b'\n_START_ARTICLE_\nRakk\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ristuumsete rakkude r\xc3\xbchmad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4ristuumsete organismide rakud saab ehituse ja talitluse alusel jaotada kolme suurde r\xc3\xbchma: looma-, taime- ja seenerakud. K\xc3\xb5iki neid \xc3\xbchendab rakutuuma olemasolu ja suur osa sarnaseid rakustruktuure._NEWLINE_Enamikul taimedel ja loomadel on valdavas osas eluts\xc3\xbcklist keharakud diploidsed.\n_START_SECTION_\nInimestel\n_START_PARAGRAPH_\nArvatakse, et 70\xc2\xa0kg kaaluva meesterahva keha koosneb umbes 30 triljonist (3 \xc3\x97 10\xc2\xb9\xc2\xb3) rakust. Need jagunevad ligi 200 erinevasse rakut\xc3\xbc\xc3\xbcpi. Organismi elutegevuseks on aga h\xc3\xa4davajalikud ka erinevad bakterid. Baktereid on inimorganismis v\xc3\xa4ga palju \xe2\x80\x93 nende koguarvu hinnatakse umbes 39 triljoni juurde ehk umbes 30% suuremaks inimese enda rakkude arvust._NEWLINE_T\xc3\xa4iskasvanud inimese kehas, sureb \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva jooksul apoptoosi l\xc3\xa4bi 50 kuni 70 miljardit rakku, mis on ca 0,06% kogu keha rakkudest. Sama palju tekib neid mitoosi k\xc3\xa4igus juurde. Nii suudab organism tervikuna s\xc3\xa4ilitada oma eluj\xc3\xb5ulisuse. Erinevate rakkude eluts\xc3\xbcklid on erinevad. Naharakud ja luu\xc3\xbcdis moodustuvad vererakud jagunevad pidevalt. Kiiresti toimub ka rakkude uuenemine mao epiteelkoes. Maksarakud jagunevad alles siis, kui kude on kahjustunud (umbes kord aastas). Paljud rakud, nagu silma l\xc3\xa4\xc3\xa4tse rakud, n\xc3\xa4rvirakud, punased verelibled, skeleti- ja s\xc3\xbcdamelihaste rakud p\xc3\xa4rast diferentseerumist enam ei jagune. Neil pole enam jagunemisv\xc3\xb5imet. Samuti ei jagune t\xc3\xbcdruku ja naise munarakud, mis tekivad looteeas.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nRakkude suurus muutub elu jooksul: noores, kasvueas organismis on rakud suuremad, kui vanemaealistel inimestel._NEWLINE_Inimese suurima l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga rakuks on naise munarakk, mille l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on keskmiselt 150 \xc2\xb5m._NEWLINE_Mitmed teised rakut\xc3\xbc\xc3\xbcbid on mahult v\xc3\xa4iksemad. Suuraju koores paiknevate hiidp\xc3\xbcramiidrakkude perikaar\xc3\xbconi diameeter on kuni 120\xc2\xa0\xc2\xb5m. Pikad k\xc3\xa4\xc3\xa4vja kujuga silelihasrakud v\xc3\xb5ivad ulatuda 100\xe2\x80\x93150\xc2\xa0\xc2\xb5m, samas nende l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on m\xc3\xa4rgatavalt v\xc3\xa4iksem. Teiselt poolt k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksemate rakkude l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 4\xc2\xa0\xc2\xb5m (n\xc3\xa4iteks aju s\xc3\xb5merrakud). Enamiku rakkude suurus j\xc3\xa4\xc3\xa4b siiski 10 ja 50\xc2\xa0\xc2\xb5m vahele. Sellise l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga on enamik epiteeli- ja sidekoerakkudest. Vere valgelibled e leukots\xc3\xbc\xc3\xbcdid j\xc3\xa4\xc3\xa4vad l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dult 10\xc2\xa0\xc2\xb5m piiresse, olles sellest veidi suuremad v\xc3\xb5i v\xc3\xa4iksemad s\xc3\xb5ltuvalt leukots\xc3\xbc\xc3\xbctide alat\xc3\xbc\xc3\xbcbist. Vere punaliblede e er\xc3\xbctrots\xc3\xbc\xc3\xbctide keskmine diameeter on 7,5\xc2\xa0\xc2\xb5m._NEWLINE_Rakud v\xc3\xb5ivad kujult olla k\xc3\xa4\xc3\xa4vjad, j\xc3\xa4tketega, lamedad v\xc3\xb5i kuubikujulised.\n_START_SECTION_\nUurimislugu\n_START_PARAGRAPH_\nRakud avastati 1665. aastal, kui inglise f\xc3\xbc\xc3\xbcsik Robert Hooke n\xc3\xa4gi primitiivse mikroskoobiga korgil\xc3\xb5iku vaadeldes, et see koosneb v\xc3\xa4ikestest kambrikestest. Need kambrikesed nimetas ta rakkudeks._NEWLINE_Hollandlane Antony van Leeuwenhoek vaatles esmakordselt isetehtud mikroskoobiga rakke nende loomulikus keskkonnas, kirjeldas esmakordselt ainurakseid ja baktereid. Samuti oli tema esimene, kes avastas er\xc3\xbctrots\xc3\xbc\xc3\xbcdid ja spermatosoidid._NEWLINE_1839. aastal t\xc3\xb5estasid botaanik Theodor Schwann, zooloog Matthias Jakob Schleiden ja v\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral patoanatoom Rudolf Virchow, et k\xc3\xb5ik elusorganismid koosnevad rakkudest. Seda ideed nimetatakse rakuteooriaks. Varasema ettekujutuse j\xc3\xa4rgi n\xc3\xa4hti rakke kui organismi "ehituskive", mis lihtsalt k\xc3\xb5rvuti asetsedes moodustavadki organismi. N\xc3\xbc\xc3\xbcd t\xc3\xb5endati, et rakud tekivad alati teistest rakkudest (ehk omne cellula e cellula \'iga rakk on rakust\').'