b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0aakali p\xc3\xa4ev\n_START_SECTION_\nEsimene osa: "Vanden\xc3\xb5u"\n_START_PARAGRAPH_\nRaamatu tegevus algab t\xc3\xb5sielulise s\xc3\xbcndmusega 22. augustil 1962, kui Pariisi l\xc3\xa4hedal Petit-Clamartis \xc3\xbcritab Prantsuse \xc3\xb5huj\xc3\xb5udude kolonel Jean-Marie Bastien-Thiry koos tema juhitud Prantsuse terroriorganisatsiooni OAS-i (Organisation arm\xc3\xa9e secr\xc3\xa8te) komandoga tappa Prantsuse president Charles de Gaulle\'i, kes oli sama aasta juulis andnud iseseisvuse Al\xc5\xbeeeriale, mis oli endine Prantsuse koloonia._NEWLINE_Atentaat eba\xc3\xb5nnestub. Hiljem, 25. veebruaril 1963 r\xc3\xb6\xc3\xb6vitakse M\xc3\xbcnchenis OAS-i juht Antoine Argoud Prantsuse julgeolekuteenistuse poolt. Ta tuuakse Prantsusmaale \xc3\xbclekuulamisele. 4. m\xc3\xa4rtsil m\xc3\xb5istab Prantsusmaa K\xc3\xb5rgeim S\xc3\xb5jav\xc3\xa4etribunal Bastien-Thiry surma ja n\xc3\xa4dal hiljem, 11. m\xc3\xa4rtsil 1963 kell 6.40 hukatakse ta Pariisi l\xc3\xa4hedal Fort d\'Ivry kindlusvanglas mahalaskmise l\xc3\xa4bi._NEWLINE_Seda kuuleb pealt Viinis peituv kolonelleitnant Marc Rodin, kes on OAS-is Argoud\'i aset\xc3\xa4itja. Koos kahe OAS-i kolleegi, Andr\xc3\xa9 Cassoni ja Ren\xc3\xa9 Montclairiga otsustavad nad p\xc3\xa4rast mitut OAS-i eba\xc3\xb5nnestunud atentaati palgata atentaati tegema v\xc3\xa4lismaalase. Valik langeb blondile inglasele, kes on n\xc3\xb5us atentaadi sooritama 500 000 USA dollari eest (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evases v\xc3\xa4\xc3\xa4ringus umbes 2,4 miljonit dollarit) \xe2\x80\x93 pool rahast ettemaksuna ja pool \xc3\xbclesande t\xc3\xa4itmise j\xc3\xa4rel. Tema varjunimeks saab \xc5\xa0aakal. Kuna OAS-il endal ei ole piisavalt raha, otsustatakse r\xc3\xb6\xc3\xb6vida panku. \xc5\xa0aakal lendab seepeale tagasi Londonisse._NEWLINE_Kohe p\xc3\xa4rast kohtumist \xc5\xa0aakaliga p\xc3\xb5genevad Rodin, Montclair ja Casson \xc3\xbchte Rooma hotelli ja \xc3\xbc\xc3\xbcrivad endale kaks viimast korrust. OAS-i juhid ise elavad k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemal korrusel, nendest \xc3\xbcks korrus allpool elavad kaheksa endist v\xc3\xb5\xc3\xb5rleegion\xc3\xa4ri, kes neid kaitsevad._NEWLINE_1963. aasta suvel algabki Prantsusmaal suur kriminaalkuritegude laine. R\xc3\xb6\xc3\xb6vitakse hulgaliselt panku, juveliiri\xc3\xa4risid ja postkontoreid. \xc5\xa0aakal aga lendab Londonisse tagasi ja teeb atentaadiks ettevalmistusi \xe2\x80\x93 ta kogub informatsiooni de Gaulle\'i kohta, pannes paika atentaadi koha ja p\xc3\xa4eva lugedes Briti Muuseumis vanu Le Figaro numbreid, siis varastab kaks passi, \xc3\xbche Taani vaimulikult ja teise USA \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaselt, siis hangib endale valenime all ka Suurbritannia passi._NEWLINE_Samal ajal, p\xc3\xa4rast kahe pangar\xc3\xb6\xc3\xb6vli arreteerimist, tegeldakse Prantsuse julgeolekuteenistuses juurdlusega ning j\xc3\xb5utakse j\xc3\xa4lile, et OAS-il on mingi suurem plaan._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel lendab \xc5\xa0aakal Kopenhaagenisse ja sealt Br\xc3\xbcsselisse ning tellib endale atentaadiks relva ja dokumendid. Edasi s\xc3\xb5idab ta rongiga Pariisi, et valida v\xc3\xa4lja atentaadi sooritamiseks sobiv koht. P\xc3\xa4rast seda tuleb \xc5\xa0aakal Br\xc3\xbcsselisse tagasi, et saada k\xc3\xa4tte relv ja dokumendid. Dokumendiv\xc3\xb5ltsija \xc3\xbcritab teda \xc5\xa1anta\xc5\xbeeerida, mispeale \xc5\xa0aakal ta tapab. Siis lendab \xc5\xa0aakal tagasi koju Londonisse, kus ta teeb atentaadiks viimaseid ettevalmistusi, ning saab kaks kirja \xe2\x80\x93 9. augustil OAS-ilt, kus saab telefoninumbri, kust saada infot Prantsuse julgeolekuteenistuse kohta (Molitor 5901), ning 11. augustil \xc5\xa0veitsi pangast kinnitusega, et tema kontole on \xc3\xbcle kantud 250 000 dollarit. Seepeale otsustab ta 12. augustil Londonist lahkuda ja alustada atentaadiga._NEWLINE_Operatiivteenistuses kirjutatakse fiktiivne telegramm, et meelitada \xc3\xbcks Rodini poolakast ihukaitsja Viktor Kowalski Roomast lahkuma. Kowalski tulebki Marseille\'sse, kus ta vahistatakse ja viiakse Pariisi \xc3\xbclekuulamisele. Enne surma suudab ta k\xc3\xb5ik \xc3\xa4ra r\xc3\xa4\xc3\xa4kida, ning salateenistus saab Rodini plaani t\xc3\xbckk-t\xc3\xbckilt kokku panna._NEWLINE_De Gaulle aga, kuuldes Rodini plaanist Prantsuse toonase siseministri Roger Frey kaudu, keeldub midagi muutmast, mispeale on Prantsuse julgeolekuteenistus sunnitud tegutsema salaja. Kuna \xc5\xa0aakali kohta puudub Prantsuse julgeolekuteenistustel informatsioon, tuleb kasutada kogenud detektiivi abi. Sobivaks detektiiviks saab Police Judiciare\'i kriminaalj\xc3\xa4lituse \xc3\xbclema komissar Maurice Bouvier\' aset\xc3\xa4itja, komissar Claude Lebel.\n_START_SECTION_\nTeine osa: "Ajujaht"\n_START_PARAGRAPH_\nClaude Lebelile antakse piiramatud volitused, et tabada v\xc3\xb5i paljastada \xc5\xa0aakal, kuid ta ei tohi sellest kellelegi r\xc3\xa4\xc3\xa4kida. Siiski lubatakse tal endale appi koopteerida tema k\xc3\xa4e all t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud noorem inspektor, Lucien Caron. Lisaks tuleb tal oma detektiivit\xc3\xb6\xc3\xb6st k\xc3\xa4ia iga \xc3\xb5htu kell k\xc3\xbcmme ministeeriumis aru andmas. Lebel ja Caron teevad kiirk\xc3\xb5ned USA, Inglismaa, Belgia, Hollandi, Itaalia, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaa ja L\xc3\xb5una-Aafrika kriminaalpolitsei m\xc3\xb5rvaosakonna juhtidele._NEWLINE_\xc3\x9cks presidendi kantselei liikmetest, lennuv\xc3\xa4ekolonel Raoul Saint-Clair de Villauban avaldab oma armukesele, Jacqueline\'le enese teadmata infot kantseleis toimuva kohta, kes omakorda edastab informatsiooni Valmyle, kes edastab informatsiooni \xc5\xa0aakalile. Saanud teada, et Prantsuse sisejulgeolekuteenistuses on alanud salajane juurdlus, edastab Valmy selle info Roomasse OAS-i hotelli. Rodin otsustab operatsiooni katkestada, ning saadab selleks \xc3\xbche leegion\xc3\xa4ri \xc5\xa0aakalile helistama. Kahjuks j\xc3\xb5uab k\xc3\xb5ne \xc5\xa0aakali korterisse alles viis minutit p\xc3\xa4rast viimase lahkumist._NEWLINE_Saanud k\xc3\xbcsitletud riikidest neljast v\xc3\xb5imalikud kandidaadid, kes sobiksid \xc5\xa0aakaliks, hakatakse neid uurima, aga mitte kellelgi neist pole sobivaid omadusi. Kui Scotland Yardi kartoteegist ei leita \xc3\xbchtegi sobivat palgam\xc3\xb5rvarit, antakse p\xc3\xa4ring \xc3\xbcle eriosakonnale. Sealt saadakse teada, et 1961. aasta mais oli v\xc3\xa4idetavalt \xc3\xbcks inglane aidanud Dominikaani Vabariigis m\xc3\xa4ssulistel tappa diktaator Rafael Trujillot, ning selle mehe nimi oli Charles Calthrop._NEWLINE_J\xc3\xa4relp\xc3\xa4ringust kuuleb ka Inglise peaminister (raamatus nimetu, aga suurima t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusega Harold Macmillan), kes kutsub seepeale j\xc3\xa4litusteenistuse \xc3\xbcleminspektor Bryn Thomase, kes osaleb ka otsingutes, enda juurde privaataudientsile. Kuigi toona oli Inglismaa valitsusringkondades deGaulle\'i suhtumine vaenulik, kuna de Gaulle oli jaanuaris 1963 pannud veto Inglismaa Euroopa Majandus\xc3\xbchenduse liikmeks astumisele, teatab peaminister Thomasele, et de Gaulle on tema s\xc3\xb5ber, ning palgam\xc3\xb5rvar tuleb kinni pidada. Thomas saab sarnaselt Lebelile piiramatud volitused oma t\xc3\xb6\xc3\xb6ks. Avastatakse, et nende otsitav Charles Calthrop oli t\xc3\xb5epoolest viibinud Trujillo tapmise ajal Dominikaani Vabariigis ja otsitakse l\xc3\xa4bi tema korter, kui ta on just l\xc3\xa4inud \xc5\xa0otimaale puhkama. Kui avastatakse, et Charles Calthropi ees- ja perekonnanime kolm esimest t\xc3\xa4hte (CHA ja CAL) t\xc3\xa4hendavad prantsuse keeles \xc5\xa1aakalit (Chacal), peetaksegi teda kahtlusaluseks, mis edastatakse Lebelile. Calthropi korteri l\xc3\xa4biotsimisel leitakse pass tema \xc3\xb5ige nime all, hakatakse l\xc3\xa4bi otsima k\xc3\xb5iki hiljutisi v\xc3\xa4lispassiavaldusi._NEWLINE_T\xc3\xb5eline \xc5\xa0aakal, olles aga selleks ajaks lennanud l\xc3\xa4bi Br\xc3\xbcsseli Milanosse, rendib sealt endale valge Alfa Romeo kabrioleti ja peidab selle \xc5\xa1assii alla oma eritellimusel valmistatud snaiprip\xc3\xbcssi. Seepeale ta s\xc3\xb5idab Prantsusmaale, l\xc3\xa4bib tollikontrolli takistusteta, ning s\xc3\xb5idab seepeale Cannes\'i, kus ta teeb telefonik\xc3\xb5ne Valmyle, ning saab teada, et Prantsuse politsei teda otsib, otsustab ta j\xc3\xa4tkata, ning alustab s\xc3\xb5itu Prantsusmaa s\xc3\xbcdamesse. \xc3\x9ches v\xc3\xa4ikelinna v\xc3\xb5\xc3\xb5rastemajas tutvub ta Prantsuse aadlidaami, paruness Colette de la Challoni\xc3\xa9rega, ning nad veedavad koos meeldiva \xc3\xb6\xc3\xb6._NEWLINE_Samal ajal j\xc3\xb5uab Thomase staap j\xc3\xa4lile \xc5\xa0aakali kasutatavale identiteedile, Alexander James Quentin Dugganile, mille ta edastab Lebelile. Kui \xc5\xa0aakal kell \xc3\xbcheksa \xc3\xa4rkab, helistab ta Valmyle, p\xc3\xa4rast seda lahkub ta hotellist vahetult tund aega varem, kui Lebel saab Lyonist teada, kus \xc5\xa0aakal \xc3\xb6\xc3\xb6bis, ning hotell \xc3\xbcmber piiratakse. Lahkunud hotellist, teeb ta peatuse \xc3\xbches k\xc3\xb5rvalises kohas ja v\xc3\xa4rvib oma auto siniseks, ning paneb autole uued numbrim\xc3\xa4rgid. Kui Lebel ja Caron tungivad hotelli kell 16.50, on \xc5\xa0aakal juba teel l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole. Olles v\xc3\xa4lja uurinud, et Colette elab Correze departemangus, on \xc5\xa0aakal sinna s\xc3\xb5itnud. Umbes kella kahe ajal \xc3\xb6\xc3\xb6sel j\xc3\xa4tab ta seal oma auto Egletonsi l\xc3\xa4hedal maha, ning j\xc3\xa4tkab teed Colette\'i juurde Haute Chalonni\xc3\xa9re lossi, kus ta veedab viis \xc3\xb6\xc3\xb6d. Kui tema auto avastatakse, ning Lebel ise lendab helikopteriga Correze\'i otsinguid juhatama, saab \xc5\xa0aakal sellest Valmylt 21. augustil teada. Kui ta avastab, et Colette on tema k\xc3\xb5net pealt kuulanud, ning leidnud tema snaiprip\xc3\xbcssi, tapab ta naise, maskeerib end Taani vaimulikuks Per Jenseniks, kelle passi ta enne varastas, ning lahkub Colette\'i autoga lossist. Ta s\xc3\xb5idab Tulle\'i ja sealt edasi rongiga Pariisi, j\xc3\xb5udes kohale kell 20:10. Colette\'i m\xc3\xb5rv avastatakse alles kella nelja ajal._NEWLINE_Et \xc5\xa0aakal p\xc3\xa4\xc3\xa4ses j\xc3\xa4lle v\xc3\xa4ga napilt arreteerimisest, on Lebel kindel, et inforuumist on informatsiooni lekkinud, ning otsustab \xc3\xb6\xc3\xb6sel k\xc3\xb5ikide ruumis viibinute telefone pealt kuulata.\n_START_SECTION_\nKolmas osa: "Atentaat"\n_START_PARAGRAPH_\n22. augusti hommikul j\xc3\xb5utakse j\xc3\xa4lile Valmyle ja Valmy arreteeritakse kell 7 hommikul, on Lebel sunnitud ise vastama \xc5\xa0aakali tehtud telefonik\xc3\xb5nele. Tema oskamatus Valmyt kehastada sunnib \xc5\xa0aakali j\xc3\xa4lle tund aega varem hotellist lahkuma, samal ajal, kui Lebel saab Londonist teada Per Jenseni passi varguse kohta. Seepeale maskeerib \xc5\xa1aakal end USA \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaseks Marty Schulbergiks, kelle passi ta ka varastas._NEWLINE_Peale uut audientsi de Gaulle\'iga on viimane ikka keeldunud oma plaane muutmast, kuid \xc5\xa0aakalit v\xc3\xb5ib n\xc3\xbc\xc3\xbcd avalikkusele teatavaks teha Colette\'i m\xc3\xb5rvarina. Lisaks avastab Lebel, et \xc5\xa0aakal on t\xc3\xa4pselt \xc3\xa4ra planeerinud atentaadi aja \xe2\x80\x93 25. august, Pariisi vabastamise p\xc3\xa4ev, kui de Gaulle\'il on avalik esinemine._NEWLINE_\xc3\x95htul, kui Lebel saab Thomaselt teada, kellena \xc5\xa0aakal n\xc3\xbc\xc3\xbcd esineb ja edastab selle inforuumi, vabastatakse ta suurest vastutusest ning j\xc3\xa4litust\xc3\xb6\xc3\xb6 antakse \xc3\xbcle politseile ja CRS-le._NEWLINE_23. augusti esimestel tundidel astub \xc5\xa0aakal sisse homobaari, kus ta saab tuttavaks Jules Bernardiga, ning l\xc3\xa4heb tema juurde koju. Kui j\xc3\xa4rgmisel hommikul viimane avastab, et Martyt kahtlustatakse parunessi m\xc3\xb5rvas, tapab \xc5\xa0aakal Jules\'i ning viidab tema korteris aega kuni atentaadip\xc3\xa4evani._NEWLINE_Kuna \xc5\xa0aakalit ei leita, kutsutakse Lebel 24. augusti \xc3\xb5htul n\xc3\xb5upidamisruumi tagasi, ning ta ei oska soovitada muud kui silmad lahti hoida._NEWLINE_Selleks ajaks on \xc5\xa0aakal end kehastanud \xc3\xbche jalaga Prantsuse s\xc3\xb5jainvaliidiks, ning koos kargu sisse peidetud relvaga p\xc3\xa4\xc3\xa4seb ta kortermajja, kust 18. juuni 1940 v\xc3\xa4ljak on h\xc3\xa4sti n\xc3\xa4ha, ning kell neli toimub aasta l\xc3\xb5pus lammutamisele m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud Gare Montparnasse\'i vaksali ees II maailmas\xc3\xb5ja aegse vastupanuliikumise veteranidele medalite \xc3\xbcleandmine de Gaulle\'i poolt._NEWLINE_Kui Lebel kuuleb \xc3\xbchelt CRSi politseinikult sellesama s\xc3\xb5jainvaliidi kohta, saab ta ruttu aru, et see ongi \xc5\xa0aakal, ning nad ruttavad teda kinni v\xc3\xb5tma._NEWLINE_\xc5\xa0aakal valmistub de Gaulle\'i laskma, kuid samal hetkel, kui ta p\xc3\xa4\xc3\xa4stikule vajutab, kummardub de Gaulle p\xc3\xb5sesuudluseks ettepoole ning kuul lendab v\xc3\xa4hem kui sentimeetri kauguselt temast m\xc3\xb6\xc3\xb6da. Seda lasku kuulevad v\xc3\xa4ljastpoolt korterit \xc5\xa0aakal ja CRSi politseinik, kes tulistab ukse maha, kuid p\xc3\xa4rast korterisse tungimist tulistab \xc5\xa0aakal teda, enne kui ta suudab reageerida. Kui \xc5\xa0aakal valmistub Lebelit tulistama, laadides uut padrunit, j\xc3\xb5uab Lebel enne \xc5\xa0aakali maha lasta CRS-lase MAT-49 p\xc3\xbcstolkuulipildujaga.\n_START_SECTION_\nEpiloog\n_START_PARAGRAPH_\nKui Thomas saab Lebelilt kell kuus \xc3\xb5htul teada, et \xc5\xa0aakal saadi k\xc3\xa4tte, saadab ta siiski \xc3\xbche oma inspektori Calthropi korterisse viimast uuringut tegema. Kell kaheksa aga saabub korterisse Charles Calthrop ise, kes viiakse Scotland Yardi \xc3\xbclekuulamisele, kuid vabastatakse j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval, kui Pariisist saadakse kinnitus, et \xc5\xa0aakal sai surma, ning seega pole Calthropiga kuidagi seotud, ja et Calthrop t\xc3\xb5epoolest veetis viimased kolm n\xc3\xa4dalat \xc5\xa0otimaal, Sutherlandi krahvkonnas. Thomas imestab: "Kui \xc5\xa0aakal ei olnud Calthrop, siis kes ta \xc3\xbcldse oli?"_NEWLINE_\xc5\xa0aakal maetakse Pariisis Pere Lachaise\'i surnuaeda t\xc3\xa4histamata hauda, surmatunnistusel on ta m\xc3\xa4rgitud tundmatu v\xc3\xa4listuristina, kes hukkus 25. augustil 1963 Pariisi-l\xc3\xa4hedasel maanteel liiklusavariis. Peale preestri, politseiniku, registraatori ja kahe hauakaevaja viibib matusel Lebel. P\xc3\xa4rast matusetalitust l\xc3\xa4heb ta koju oma pere juurde.'