b'\n_START_ARTICLE_\nVana-Vigala m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nVana-Vigala m\xc3\xb5is on m\xc3\xb5is Vana-Vigala k\xc3\xbclas M\xc3\xa4rjamaa vallas Raplamaal._NEWLINE_N\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal tegutseb m\xc3\xb5isa peahoones Vana-Vigala P\xc3\xb5hikool ning seal korraldatakse kultuuri\xc3\xbcritusi.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmbrus ja park\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isa park oli alguses barokne regulaarpark. Selle rajamist alustati 1775. aastal, kohe p\xc3\xa4rast uue h\xc3\xa4\xc3\xa4rberi valmimist. M\xc3\xb5isapargile lisaks on teisel pool j\xc3\xb5ge veel Vana-Vigala Hirvepark. Nendes parkides leidub \xc3\xbcle 40 v\xc3\xa4lismaa ilupuu- ja p\xc3\xb5\xc3\xb5saliigi._NEWLINE_Sisses\xc3\xb5itu t\xc3\xa4histavad kaks klassikalise kujuga graniidist obeliski, mis paigaldati 1867. aastal. Sisses\xc3\xb5iduteed \xc3\xa4\xc3\xa4ristab kaherealine lehiseallee ning m\xc3\xb5lemale poole teed j\xc3\xa4\xc3\xa4vad kaevatud tiigid._NEWLINE_Peahoone poole vaadates paremat k\xc3\xa4tt asub m\xc3\xb5isa valitsejamaja, kus elas viimane m\xc3\xb5isavalitseja Paul Schmeling. Maja p\xc3\xb5letati maha (B.J. Uexk\xc3\xbclli m\xc3\xa4lestused). Hiljem ehitati see t\xc3\xb6\xc3\xb6liste elumajaks ja mitte kauges minevikus oli seal kauplus. Selle hoone t\xc3\xa4pne ehitusaeg ei ole teada. V\xc3\xa4ikese valitsejamaja k\xc3\xb5rval oli ka pesuk\xc3\xb6\xc3\xb6k, mis lammutati 1937. aastal. Hoone on praegu eraomandis ja restaureerimisel._NEWLINE_H\xc3\xa4\xc3\xa4rberi ees on avar v\xc3\xa4ljak ovaalse ringteega. Siin on n\xc3\xa4ha m\xc3\xa4lestuskivi m\xc3\xb5isas tegutsenud koolidele._NEWLINE_V\xc3\xa4ljakust vasakut k\xc3\xa4tt on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval v\xc3\xb5imla-kinohoone. Algselt oli see m\xc3\xb5isa kontorihoone. Hoone on 1970. aastate \xc3\xbcmberehituse k\xc3\xa4igus t\xc3\xa4ies ulatuses moonutatud, \xc3\xbcmberehitus l\xc3\xb5ppes 1976. aastal. Algup\xc3\xa4rane kontorihoone ehitati 1864. aastal ja see oli kahekorruseline, tuudorstiilis ja keskse kellatorniga. Berend von Uexk\xc3\xbcll (Detlev von Uexk\xc3\xbclli isa) nimetab seda oma m\xc3\xa4lestustes v\xc3\xa4ravamajaks. Seal oli valitseja kontor ja ametnike korterid. Seda on ka nimetatud valitsejamajaks v\xc3\xb5i "uueks m\xc3\xb5isaks". Aastatel 1903\xe2\x80\x931905 oli m\xc3\xb5is viimase majoraath\xc3\xa4rra pojale Berend von Uexk\xc3\xbcllile rendile antud, kus ta ka tol ajal elas, omades juugendstiilis m\xc3\xb6\xc3\xb6bliga magamistuba. V\xc3\xa4ravamaja j\xc3\xa4i 1905. aastal maha p\xc3\xb5letamata, kuna seal elasid ka mitmed ametnikud oma peredega._NEWLINE_V\xc3\xa4ljakust paremat k\xc3\xa4tt asuv hoone on praegu eraomandis._NEWLINE_M\xc3\xb5isapark j\xc3\xa4tkub h\xc3\xa4\xc3\xa4rberi taga piki Vigala j\xc3\xb5e p\xc3\xb5hjapoolset kallast. Pargi p\xc3\xb5hjapoolset k\xc3\xbclge piirab 222-meetrine paekivim\xc3\xbc\xc3\xbcr \xe2\x80\x93 N\xc3\xa4ljam\xc3\xbc\xc3\xbcr._NEWLINE_Parki pikuti l\xc3\xa4bistav allikaline oja kaevati laiemaks ja vesi paisutati k\xc3\xb5rgeks, tekitades nii kunstlikke koski. Rahvap\xc3\xa4rimuse j\xc3\xa4rgi kannab k\xc3\xb5ige alumine tiik P\xc3\xa4rlitiigi nime, sest _NEWLINE_Boris von Uexk\xc3\xbcll katsetanud selles p\xc3\xa4rlikasvandust arendada, kuid loodetud tulemusi ei olnud._NEWLINE_Pargi l\xc3\xb5pus asub m\xc3\xb5isa kalmistu, mis j\xc3\xa4\xc3\xa4b m\xc3\xb5isa s\xc3\xbcdamest linnulennult umbes 0,5 km kaugusele itta._NEWLINE_M\xc3\xa4rjamaalt tulles paistab silma m\xc3\xb5isa ait \xe2\x80\x93 \xc3\xbchekorruseline pikk paekiviehitis, mille fassaadi ilmestavad j\xc3\xa4rjestikused v\xc3\xa4ikeseruudulised aknad ning kinniehitatud r\xc3\xa4\xc3\xa4stakastid. Aida h\xc3\xa4\xc3\xa4rberipoolsel otsaviilul annab hoonele dekoratiivset ilmet vahv\xc3\xa4rkkonstruktsioon._NEWLINE_M\xc3\xb5isast umbes 100 meetri kaugusel, Teenusele viiva tee \xc3\xa4\xc3\xa4res, paikneb viinavabrik \xe2\x80\x93 kahekorruseline krohvitud kivihoone, mille katuseharjal on k\xc3\xb5rge telliskivikorsten._NEWLINE_Parkidega umbes samal ajal rajati suuremate m\xc3\xb5isa poole tulevate teede \xc3\xa4\xc3\xa4rde alleed, mis on 1998. aastast muinsuskaitse all. Vana-Vigala m\xc3\xb5is oli alleede pikkuse poolest esikohal Eestis. Muljetavaldavad on pikad lehisealleed J\xc3\xa4divere\xe2\x80\x93Silla maantee \xc3\xa4\xc3\xa4res. Alleedest on lehised looduslikult levinud ka \xc3\xbcmberkaudsetesse metsadesse.\n_START_SECTION_\nPeahoone\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isa peahoone ehk h\xc3\xa4\xc3\xa4rber on 1775. aastal ehitatud suursugune kahekorruseline hilisbarokne hoone. Sama projekti j\xc3\xa4rgi on ehitatud Haimre ja Kabala m\xc3\xb5isate peahooned._NEWLINE_Esimene korrus on v\xc3\xb5lvitud._NEWLINE_Vestib\xc3\xbc\xc3\xbcli seinu ehivad kaks marmorist bareljeefi, mis Berend Johann Friedrich von Uexk\xc3\xbcll t\xc3\xb5i kaasa oma Itaalia reisilt 1827. aastal. Need olid osa ajaloolisest Vigala m\xc3\xb5isa kunstikogust. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt p\xc3\xa4rinevad need Pompeist ja nende valmimise ajaks arvatakse II\xe2\x80\x93I sajand eKr, enne saatuslikku Vesuuvi purset, mis 79. aastal pKr h\xc3\xa4vitas Pompei linna. Seega on nad \xc3\xbched vanimad L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa kultuurim\xc3\xa4lestised Eestis. Reljeefid viidi 1963. aastal m\xc3\xb5neks kuuks Tallinna, kus need puhastati ja eksponeeriti n\xc3\xa4itusel "L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa realistlik kunst".\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVanimad teated Sickenkoschka (Sikenkose oli Vana-Vigala k\xc3\xbcla vanem nimetus) m\xc3\xb5isa kohta p\xc3\xa4rinevad 1426. aastast. Viimati kasutati ajaloolistes allikates Sikenkose nime 18. sajandil. Oma arengus on Vana-Vigala m\xc3\xb5is tihedalt seotud olnud Kivi-Vigala m\xc3\xb5isaga, kus asus sajandeid Vigala kihelkonna Uexk\xc3\xbcllide suguv\xc3\xb5sa residents._NEWLINE_Samuti on arengule kaasa aidanud ajaloolise Hallivere m\xc3\xb5isa (Sikenkose ja Paljasmaa piirkonnas) liitmine Vana-Vigala m\xc3\xb5isaga. Hallivere m\xc3\xb5isast on ajaloolistes allikates v\xc3\xa4he teateid (1482 hoff tho Halliver, viimati 1696 Hallifer). Omap\xc3\xa4rane fakt on see, et Hallivere omanike seas on olnud ajaloo v\xc3\xa4ltel ka eestlasi._NEWLINE_18. sajandil kasvas Vana-Vigala m\xc3\xb5is suurm\xc3\xb5isaks, kuhu kandus Kivi-Vigala m\xc3\xb5isast \xc3\xbcle ka kogu laiema piirkonna Uexk\xc3\xbcllide suguv\xc3\xb5sa pearesidents. M\xc3\xb5isa valduste kasv oli suur: kui veel 1696. aastal kuulus m\xc3\xb5isa alla k\xc3\xb5igest 0,5 adramaad, siis 1774. aastal juba 58,25 adramaad. Samuti muudeti 18. sajandil Sikenkose m\xc3\xb5isa nimi Vana-Vigalaks (Alt Fickel). Mitmed uurijad on arvanud, et vahepealne nimi oli hoopis Alumine Vigala, sest Kivi-Vigalat kutsuti ka \xc3\x9clemiseks Vigalaks._NEWLINE_Aastal 1772 hakkas suurm\xc3\xb5isnik (omas L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eestis 38 m\xc3\xb5isat) Berend Johann von Uexk\xc3\xbcll rajama peam\xc3\xb5isa endisse Sikenkose k\xc3\xbclla Vigala j\xc3\xb5e p\xc3\xb5hjapoolsele kaldale. Viirsavist pinnas aga ei pidanud raskele kiviehitisele vastu ning savikihid libisesid ehitusega koos k\xc3\xb5rvalolevasse j\xc3\xb5kke. Uue maja ehituseks rammiti 1775. aastal vaiad maasse ning ehitati uus suursugune kahekorruseline hilisbarokne h\xc3\xa4\xc3\xa4rber (s\xc3\xa4ilinud v\xc3\xa4ikeste muudatustega t\xc3\xa4naseni)._NEWLINE_M\xc3\xb5isa edasine areng j\xc3\xa4tkus, rajati terve k\xc3\xb5rtside, vesiveskite ja karjam\xc3\xb5isate v\xc3\xb5rgustik. H\xc3\xa4\xc3\xa4rberi naabruses oli ka suur viinak\xc3\xb6\xc3\xb6k (hoone s\xc3\xa4ilinud). Karjam\xc3\xb5isad olid S\xc3\xa4\xc3\xa4las, V\xc3\xa4nglas, Keelitses (vt V\xc3\xa4ngla), Vagujas, L\xc3\xa4tis, Oeses ja Antsim\xc3\xb5isas (vt Vanam\xc3\xb5isa). Valduste poolest oli Vana-Vigala m\xc3\xb5is 1840. aastaks Eesti suuremaid, talupoegade arvult suurim. Pindala oli 215 ruutkilomeetrit. 1856. aastal osteti Vana-Vigala m\xc3\xb5isa viljapeksumasin-aurumasin, mis oli esimene selletaoline tehniline seade Eestis._NEWLINE_Vana-Vigala m\xc3\xb5is oli 18. sajandil \xc3\xbcks edumeelsemaid Eestis. 1789. aastal andis m\xc3\xb5is v\xc3\xa4lja m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse (nn Vigala \xc3\xb5iguse) \xe2\x80\x93 talupoegade era\xc3\xb5iguse. Sellega lubati talupoegadel omada vara, normeeriti koormisi ning loodi vallakohus. Siit alates v\xc3\xb5ib lugeda vallaametnikega valdade s\xc3\xbcndi Eestis. Vigala valla eelk\xc3\xa4ija Vana-Vigala valla keskus rajati T\xc3\xb5numaale. Hoolimata sellest olid talupojad rahulolematud. Esimene suurem vastuhakk toimus 1819. aastal. Suurim m\xc3\xa4ss toimus 1905. aastal (1905. aasta m\xc3\xa4ss), mille k\xc3\xa4igus p\xc3\xb5letasid talupojad m\xc3\xb5isa h\xc3\xa4\xc3\xa4rberi. Tules h\xc3\xa4vis ka \xc3\xbcks Eesti m\xc3\xb5isate hulgas suuremaid arhiive (umbes 5000 \xc3\xbcrikut) ja raamatukogusid (umbes 20 000 k\xc3\xb6idet). Tules s\xc3\xa4ilisid vaid m\xc3\xbc\xc3\xbcrid. Hoone taastati hiljem veidi muudetud kujul._NEWLINE_1919. aasta Eesti maareformiga jagati m\xc3\xb5isamaad taludeks. Uexk\xc3\xbcllid siirdusid Saksamaale. T\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud h\xc3\xa4\xc3\xa4rberisse rajati Vigala p\xc3\xb5llut\xc3\xb6\xc3\xb6kool (vt Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool). 1975. aastaks valmis endiste m\xc3\xb5isa lautade kohale uus kutsekoolikompleks. Vabanenud h\xc3\xa4\xc3\xa4rberisse kolis Vana-Vigala P\xc3\xb5hikool. Alates 1990. aastatest alates on kunagiste m\xc3\xb5isaomanike j\xc3\xa4reltulijad k\xc3\xa4inud korduvalt k\xc3\xbclas endises h\xc3\xa4\xc3\xa4rberis tegutseval p\xc3\xb5hikoolil, hoides kooli arengul silma peal, ning on aidanud kooli ka majanduslikult._NEWLINE_2010. aastal l\xc3\xb5ppes suurem remondiprojekt, mille k\xc3\xa4igus taastati m\xc3\xb5isa katus nii, nagu see n\xc3\xa4gi v\xc3\xa4lja enne 1905. aastat; restaureeriti hoone aknad ja uksed, krohviti \xc3\xbcle hoone fassaad ja kaitsti hoone piirdekonstruktsioone.'