b'\n_START_ARTICLE_\nReet Neithal\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nReet Neithal on kooli\xc3\xb5petajate t\xc3\xbctar, kirjandusteadlase Martin Neithali abikaasa._NEWLINE_1960. aastal l\xc3\xb5petas Neithal Tallinna 4. Keskkooli ja 1967 Tartu \xc3\x9clikooli eesti filoloogia osakonna. 1963\xe2\x80\x9367 \xc3\xb5ppis ta ka Tartu Muusikakoolis klaverit. 1994. aastal kaitses Neithal Tallinna Pedagoogilises \xc3\x9clikoolis filoloogiamagistri kraadi v\xc3\xa4itekirjaga "Karl Ristikivi. Arengulooline k\xc3\xa4sitlus". 2000. aastast on ta TP\xc3\x9c doktorant._NEWLINE_Neithal oli 1967 Nissi kultuurimaja kunstiline juht ning 1967\xe2\x80\x9374 E. Vilde ja A. H. Tammsaare majamuuseumi vanemteadur. 1974\xe2\x80\x9385 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi kirjandusteooria sektori vanemlaborant, 1985\xe2\x80\x9392 teadur ja 1992\xe2\x80\x932000 TP\xc3\x9c kirjanduslabori teadur.\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nReet Neithali peamised uurimisvaldkonnad on eesti kirjandusteooria ajalugu ja kirjandusteoreetiline m\xc3\xb5te. Ta on "Eesti kirjanduse ajaloo" autoreid ning on avaldanud aastast 1970 t\xc3\xb6id Eduard Vilde, A. H. Tammsaare, Karl Ristikivi, Enn Vetemaa jmt kirjanike kohta. Neithal koostas Karl Ristikivi aforismikogumiku "Minugi tee ei ole veel l\xc3\xb5ppenud" (Tallinn, 1989, ka saates\xc3\xb5na autor) ja U. Kailase luulekogu "Alussa oli Sana. Alguses oli S\xc3\xb5na" (Tallinn 2002, ka t\xc3\xb5lkijaid ja j\xc3\xa4rels\xc3\xb5na autor). Ta oli Aarne Vinkeli artiklikogumiku "Viimased vaod" (Tallinn, 2002) toimetaja ning Vinkeli "Saaremaalt suurele maale. P\xc3\xa4evaraamatuid ja m\xc3\xa4lestusi" (Tallinn, 2003) koostaja ja toimetaja.'