b'\n_START_ARTICLE_\nSoomusrongir\xc3\xbcgement\n_START_SECTION_\nSportlik tegevus\n_START_PARAGRAPH_\n1938. aasta suvel v\xc3\xb5tsid r\xc3\xbcgemendi v\xc3\xb5istlusmeeskonnad osa kokku 27 spordiv\xc3\xb5istlusest (neist 21 v\xc3\xa4lis- ja 6 omavahelist v\xc3\xb5istlust). Eriti edukad tulemused ilmnesid jalgpalliv\xc3\xb5istluste alal. Hooaja kestel pidas r\xc3\xbcgemendi jalgpallimeeskond 16 v\xc3\xb5istlust v\xc3\xa4lismeeskondadega; v\xc3\xb5istlustest v\xc3\xb5ideti 11, m\xc3\xa4ngiti viiki 2 ja kaotati 3. 1. Diviisi v\xc3\xa4eosade vahelises jalgpalliv\xc3\xb5istluste sarjas tuli r\xc3\xbcgemendi meeskond 1938. aastal diviisi meistriks._NEWLINE_T\xc3\xa4nu r\xc3\xbcgemendi laskur\xc3\xbchingute \xc3\xb5hutusele oli t\xc3\xb5usuteel ka laskesport.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xbcgemendi 20. aastap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\n29. novembril 1938 p\xc3\xbchitses Soomusrongir\xc3\xbcgement pidulikult soomusrongide 20. aastap\xc3\xa4eva. Pidustuste p\xc3\xa4eval kell 12 toimus r\xc3\xbcgemendi spordiv\xc3\xa4ljakul paraad, mille v\xc3\xb5ttis vastu diviisi\xc3\xbclem kindralmajor Aleksander Pulk, kes oma k\xc3\xb5nes tervitas eriti palavalt aastap\xc3\xa4evale saabunud ligi sadat soomusronglasest veterani. P\xc3\xa4rast paraadi pakuti k\xc3\xb5ikidele pidulistele r\xc3\xbcgemendi s\xc3\xb6\xc3\xb6klas l\xc3\xb5unas\xc3\xb6\xc3\xb6ki. Seej\xc3\xa4rel tutvusid k\xc3\xbclalised r\xc3\xbcgemendi rajatiste ja soomusrongidega._NEWLINE_Kell 16 algas kino-spordisaalis aktus, mille avas r\xc3\xbcgemendi\xc3\xbclem kolonel Voldemar-Karl Koch. Pikema s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tuga esines Vabaduss\xc3\xb5ja-aegne soomusrongide \xc3\xbclem Karl Parts. Muuhulgas meenutas ta soomusrongide isa, kontradmiral Johan Pitkat, kes ise ei saanud haiguse t\xc3\xb5ttu kohale tulla. K\xc3\xb5ne l\xc3\xb5petas ta Vabaduss\xc3\xb5jas langenud soomusronglaste m\xc3\xa4lestamisega, r\xc3\xb5hutades eriti kapten Anton Irve v\xc3\xb5itlusteed ja teeneid. Soomusrongi "Kapten Irv" \xc3\xbclem kolonelleitnant Paul Villemi andis r\xc3\xbcgemendile \xc3\xbcle s\xc3\xb5jaaegse lahingulipu. Soomusrongi nr. 2 nimel andis tervitused edasi kolonel Jaan Lepp, soomusrongi nr. 3 nimel reservkolonel Oskar Luiga._NEWLINE_Tervitustelegrammi \xc3\xb5nnesoovidega saatsid s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gede \xc3\xbclemjuhataja kindral Johan Laidoner, s\xc3\xb5jaminister kindralleitnant Paul Lill, staabi\xc3\xbclem Nikolai Reek jt. Kokku \xc3\xbcle 70 telegrammi Eestist ja Soomest. Aktus l\xc3\xb5ppes Eesti Vabariigi h\xc3\xbcmni laulmisega. \xc3\x95htul oli k\xc3\xbclalistele ja r\xc3\xbcgemendi kaadrile pidulik \xc3\xb5htus\xc3\xb6\xc3\xb6k, mis kestis kuni v\xc3\xa4lisk\xc3\xbclaliste lahkumiseni \xc3\xb6iste rongidega._NEWLINE_30. novembril toimus r\xc3\xbcgemendi v\xc3\xb5imlas veel segaeeskavaga pidu. Pidustused l\xc3\xb5ppesid laup\xc3\xa4eva \xc3\xb5htul ballidega ohvitseride ja \xc3\xbcleajateenijate kasiinodes._NEWLINE_Paraku j\xc3\xa4i see viimaseks Soomusrongir\xc3\xbcgemendi juubeliks.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xbcgemendi likvideerimine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Eesti Vabariigi okupeerimist ja liitmist N\xc3\xb5ukogude Liiduga likvideeriti alates septembrist 1940 Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi, millest moodustati Punaarmee 22. territoriaal-laskurkorpus. Soomusronge ei olnud korpuse koosseisus ette n\xc3\xa4htud._NEWLINE_Heljo Jooritsa m\xc3\xa4lestustes alustati k\xc3\xa4sirelvade kokkukorjamist r\xc3\xbcgemendi staabihoonesse juba 17. juunil 1940, veel Eesti Vabariigi ajal enne 21. juuni riigip\xc3\xb6\xc3\xb6ret, kui Tapa m\xc3\xb5isa saabusid Tallinnast kolm nahkkuubedes meest, neist kaks vene keelt k\xc3\xb5nelevat._NEWLINE_Juuli alguses tuli r\xc3\xbcgementi vene jalav\xc3\xa4eosa. Suurt\xc3\xbckid t\xc3\xb5steti suurt\xc3\xbckivagunite alustelt \xc3\xbcmber lahtistele kaubavagunitele ja viidi Venemaale. Kuuldavasti kasutati neid Inglismaal valmistatud suurt\xc3\xbckke veel Teises maailmas\xc3\xb5jas Leningradi kaitsmisel Oranienbaumi platsdarmil._NEWLINE_Soomusrongir\xc3\xbcgement likvideeriti ning k\xc3\xb5ik selle vedurid ja vagunid, nii soomustatud kui ka soomustamata, v\xc3\xb5ttis 12. veebruaril 1941 \xc3\xbcle Punaarmee Balti Eris\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkond. Eesti lahinguvagunite edasine saatus on teadmata. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt need lammutati.\n_START_SECTION_\nOrganisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nSoomusrongid olid rahu ajal v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppe- ja katte\xc3\xbcksused. See t\xc3\xa4hendab, et neid v\xc3\xb5is vajaduse korral kohe lahingusse saata, kuid kaitseplaanide kohaselt pidi mobilisatsiooni korral iga soomusrongi koosseisus olevatest kergetest ja rasketest suurt\xc3\xbckivagunitest moodustatama \xc3\xbcks kerge ja \xc3\xbcks raske soomusrong. Piirikatte\xc3\xbclesandeid pidid t\xc3\xa4itma soomusrong "Kapten Irv" 1. Diviisi ja soomusrong nr. 3 2. Diviisi kaitsepiirkonnas._NEWLINE_1940. aastal hakati kergeid lahinguvaguneid likvideerima ja nende kahureid jalav\xc3\xa4ele \xc3\xbcle andma. S\xc3\xb5ja korral pidi r\xc3\xbcgement v\xc3\xa4lja panema ainult kaks rasket soomusrongi, millel on 107 mm kahurid ja 152 mm haubitsad. Samal ajal tuli j\xc3\xa4tkata raudteesuurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e arendamist (kahele platvormvagunile oli parajasti k\xc3\xa4imas kahurite pealemonteerimine). K\xc3\xb5ik need t\xc3\xb6\xc3\xb6d j\xc3\xa4id pooleli 1940. aasta suvel.\n_START_SECTION_\nKitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelised soomusrongid\n_START_PARAGRAPH_\nVeel 1939. aastal n\xc3\xa4gi kaitseplaan s\xc3\xb5ja korral ette ka kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeliste soomusrongide kasutamise. Soomusrongir\xc3\xbcgemendis oli nende jaoks olemas neli 76 mm kahurit ja 16 raskekuulipildujat "Maksim" koos laskemoonaga. Mobilisatsiooni ajal tulnuks M\xc3\xb5isak\xc3\xbclas ehitada 4 suurt\xc3\xbckivagunit, 1 soomusdresiin ja 2 soomustatud vedurit. Kuna nii projektid kui ka tootmisbaas olid olemas, saanuks seda kiiresti teha. Baasirongi moodustamiseks oleks v\xc3\xb5etud Raudteede Talituselt 2 vedurit ja 8 vagunit._NEWLINE_1940. aastal v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud Soomusrongir\xc3\xbcgemendi s\xc3\xb5jaaegses koosseisus enam senist kahest kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmelisest soomusrongist formeeritavad divisjoni ei olnud. Seega kestis Eesti kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeliste soomusrongide ajalugu v\xc3\xa4hemalt s\xc3\xb5jalises m\xc3\xb5ttes ja plaanides kuni 1940. aastani, kuigi neid endid ei olnud juba ammu.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmboolika\n_START_PARAGRAPH_\nSoomusrongir\xc3\xbcgemendi (kui v\xc3\xa4eliik) embleem s\xc3\xbcmboliseeris seda, kuidas soomusrongid tormasid hulljulgelt lendava surmana lahingusse, et v\xc3\xb5ita Eestile iseseisvus. Rahvasuus nimetati embleemi "lendavaks surmaks raudteel" (stiliseeritud tiivad, pealuu, vaguni rattapaar).'