b'\n_START_ARTICLE_\nOskar Kallis\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nOskar Kallis s\xc3\xbcndis Tallinnas kojamehe perekonnas. P\xc3\xa4rast isa surma 1898. aastal tuli tal aidata ema kolme \xc3\xb5e-venna kasvatamisel. P\xc3\xa4rast neljaklassilise Tallinna linnakooli l\xc3\xb5petamist 1910. aastal asus ta joonestajana t\xc3\xb6\xc3\xb6le insener Ernst Boustedti juurde. 1914. aastal arvati ta Peeter Suure Merekindluse ehitusel Tallinnas joonestajaks, kellena t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1917. aasta novembrini._NEWLINE_Kunsti \xc3\xb5ppimist alustas ta juba linnakoolis k\xc3\xa4ies. Ta astus 1903. aastal Tallinnas avatud Ants Laikmaa joonistamiskursustele. Aastatel 1905\xe2\x80\x931907 viibis Laikmaa Eestis eemal ning Kallise \xc3\xb5pingud katkesid. Noor kunstnik katsetas iseseisvalt joonistamise, akvarelli ja \xc3\xb5limaaliga, tehes ka mitmesuguseid projektikavandeid ja visandeid. Kallis huvitus elavalt kirjandusest, rahvaluulest ja arheoloogiast._NEWLINE_1912. ja 1913. aastal t\xc3\xa4iendas ta end Eesti Kunstiseltsi joonistuskursustel. 1913. aastal naasis Laikmaa kodumaale ning Kallis l\xc3\xa4ks tagasi tema juurde \xc3\xb5ppima. Tuntud kunstniku juhendamisel suutis ta kiiresti end kunstnikuna leida. Kahjuks j\xc3\xa4i Oskar Kallise elu l\xc3\xbchikeseks. Tuberkuloos ja pingeline loominguline t\xc3\xb6\xc3\xb6 lisaks igap\xc3\xa4evasele leivat\xc3\xb6\xc3\xb6le kurnasid noore mehe tervise. 1917. aastal algatas Ants Laikmaa korjanduse, et viia haige noor kunstnik "soojale maale". Sama aasta detsembris \xc3\xb5nnestus tal proua Senni Neggo abiga toimetada Kallis rongiga Jaltasse, kuid m\xc3\xb5ned p\xc3\xa4evad enne j\xc3\xb5ule 25-aastane kunstnik suri ning on maetud Jalta kalmistule Jaila m\xc3\xa4e jalamil._NEWLINE_Kallis osales kunsti\xc3\xbchingu "Vikerla" asutamises (1917).\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nOskar Kallis oli \xc3\xbcks esimesi ainult Eestis kunstihariduse omandanud kunstnikke. Siiski oli ta k\xc3\xa4inud ekskursioonidel Soome kunstimuuseumides, kus tutvus Akseli Gallen-Kallela loominguga ning Peterburis ja Moskvas, kus viis ennast kurssi n\xc3\xa4iteks Nikolai Roerichi teostega. Ta \xc3\xbchendas oma loomingus rahvakunsti ja juugendit._NEWLINE_Kallis sai "Kalevipoja"-aineliste pastellmaalidega silmapaistvaks rahvusromantilise suuna esindajaks (umbes 40 maali ajavahemikus 1912\xe2\x80\x931917). Kallise esimeste katsetustega Kalevipoja ainestiku vallas sai avalikkus tutvuda Tallinna Eesti Kunstiseltsi kunstikursuste esimesel \xc3\xbclevaaten\xc3\xa4itusel 1912. J\xc3\xa4tkates 1913. aasta s\xc3\xbcgisest \xc3\xb5pinguid Laikmaa juures, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Kallis korduvalt l\xc3\xa4bi kogu "Kalevipoja" ainestikud, osalt pastellis, osalt joonistustes ning m\xc3\xb5nel puhul ka \xc3\xb5lis._NEWLINE_Kallis on maalinud portreesid (sealhulgas kolm autoportreed) ja maastikke. Viimane eluaasta kujunes kunstnikul v\xc3\xa4ga viljakaks ning sellest aastast p\xc3\xa4rinevad mitmed tema s\xc3\xbcmbolistlikud t\xc3\xb6\xc3\xb6d, sealhulgas "p\xc3\xa4ikesets\xc3\xbckkel" ning surma eelaimdusest kantud "Palavik", "Liiva-Annus" ja "Suudlus"._NEWLINE_Kallis kujundas Eduard Vilde "M\xc3\xa4ek\xc3\xbcla piimamehe" (1916). Ta on loonud ohtralt ka mitmesuguste tarbeesemete (vaibad, sohvapadjad, k\xc3\xa4ekotid, kardinad) kavandeid. Ta valmistas ka rahvusliku m\xc3\xb6\xc3\xb6bli kavandeid._NEWLINE_1916. aastal kujundas Kallis koos Aleksander M\xc3\xbclberiga Eesti Rahva Muuseumi v\xc3\xa4ljapaneku Tallinna Eesti P\xc3\xb5llumeeste Seltsi n\xc3\xa4itusel, valmistades \xc3\xbchtlasi n\xc3\xa4ituse neli plakatit. Veel samal aastal saatis kunstnik muuseumim\xc3\xa4rgi joonised, millele j\xc3\xa4rgnesid 1917 plakatid ja rinnam\xc3\xa4rgikavandid._NEWLINE_Oskar Kallis joonistas ka karikatuure.'