b'\n_START_ARTICLE_\nLai 36\n_START_PARAGRAPH_\nLai 36 on Tallinnas Laial t\xc3\xa4naval asuv hoone, mida loetakse Eesti t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse h\xc3\xa4lliks._NEWLINE_Selles majas on elanud ka kunstnik ja kultuuritegelane Boris Lukats. 2007. aasta renoveerimist\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igus leiti ilmselt Lukatsi poolt maja seinale maalitud abstraktne kompositsioon.\n_START_SECTION_\nKinnistu saamislugu\n_START_PARAGRAPH_\nLai 36 / Vaimu 4 kinnistu (nr 137) tekkis 1749. aastal, mil kaupmees Johan Herman Haecks m\xc3\xbc\xc3\xbcs Pika t\xc3\xa4nava poolse osa oma kinnistust nr 42 (Pikk 47), mis ulatus Pikalt t\xc3\xa4navalt kuni Laia t\xc3\xa4navani. Varasemast ajast on teada, et u 1365. aastal asusid sel kohal kinnistu nr 42 koosseisu kuulunud puithooned. _NEWLINE_8. mail 1750 loovutas Haecks kinnistu aritmeetikule ja \xc3\xbcldise jumalalaeka raamatupidajale Johan Nicolaus Greinertile.\n_START_SECTION_\nPagarit\xc3\xb6\xc3\xb6stus\n_START_PARAGRAPH_\n22. oktoobril 1762 sai maja omanikuks pagar Julius Valentin Jaeksch, kes oli p\xc3\xa4rit Rudolfstadtist. Samal aastal sai temast ka Tallinna kodanik. Tema pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koda loetakse t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku leivatootmise alguseks Eestis ja Leiburi leivat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse eelk\xc3\xa4ijaks. Jaeksch k\xc3\xbcpsetas leiba ja lihtsaia. _NEWLINE_Kinnistu j\xc3\xa4rgmisteks omanikeks olid Georg Bernhard Baumann (alates 27. aprillist 1806) ning Emilie ja Malli Baumann (alates 4. oktoobrist 1849). 28. oktoobrist 1849 sai omanikuks pagarmeister Friedrich K\xc3\xbcssner ning pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koja j\xc3\xa4rjepidevust j\xc3\xa4tkas Friedrich Eylandt, kes avas oma pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koja 6. detsembril 1857. Sel ajal sai pagari\xc3\xa4rist osta muu seas ka p\xc3\xa4hklikooki, mandlikooki, piparkooke ja suhkrukringleid.  _NEWLINE_Eylandt suri 1897. aastal ning tema p\xc3\xa4rijad olid maja omanikud kuni 1904. aastani, kui kinnistu ostis Wilhelm Steinberg. Tema avas seal oma pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koja 1905 aastal. Steinbergil oli Tallinnas kokku kolm pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6koda (Lai 36, Tatari 13 ja Kreutzvaldi 2). Tootevalikusse kuulus sel ajal lisaks saiale ja leivale saiakesi (Viini saiad, teekoogid, vastlakuklid, L\xc3\xa4tare kringlid, Berliini pannkoogid, vanilli pritskoogid jne), aga ka n\xc3\xa4kileiba (rootsi kn\xc3\xa4ckebr\xc3\xb6d), k\xc3\xbcpsiseid ja torte. Steinberg nimetas end kondiitriks. _NEWLINE_P\xc3\xa4rast Wilhelm Steinbergi surma 1933. aastal j\xc3\xa4tkasid kondiitri\xc3\xa4ri Wilhelm Steinbergi p\xc3\xa4rijad kuni natsionaliseerimiseni 19. novembril 1940. Hilisemat p\xc3\xa4rijate taotlust \xc3\xb5igusvastaselt v\xc3\xb5\xc3\xb5randatud vara tagastamiseks p\xc3\xa4rast Eesti taasiseseisvumist ei rahuldatud. _NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on tegemist korterelamuga, mille esimesel korrusel on linnale kuuluv \xc3\xa4ripind. Pagarit\xc3\xb6\xc3\xb6stuseaegadest t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani on p\xc3\xb6\xc3\xb6ningul s\xc3\xa4ilinud jahukottide t\xc3\xb5stmiseks kasutatud huvitav oravarattaga sarnanev vintsis\xc3\xbcsteem.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb5iva\xc3\xa4ri\n_START_PARAGRAPH_\n1983. aastasl tegutses esimese korruse ruumides \xc3\xb5mblusvabriku V\xc3\xb5it eksperimentaalosakond. Esimese korruse \xc3\xa4ripindadel tegutses kuni 2016. aastani r\xc3\xb5ivakauplus "Studio T". 2018. aastal avas samas kohas uksed eesti r\xc3\xb5ivabr\xc3\xa4nd GUILD.'