b'\n_START_ARTICLE_\nNeerud\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatiline anatoomia\n_START_PARAGRAPH_\nKehtivas loomaanatoomia standardis Nomina Anatomica Veterinaria liigitatakse neerud urogenitaals\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad neerud kuseelundite s\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_Varem liigitati neerud kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:127).\n_START_SECTION_\nMadudel\n_START_PARAGRAPH_\nMadude neerud on pikenenud kujuga ja kumbki neer l\xc3\xa4heb \xc3\xbcle kusejuhaks mis l\xc3\xb5pevad kloaagi keskmises osas kusesooles. Madude neerude t\xc3\xb6\xc3\xb6 tulemusel ei v\xc3\xa4ljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, j\xc3\xa4\xc3\xa4kained v\xc3\xa4ljutakse \xc3\xbcsna tahkena (pastana)._NEWLINE_Neerude toomasooned on neeruarterid ja viimasooned neeruveenid._NEWLINE_Neeru-sugusegmendid, mis sigimisperioodil suurenevad seemnevedeliku t\xc3\xb5ttu, toimivad isastel lisasuguelunditena._NEWLINE_Isaste madude hemipeeniste kaudu ei v\xc3\xa4ljutata uriini.\n_START_SECTION_\nInimese neerud\n_START_PARAGRAPH_\nInimese neerud on punakaspruunid oakujulised paariselundid, mis kaaluvad 150\xe2\x80\x93200 g, ja paiknevad k\xc3\xb5hukelmetaguses ruumis kummalgi pool l\xc3\xbclisammast nimmepiirkonnas. Mitmete inimeste kehas v\xc3\xb5ib olla ka \xc3\xbcksainus neer ja/v\xc3\xb5i \xc3\xbcks kunstneer.\n_START_SECTION_\nParem neer\n_START_PARAGRAPH_\nParem neer asub 12. rinnal\xc3\xbcli ja 1.\xe2\x80\x933. nimmel\xc3\xbcli k\xc3\xb5rgusel._NEWLINE_Parema neeru ees paiknevad maks, kaksteists\xc3\xb5rmiksool ja parem k\xc3\xa4\xc3\xa4rsoolekoold.\n_START_SECTION_\nVasak neer\n_START_PARAGRAPH_\nVasak neer paikneb \xc3\xbche l\xc3\xbcli v\xc3\xb5rra k\xc3\xb5rgemal kui parem neer._NEWLINE_Vasaku neeru ees paiknevad k\xc3\xb5hun\xc3\xa4\xc3\xa4re, magu, peensool ja vasak k\xc3\xa4\xc3\xa4rsoolekoold.\n_START_SECTION_\nNeerude ehitus ja talitlus\n_START_PARAGRAPH_\nNeer on kaetud fibrooskihnuga (capsula fibrosa), mida \xc3\xbcmbritseb rasvkihn (capsula adiposa) ja neerusidekirme (fascia renalis) \xe2\x80\x93 nende abil kinnituvad neerud k\xc3\xb5hu\xc3\xb5\xc3\xb5ne tagaseinale._NEWLINE_Neeru parenh\xc3\xbc\xc3\xbcm koosneb pindmiselt paiknevast neerukoorest ja sisemiselt paiknevast neerus\xc3\xa4sist.\n_START_SECTION_\nNeerukarikad\n_START_PARAGRAPH_\nNeerukarikad asetsevad neeruurkes ja liigitatakse suurteks ja v\xc3\xa4ikesteks neerukarikateks.\n_START_SECTION_\nNeerusegmendid\n_START_PARAGRAPH_\nNeerusegmendid on neerude iseseiseva vereringega osad kuhu suubuvad vastavad neeruarteri harud.\n_START_SECTION_\nNeeruvaagen\n_START_PARAGRAPH_\nNeeruvaagen on neerukarikatest algav l\xc3\xb5pliku uriini l\xc3\xbchiajaline kogunemiskoht ja \xc3\xbchtlasi lehtrikujuline kusetee.\n_START_SECTION_\nNeerude rakuv\xc3\xa4line ruum\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude rakuv\xc3\xa4line ruum on suhteliselt v\xc3\xa4iksemahuline, moodustades neerukoores keskmiselt 5\xe2\x80\x937% ja suurem neerus\xc3\xa4sis (eriti keskmes). Rakkudevahelises ruumis on fibroblastid ja immuuns\xc3\xbcsteemi rakud. Rakuv\xc3\xa4line ruum koosneb rakuv\xc3\xa4lisest maatriksist (n\xc3\xa4iteks gl\xc3\xbckoproteiinidest) ja rakkude vahel asuvast vedelikust jt.\n_START_SECTION_\nKusejuha\n_START_PARAGRAPH_\nKusejuha on uriini juhtiv kusetee. Kusejuha algab neeruvaagnast ja avaneb kusep\xc3\xb5ide.\n_START_SECTION_\nNeerude funktsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nNeeru struktuurilis-funktsionaalseks \xc3\xbchikuks on nefron, milles toimubki esmasuriini valmistamine. Neeru(de) funktsioonideks on: kehavedelike tasakaalu tagamine organismis, osmootse r\xc3\xb5hu s\xc3\xa4ilitamine, happe-leelise-tasakaalu regulatsioon, j\xc3\xa4\xc3\xa4kainete eemaldamine organismist, bioloogiliselt aktiivsete ainete sekretsioon ja metabolism, vereloome, arteriaalse verer\xc3\xb5hu ja veresuhkru taseme regulatsioon jt.\n_START_SECTION_\nAminohapped (osaline)\n_START_PARAGRAPH_\nNeerudel (peamiselt koorel) on oluline roll aminohapete metabolismil, transpordil ja t\xc3\xb6\xc3\xb6korras neer kontrollib nende plasmakonstsentratsiooni._NEWLINE_Neerud muundavad tsitrulliini arginiiniks, mis on l\xc3\xa4mmastikoksiidi (NO), kreatiini ja agmatiini eellasmolekul._NEWLINE_Neerud v\xc3\xb5tavad glutamiini verest ja metaboliseeritakse ens\xc3\xbc\xc3\xbcmi glutaminase (EC 3.5.1.2) toimel._NEWLINE_Arvatakse, et neerudes muundatakse gl\xc3\xbctsiin seriiniks.\n_START_SECTION_\nVitamiinid\n_START_PARAGRAPH_\nLisaks mitmele nimetatud funktsioonile on neerud \xc3\xbcsna aktiivsed ainevahetuses \xe2\x80\x93 katabolism ja anabolism on sarnased teistes elundites toimuvate ainevahetusprotsessidega._NEWLINE_Normaalses inimese neerus on tuvastatud mitmeid vitamiine: B\xe2\x82\x81-, B\xe2\x82\x82- ja B\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82-vitamiin, foolhape, nikotiinhape, pantoteenhape, biotiin, C-, A- ja E-vitamiin.\n_START_SECTION_\nEikosanoidid\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude koores ja s\xc3\xa4sis s\xc3\xbcnteesitakse ja vabastatakse mitmeid prostaglandiine.\n_START_SECTION_\nNeerude sisesekretoorne funktsioon ja toimed\n_START_PARAGRAPH_\nArvatakse, et neerud komplekteerivad (toodavad) ja v\xc3\xa4ljastavad kahte hormooni: kaltsitriooli ja er\xc3\xbctropoetiini. Er\xc3\xbctropoetiin on aine, mis reguleerib er\xc3\xbctrots\xc3\xbc\xc3\xbctide er\xc3\xbctrots\xc3\xbctopoeesi. Er\xc3\xbctopoetiini hulk suureneb k\xc3\xb5rgm\xc3\xa4estikes. Soodustavaks teguriks on ka meessuguhormoon \xe2\x80\x93 meestel on seet\xc3\xb5ttu er\xc3\xbctrots\xc3\xbc\xc3\xbcte rohkem._NEWLINE_Reniin on proteol\xc3\xbc\xc3\xbctiline ens\xc3\xbc\xc3\xbcm, mida komplekteerivad paljude selgroogsete loomade neerude jukstaglomerulaarrakud proreniinist. Reniin aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-s\xc3\xbcsteemi ja vabastatakse vastusena f\xc3\xbcsioloogilisele stiimulile, n\xc3\xa4iteks h\xc3\xbcpotensioon, h\xc3\xbcpokaleemia, verer\xc3\xb5hu langus ning veremahu v\xc3\xa4henemine ja \xce\xb2-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt._NEWLINE_Neerude eritatud reniin muundab maksas s\xc3\xbcnteesitud angiotensinogeeni angiotensiin I-ks. Kopsudest p\xc3\xa4rit angiotensiini konverteeriv ens\xc3\xbc\xc3\xbcm (AKE) katal\xc3\xbc\xc3\xbcsib angiotensiin I angiotensiin II-ks. Angiotensiin II seondub neerupealistes spetsiifliste retseptoritega ja vabaneb aldosteroon ja t\xc3\xb5useb verer\xc3\xb5hk. Angiotensiin II m\xc3\xb5jutab ka h\xc3\xbcpotalamuses asuvat janu reguleerivat ala.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96strogeenide toime\n_START_PARAGRAPH_\nArvatakse, et neerude funktsioone m\xc3\xb5jutavad ka erinevad suguhormoonid (nii looduslikud kui ka s\xc3\xbcnteetilised \xc3\xb6strogeenid ja androgeenid ja ka hormoonimatkijad) kuna neerudes paiknevatel rakkudel on tuvastatud hulgaliselt \xc3\xb6strogeeniretseptoreid.\n_START_SECTION_\nNeerude vereringe\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude vereringel on m\xc3\xb5ningad ise\xc3\xa4rasused, mis on tingitud elundi ehitusest ja funktsioonist. V\xc3\xb5rreldes neeru suurusega on neeruarteril v\xc3\xb5rdlemisi suur l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t, sest tema toodav veri on vajalik mitte ainult neerukoe enda toimimiseks, vaid ka uriini valmistamiseks. Neerude verevoolu mahtkiirus (l\xc3\xbch TRBF) on ligikaudu 1 l verd/minutis. \xc3\x96\xc3\xb6p\xc3\xa4eva jooksul l\xc3\xa4bib neeru ligikaudu 2000 liitrit verd._NEWLINE_Neeruurkes ja neerukoes toimub neeruarteri j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rguline hargnemine \xc3\xbcha v\xc3\xa4iksemateks harudeks. K\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksemaid harusid ehk arterioole nimetatakse toomasoonteks. Iga niisugune toomasoon j\xc3\xb5uab p\xc3\xa4smakesekihnuni ja jaguneb kapillaarv\xc3\xb5rgustikuks, mis moodustab p\xc3\xa4smakese. P\xc3\xa4smakesest v\xc3\xa4ljub teine arteriool ehk viimasoon. Neerukoes olevate nefronite viimasoonte l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on toomasoonte l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dust suurem. See tingib p\xc3\xa4smakeste kapillaarides suhteliselt suurema verer\xc3\xb5hu. Nii tooma- kui viimasoontes voolab arteriaalne veri._NEWLINE_Viimasoon jaguneb omakorda sekundaarseks kapillaarv\xc3\xb5rgustikuks, mis \xc3\xbcmbritseb nefro-kanalikesi. Seejuures muutub arteriaalne veri venoosseks ja suubub veenulitesse, mis seej\xc3\xa4rel \xc3\xbchinevad suurema l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga veenideks, moodustades l\xc3\xb5puks neeruveeni. Seega on neerudel kaks kapillaaride s\xc3\xbcsteemi. P\xc3\xa4smakeste omap\xc3\xa4rast kapillaaristikku nimetatakse imev\xc3\xb5rgustikuks._NEWLINE_Neerudel on hea verevarustus, et tagada rohke esmasuriini teke ja j\xc3\xa4\xc3\xa4kainete eemaldamine organismist. Arvestades neerude kogu massi \xe2\x80\x93 see on umbes 300 g \xe2\x80\x93 on neerud v\xc3\xa4ga intensiivselt verega l\xc3\xa4bivoolutatud. Nimelt voolab m\xc3\xb5lemast neerust l\xc3\xa4bi 1300 ml verd minutis. K\xc3\xb5ige parem on verevarustus neeru koore osas, s\xc3\xa4si osas see v\xc3\xa4heneb. Neeru vereringet reguleerib neer ise \xe2\x80\x93 seda nimetatakse autoregulatsiooniks. Neer suudab oma veresoontes s\xc3\xa4ilitada sama r\xc3\xb5hku, kui on inimese verer\xc3\xb5hk (80\xe2\x80\x93180 mmHg). Neerude verevoolutus hakkab t\xc3\xb5usma alles verer\xc3\xb5hu 200 mmHg juures.\n_START_SECTION_\nNeerude hapnikutarve ja ainevahetus\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude hapnikutarve on k\xc3\xb5rge, nii n\xc3\xa4iteks kulutab naatriumi-kaaliumipump, mis asetseb rakumembraanil, rohkelt energiat transportimaks Na- ja K-ioone.\n_START_SECTION_\nNeerud kui filtrid\n_START_PARAGRAPH_\nNeerud toimivad normaalselt ka vere puhastusreservuaaridena, filtreeritud veri saadetakse veenide kaudu maksa.\n_START_SECTION_\nNeerude l\xc3\xbcmfiringe\n_START_PARAGRAPH_\nInimeste neerude l\xc3\xbcmfis\xc3\xbcsteemi osade toimimist normaalsetes ja nn haigetes neerudes pole seni piisavalt dokumenteeritud, t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt paiknevad l\xc3\xbcmfiteed, l\xc3\xbcmfisooned v\xc3\xb5i l\xc3\xbcmfis\xc3\xb5lmed neerukoores ja paralleelselt neeruarterite ja -veenidega.\n_START_SECTION_\nHistoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude funktsionaalseteks \xc3\xbcksusteks on neerukehakestest ja neerutorukestest koosnevad nefronid.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4rvid\n_START_PARAGRAPH_\nNeerup\xc3\xb5imiku n\xc3\xa4rvikiud paiknevad keerdunult neerarteri \xc3\xbcmber ja innerveerivad neeru.\n_START_SECTION_\nPatoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nMitmetel inimestel (neeruhaigetel) seostatakse neerudega mitmeid kaasas\xc3\xbcndinud v\xc3\xb5i hiljem ilmnevaid haiguslikke seisundeid.\n_START_SECTION_\nKaasas\xc3\xbcndinud v\xc3\xa4\xc3\xa4rarendid ja haigused\n_START_PARAGRAPH_\nAgeneesia, Bartteri s\xc3\xbcndroom, Potteri s\xc3\xbcndroom, neeruts\xc3\xbcst, autosomaalne dominantne pol\xc3\xbcts\xc3\xbcstneer, neeru d\xc3\xbcsplaasia, lisaneer, sagarneer, liitneer ja hoburaudneer, ektoopneer, hiidneer, kaasas\xc3\xbcndinud neerukivit\xc3\xb5bi jt.\n_START_SECTION_\nOmandatud haigused\n_START_PARAGRAPH_\nDiabeetiline nefropaatia, neeruam\xc3\xbcloidoos, v\xc3\xa4\xc3\xa4rtoitumussuhkurt\xc3\xb5bi neerut\xc3\xbcsistustega, p\xc3\xa4smakestehaigused, neeru tubulointerstitsiaalhaigused, glomerulaarhaigused, renovaskulaarne h\xc3\xbcpertensioon, neerupuudulikkus, neeruinfarkt, p\xc3\xbconefroos, neerukivit\xc3\xb5bi, h\xc3\xbcdronefroos, \xc3\xa4ge tubulointerstitsiaalnefriit, neerutuberkuloos, s\xc3\xbcsteemne er\xc3\xbctematoosluupus ja sarkoidoos ning ehhinokokkoos neerude haaratusega jpt._NEWLINE_Glomerulonefriidid (sh \xc3\xa4ge glomerulonefriit, krooniline glomerulonefriit, membranoproliferatiivne glomerulonefriit) on valdavalt immuungeneesiga neeru glomerulaarsed haigused.\n_START_SECTION_\nLeepra neerude haaratusega\n_START_PARAGRAPH_\nLeeprahaigete uuringud on tuvastanud, et leepra kahjustab mitmeid siseelundeid, n\xc3\xa4iteks neerusid. Osad uuringud on tuvastanud, et neerukolded ja/v\xc3\xb5i leepraravimite toime, v\xc3\xb5ib leeprahaige surma p\xc3\xb5hjustada.\n_START_SECTION_\nTuberkuloos neerude haaratusega\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude ja kuseteede tuberkuloosi p\xc3\xb5hjustab inimestel t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tuberkuloosi m\xc3\xbckobakter.\n_START_SECTION_\nRavimite p\xc3\xb5hjustatud neerupuudulikkus\n_START_PARAGRAPH_\nNefrotoksilise toimega ravimid ja ained mis v\xc3\xb5ivad, olenevalt asjaoludest, neerupuudulikkust p\xc3\xb5hjustada: mittesteroidsed p\xc3\xb5letikuvastased ravimid, ts\xc3\xbcklosporiin, takroliimus, COX-2 inhibiitorid, AKE inhibiitorid, kokaiin, etanool, statiinid, mitmed antibiootikumid ja keemiaravis kasutatavad ravimid.\n_START_SECTION_\nKasvajad\n_START_PARAGRAPH_\nNeerude healoomustest kasvajatest esineb harva lipoomi._NEWLINE_Neeruv\xc3\xa4hi all m\xc3\xb5eldakse neerust l\xc3\xa4htuvat neerurakk-kartsinoomi; neeruvaagna kartsinoomi ja neerust l\xc3\xa4htuvaid sarkoome ning Wilmsi tuumorit vaadeldakse eraldi kasvajavormidena.'