b'\n_START_ARTICLE_\nEivind Astrup\n_START_PARAGRAPH_\nEivind Astrup (17. september 1871 Kristiania \xe2\x80\x93 27. detsember 1895 Folldal, Rondane, Dovre vald, Hedmark) oli norra polaaruurija ja reisikirjanik._NEWLINE_Tema vanemad olid hulgikaupmees Harald Astrup (1831\xe2\x80\x931914) ja Emilie Johanne Smith (1836\xe2\x80\x931915). Arhitekt Thorvald Astrup oli tema vend._NEWLINE_Aastal 1889 l\xc3\xb5petas ta kommertsg\xc3\xbcmnaasiumi (Kristiania Handelsgymnasium). L\xc3\xbchikest aega t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta panganduse alal ning s\xc3\xb5itis siis venna juurde Philadelphiasse, kus tahtis end kaubanduse alal t\xc3\xa4iendada._NEWLINE_Seiklushimust liitus ta Robert Edwin Peary ekspeditsiooniga P\xc3\xb5hja-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaale 1891\xe2\x80\x931892. Tema kaasav\xc3\xb5tmisel etendas oma osa suusatamisoskus; oletatavasti valetas ta end vanemaks. Ta kaardistas P\xc3\xb5hja-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa. Talvituti McCormicki lahes Smithi v\xc3\xa4inas Loode-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal. Seal \xc3\xb5ppis ta tundma etah-inuitte. Hiljem kirjutas ta neist ja nende oskustest suure lugupidamisega. Mais 1892 asusid Peary ja Astrup koerakelkude ja suuskadega kaardistama P\xc3\xb5hja-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa j\xc3\xa4\xc3\xa4tunud siseosa. Lihanappuse t\xc3\xb5ttu oli matk pingutav. Kahe kuu p\xc3\xa4rast j\xc3\xb5uti Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa idarannikule Independence Fjordi \xc3\xa4\xc3\xa4rde, kus saadi muskusveise liha. Kolm kuud mindi tormi ja n\xc3\xa4lga trotsides tagasi Smithi v\xc3\xa4ina \xc3\xa4\xc3\xa4rde. Kogu teekond oli 2000\xc2\xa0km pikkune. Ekspeditsiooni t\xc3\xa4htsamad tulemused olid P\xc3\xb5hja- ja Kirde-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa kaardistamine, milles oli suur osa Astrupil, ning Astrumi p\xc3\xb5hjalik etnograafiline uurimus._NEWLINE_Kui Astrup s\xc3\xbcgisel 1892 Kristianiasse naasis, v\xc3\xb5eti ta vastu suure imetlusega. Ta sai P\xc3\xbcha Olavi ordu r\xc3\xbc\xc3\xbctliks. Keegi temast noorem polnud seda au p\xc3\xa4lvinud._NEWLINE_Astrup osales ka Peary teisel Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaa-ekspeditsioonil 1893\xe2\x80\x931894. Ekspeditsioon eba\xc3\xb5nnestus, sest ilm oli halb ja paljud ekspeditsiooni liikmed haigestusid riknenud lihakonservide s\xc3\xb6\xc3\xb6misest. Astruo haigestus raskelt; tema biograaf Erling Kagge oletab, et p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5is olla riknenud liha s\xc3\xb6\xc3\xb6mine. Astrup j\xc3\xa4i suusatamiseks liiga n\xc3\xb5rgaks ning s\xc3\xb5itis koos oma inuitist s\xc3\xb5bra Kolotengvaga kelguga 1300\xc2\xa0km m\xc3\xb6\xc3\xb6da Melville\'i lahe p\xc3\xb5hjarannikut ning kaardistas selle esimesena. See j\xc3\xa4igi ekspeditsiooni ainsaks saavutuseks. Kuigi Astrup oli Perryle lojaalne, kritiseerib ta erakirjades tugevalt nii Perryt kui ka tema abikaasat, ning on oletatud, et vastumeelsus Perry vastu v\xc3\xb5is olla \xc3\xbcks p\xc3\xb5hjus, miks ta teisel ekspeditsioonil Perryst lahku l\xc3\xa4ks._NEWLINE_Norras v\xc3\xb5eti Astrup j\xc3\xa4lle imetlusega vastu. Ta sai oma kartograafilise t\xc3\xb6\xc3\xb6 eest tunnustuse Londoni Kuninglikult Geograafiaseltsilt._NEWLINE_Aastal 1895 ilmus tema raamat "Blandt Nordpolens naboer" ("P\xc3\xb5hjapooluse naabrite seas"). Raamat anti 1990 uuesti v\xc3\xa4lja. Aastal 1898 ilmus Londonis ingliskeelne v\xc3\xa4ljaanne "With Peary near the Pole"._NEWLINE_Tema geograafilised ja etnograafilised uurimused innustasid hilisemaid uurijaid. Tema eeskuju innustas Roald Amundseni. Fridtjof Nansen hindas teda v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgelt._NEWLINE_Astrup tegi \xc3\xbcksikasjalikke plaane uuteks Arktika- ja Antarktika-ekspeditsioonideks, kuid tema tervis oli p\xc3\xa4rast haigestumist Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal n\xc3\xb5rgaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud. Tor Bomann-Larsen viitab oma Roald Amundseni eluloos (1995) Amundseni p\xc3\xa4evikule, kus Amundsen \xc3\xbctleb, et on Frederick Cookilt, kes koos Astrupiga Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal oli, kuulnud, et Astrupi n\xc3\xb5rkuse p\xc3\xb5hjuseks ei olnud liham\xc3\xbcrgitus, vaid s\xc3\xbc\xc3\xbcfilis. Igatahes kurvastas ta selle p\xc3\xa4rast v\xc3\xa4ga, et ei saanud enam polaarekspeditsioonile minna._NEWLINE_1895. aasta j\xc3\xb5ulude ajal l\xc3\xa4ks Hjerkinnis \xc3\xbcksinda m\xc3\xa4gedesse. Kolmandal j\xc3\xb5ulup\xc3\xbchal ta suri ning ta leiti alles kuu aega hiljem. Surma asjaolud on ebaselged. On mitu versiooni, mis p\xc3\xb5hinevad kaudsete tunnistajate \xc3\xbctlustel: ta kukkus end vastu kivi surnuks, sai kogemata lahti l\xc3\xa4inud relvast surmava tabamuse v\xc3\xb5i laskis end ise maha._NEWLINE_Kui avalikkus sai Astrupi surmast teada, oli Norras peaaegu rahvuslik lein. Astrup maeti V\xc3\xa5r Frelsers gravlundile Kristianias. Matustel oli palju rahvast.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4lestuse j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustamine\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4ele, millelt Astrup leiti, p\xc3\xbcstitati m\xc3\xa4lestuskivi. Nordmarka piirile Kristianias rajati m\xc3\xa4lestusbautakivi. Aastal 1990 viidi need n\xc3\xa4htavamasse kohta Frognerseterenisse._NEWLINE_Aastal 1909 pandi Thule valda Loode-Gr\xc3\xb6\xc3\xb6nimaal m\xc3\xa4lestustahvel, mida uuendati 1959._NEWLINE_Melville\'i lahes on tema j\xc3\xa4rgi nimetatud Astrupi saar._NEWLINE_Roald Amundsen nimetas \xc3\xbche neeme Antarktikas tema j\xc3\xa4rgi Astrupi neemeks.\n_START_SECTION_\nPortreed\n_START_PARAGRAPH_\nAsta N\xc3\xb8rregaard maalis temast 1893 t\xc3\xa4ispikkuses portree, mille valdaja on Foreningen til Ski-Idrettens Fremme Oslos._NEWLINE_Norra Polaarinstituudi fotokogus on temast palju fotosid. Osa neist on avaldatud tema raamatu faksiimiletr\xc3\xbckis.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAstrup j\xc3\xa4i vallaliseks._NEWLINE_Astruppi on nimetatud koduarmastajaks ja muusikas\xc3\xb5braks._NEWLINE_Ekspeditsiooni ajal magas ta karusnahast riietes vabas \xc3\xb5hus lumes. Ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis \xc3\xb5ppida inuittidelt.'