b'\n_START_ARTICLE_\nGeneetika\n_START_PARAGRAPH_\nGeneetika on bioloogia haru, mis uurib p\xc3\xa4rilikkust, geenide struktuuri ja funktsioone ning nende materiaalseid aluseid, p\xc3\xa4riliku varieerumise mehhanisme, seadusp\xc3\xa4rasusi, p\xc3\xb5hjusi ja ulatust ning nende m\xc3\xb5ju rakkudele, organismidele, perekondadele ja populatsioonidele.\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5na "geneetika" on ingliskeelse s\xc3\xb5na genetics eestikeelne vaste. Ingliskeelse s\xc3\xb5na v\xc3\xb5ttis tarvitusele 1872. aastal inglise bioloog William Bateson \'p\xc3\xa4ritolu seaduste\' t\xc3\xa4henduses. Ta tuletas selle s\xc3\xb5nast genetic (\'p\xc3\xa4ritoluga seonduv\') j\xc3\xa4relliitega -ics. P\xc3\xa4rilikkust uuriva teadusharu t\xc3\xa4henduses v\xc3\xb5eti see s\xc3\xb5na kasutusele 1891.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegse teadusliku geneetika s\xc3\xbcnniaastaks peetakse tavaliselt aastat 1900. Esimestel aastatel nimetati seda uurimisvaldkonda p\xc3\xa4rilikkuse p\xc3\xb5hiprintsiipide esmaavastaja Gregor Mendeli j\xc3\xa4rgi mendelismiks, 1906. aastal loodi termin "geneetika".'