b'\n_START_ARTICLE_\nMaaomand\n_START_PARAGRAPH_\nMaaomand on riigile, kohalikule omavalitsusele, juriidilisele v\xc3\xb5i f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisele isikule kuuluv maa-ala._NEWLINE_\xc3\x9crgkogukonnas kuulus kogu maa kogukonnale ja maakasutus ning \xc3\xbcmberjaotamine korraldati \xc3\xbchiselt.\n_START_SECTION_\nMaaomand Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis tekkis feodaalne maaomand 13. sajandil maade l\xc3\xa4\xc3\xa4nistamise ja m\xc3\xb5isade rajamise k\xc3\xa4igus. Maa kuulus maaisandale, kes jagas selle l\xc3\xa4\xc3\xa4nideks peamiselt s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistuse eest. Harilikult jagunes l\xc3\xa4\xc3\xa4n m\xc3\xb5isamaaks ja talumaaks._NEWLINE_1680. aastail toimus m\xc3\xb5isate reduktsioon ehk osa m\xc3\xb5isu riigistati, aga p\xc3\xa4rast seda, kui Eesti l\xc3\xa4ks P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja tulemusena Rootsi koosseisust Venemaa koosseisu, anti redutseeritud m\xc3\xb5isad \xc3\xbcldjuhul endistele omanikele tagasi. Aastal 1783 muudeti eravalduses olevad aadlim\xc3\xb5isad alloodideks._NEWLINE_Eesti talupoegadel tekkis maaomand talude p\xc3\xa4riseksostmise ajal._NEWLINE_L\xc3\xb5plikult kaotas m\xc3\xb5isade suurmaaomanduse maareform, millele pani aluse 10. oktoobril 1919 vastu v\xc3\xb5etud maaseadus. V\xc3\xb5\xc3\xb5randati 23 100 km\xc2\xb2 maad (peamiselt m\xc3\xb5isnikelt) ja rajati 56 239 uut majapidamist. Sellega muutus Eesti v\xc3\xa4iketalude maaks, n\xc3\xa4iteks 1939. aastal oli Eestis 139 984 talu._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu ajal, 1940. aastal Eesti maaomand riigistati. V\xc3\xb5\xc3\xb5randatud maale rajati 22 486 uusmaasaajatalu. Saksa okupatsiooni ajal need maad enamasti tagastati endistele omanikele, kuid p\xc3\xa4rast maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu taastati n\xc3\xb5ukogude maareform._NEWLINE_1989 seadustas taluseadus \xc3\xbcksiktalude rajamise. Maa anti omanikele tagasi 1991. aastal maareformi seaduse j\xc3\xb5ustumisel. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Eestis kolm maaomandiliiki: eramaa, munitsipaalmaa ja riigimaa.'