b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rnu komtuurkond\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rnu komtuurkond oli Liivi ordu valitsus\xc3\xbcksus (saksa keeles Gebiet).\n_START_SECTION_\nMoodustamine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rnu komtuurkond loodi varasema Sakala muinasmaakonna l\xc3\xa4\xc3\xa4nerannikule, m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra v\xc3\xb5is ta h\xc3\xb5lmata ka Alempoisi ja L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa osi. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt kuulusid need valdused esmalt Viljandi komtuuri v\xc3\xb5imu alla, kuid p\xc3\xa4rast Uus-P\xc3\xa4rnu linna loomist 1265. aastal tekkis ilmselt ka komtuurkond. Hiljem liideti sellega ka Lihula komtuurkond, mis asus Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopi valduste keskel L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis.\n_START_SECTION_\nAsend\n_START_PARAGRAPH_\nKomtuurkond piirnes l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonna, p\xc3\xb5hjas Tallinna komtuurkonna, idas Viljandi komtuurkonna ja kagus Karksi foogtkonna, hiljem ordumeistri valdustega. Komtuurkonna eraldiseisvaks osaks oli endine Lihula komtuurkond, mis piirnes mere ja Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonnaga.\n_START_SECTION_\nValitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nKomtuurkonda valitses komtuur, kes omas selles k\xc3\xb5rgeimat kohtu-, haldus- ja s\xc3\xb5jalist v\xc3\xb5imu. Lisaks temale oli seal ka mitmeid teisi ametnikke, kuid kuna keskaegne linnaarhiiv pole P\xc3\xa4rnus s\xc3\xa4ilinud, siis on nimeliselt teada vaid kaks linnusekomtuuri (Hauskomturi): Dietrich Vincke von Ostenfelde (1457\xe2\x80\x931458) ja Dietrich Schenking (1558\xe2\x80\x931562). _NEWLINE_Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallim\xc3\xb5isateks, mis teostasid maksukogumist ja kohalikku kohtum\xc3\xb5istmist._NEWLINE_Kiriklikult kuulus komtuurkonna p\xc3\xb5hiosa Tartu piiskopkonda, endine Lihula komtuurkond aga Saare-L\xc3\xa4\xc3\xa4ne piiskopkonda. Need alad jagunesid ka kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud \xc3\xbchtida poliitilistega.\n_START_SECTION_\nLikvideerimine\n_START_PARAGRAPH_\nLiivi s\xc3\xb5ja alguses otsene s\xc3\xb5jategevus komtuurkonna maadele ei ulatunud, kuid hertsog Magnus haaras peagi Lihula ja seda \xc3\xbcmbritsenud P\xc3\xa4rnu komtuurkonna alad enda k\xc3\xa4tte. 1560. aasta suvel toimus P\xc3\xa4rnus viimane Liivimaa maap\xc3\xa4ev, mis l\xc3\xb5petas ordu ja Magnuse relvakonflikti, kuid komtuurkond Lihulat tagasi ei saanud. 1560. aasta j\xc3\xa4rel, mil venelased vallutasid Viljandi, ulatus nende v\xc3\xb5imuala juba komtuurkonna piirideni, kuid selle eksistentsi nad siiski ei ohustanud. Nii kestis P\xc3\xa4rnu komtuurkond kuni ordu likvideerimiseni 1562. aastal, misj\xc3\xa4rel see liideti Poola valdustega.'