\xa4rast esimeste matemaatiliste t\xc3\xb6\xc3\xb6de avaldamist 1650. aastate esimesel poolel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Huygensi t\xc3\xa4helepanu optikale. Ta leidis uusi viise l\xc3\xa4\xc3\xa4tsede valmistamiseks ja konstrueeris teleskoope. Enda valmistatud teleskoobi abil Saturni vaadeldes avastas ta 1655 Saturni r\xc3\xb5ngad ja suurima kaaslase Titani._NEWLINE_Samal aastal Pariisi k\xc3\xbclastades tutvustas Huygens oma avastust sealsetele matemaatikutele, kes omakorda tutvustasid talle Blaise Pascali ja Pierre de Fermat kirjavahetust t\xc3\xb5en\xc3\xa4osuse kohta. Hollandisse naasnud Huygens pani kirja t\xc3\xb6\xc3\xb6 "Arvutusest hasartm\xc3\xa4ngudes", mis tr\xc3\xbckiti 1657 esimese t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusteooriat puudutava teosena._NEWLINE_Saturni vaatluste tulemused avaldas Huygens 1659 raamatus "Systema Saturnium". Tema tulemusi ja uuringuid r\xc3\xbcndasid algul teiste hulgas jesuiidid, kuid 1665 olid nad sunnitud Huygensi avastused t\xc3\xb5eks tunnistama._NEWLINE_Astronoomiavaatlused n\xc3\xb5udsid t\xc3\xa4pset ajaarvestust, mis t\xc3\xb5ukas Huygensi nimetatud k\xc3\xbcsimusega tegelema. 1656 patenteeris ta pendelkella, mis v\xc3\xb5imaldas aega m\xc3\xb5\xc3\xb5ta senisest tunduvalt t\xc3\xa4psemini. Pascali 1658. aasta ts\xc3\xbckloidi\xc3\xbclesannete v\xc3\xb5istlus viis Huygensi ideeni ts\xc3\xbckloidilisest pendlist. Huygens arvas, et kaarte vahel k\xc3\xb5ikuv pendel oleks merel tavalisest kasutusk\xc3\xb5lblikum. Oma uut leiutist kasutas ta merel pikkuskraadi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks._NEWLINE_1661 k\xc3\xbclastas Huygens Inglismaad, luues sidemeid Londoni Kuningliku Seltsiga, mille liikmeks ta 1663 valiti._NEWLINE_1666 kolis Huygens Jean Baptiste Colberti kutsel Haagist Pariisi, kus asus Kuningliku Teaduste Akadeemia esimeseks presidendiks, resideerides kuninglikus raamatukogus._NEWLINE_Haigestunud t\xc3\xb5siselt, ravis Huygens end 1670\xe2\x80\x931671 Hollandis ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus siis tagasi Pariisi, kuhu j\xc3\xa4i pidama ka puhkenud Prantsusmaa\xe2\x80\x93Hollandi s\xc3\xb5ja ajaks. Uus haigestumine 1676 ajas ta uuesti Hollandisse, kuid 1678 oli Huygens j\xc3\xa4lle Pariisis. P\xc3\xa4rast Haagi naasmist 1681 ja oma patrooni Colberti surma 1683 ei pidanud Huygens Pariisi minekut enam v\xc3\xb5imalikuks._NEWLINE_1689\xe2\x80\x931690 viibis Huygens Inglismaal, kus tutvus Isaac Newtoni ja tema teooriatega. Hollandisse tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdunult pani ta kirja oma valguse laineteooria.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xbc\xc3\xbcsika\n_START_PARAGRAPH_\nOptikas rajas Huygens valguse laineteooria (Huygensi printsiip), uuris kaksikmurdumist, t\xc3\xa4iustas l\xc3\xa4\xc3\xa4tsteleskoopi liitokulaari ehk Huygensi okulaariga._NEWLINE_Mehaanikas uuris ta elastsete kehade p\xc3\xb5rget, tsentripetaalj\xc3\xb5udu ja pendli v\xc3\xb5nkumist.\n_START_SECTION_\nAstronoomia\n_START_PARAGRAPH_\nHuygensit loetakse Saturni r\xc3\xb5ngaste (t\xc3\xa4psemalt A- ja B-r\xc3\xb5nga) avastajaks, sest r\xc3\xb5ngaid varem vaadelnud Galileo Galilei ei m\xc3\xb5istnud, mida ta n\xc3\xa4eb. R\xc3\xb5ngaste olemust seletas Huygens teoses "Systema Saturnium". Sealsamas k\xc3\xa4sitleb Huygens teisigi selle perioodi avastusi: Saturni kuud Titani ning Orioni udukogu (M42, avastatud 1656)._NEWLINE_Peale nimetatute kuuluvad Huygensi astronoomiaavastuste hulka m\xc3\xb5ned t\xc3\xa4htedevahelised udukogud ja kaksikt\xc3\xa4hed, Marsi polaarm\xc3\xbctsid ning tume pinnavorm Marsil, mida n\xc3\xbc\xc3\xbcd tuntakse Suure Syrti nime all. Ta arvutas esimesena Ole R\xc3\xb8meri vaatlusandmetele tuginedes valguse kiiruse arvulise v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse._NEWLINE_Huygens \xc3\xbcritas planeete otsida ka teiste t\xc3\xa4htede juurest. Teda peetakse esimeseks, kes avaldas arvamust, et Marsil ja muudel planeetidel v\xc3\xb5iks leiduda arukaid olendeid.\n_START_SECTION_\nMatemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nHuygens oli esimene, kes n\xc3\xa4gi t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusteooriat t\xc3\xb5sise matemaatikavaldkonnana. Blaise Pascali innustusel pani ta oma tulemused kirja teoses "Arvutusest hasartm\xc3\xa4ngudes" (1657). Huygensil on teeneid ka matemaatilises anal\xc3\xbc\xc3\xbcsis.\n_START_SECTION_\nLeiutised\n_START_PARAGRAPH_\nHuygens leiutas 1657 pendelkella (samale aule pretendeeris Vincenzo Viviani) ja v\xc3\xb5ttis 1675 kasutusele balansi._NEWLINE_Koos vanema venna Constantijn Huygensiga (1628\xe2\x80\x931697) valmistas Christiaan arvukalt oma aja parimaid teleskoobil\xc3\xa4\xc3\xa4tsesid. Huygens konstrueeris terve rea suuri teleskoope ning t\xc3\xa4iustas l\xc3\xa4\xc3\xa4tsteleskoopi liitokulaari ja mikromeetriga.'