b'\n_START_ARTICLE_\nKaarlahendus\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlahendus on kestev s\xc3\xb5ltumatu gaaslahendus, millele on iseloomulik suur voolutihedus  (10\xe2\x81\xb5 kuni 10\xc2\xb9\xc2\xb2 A/m\xc2\xb2) ja gaasi (leegi) k\xc3\xb5rge temperatuur (5000 kuni 50 000 K)._NEWLINE_Et kaarlahendus tekkiks, on vajalik intensiivne termoemissioon v\xc3\xb5i k\xc3\xbclmemissioon katoodlt ja p\xc3\xb5rkeionisatsioon elektroodidevahelises ruumis. Kaarlahendus saab tekkida gaasi r\xc3\xb5hul, mis on suurem kui 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb2 Pa._NEWLINE_Kaarlahenduse pinge-voolu  tunnusjoon on langev (vt joonis 2 artiklis Huumlahendus). See t\xc3\xa4hendab, et voolu tugevnemisel pingelang kaares langeb (kaare  diferentsiaaltakistus on negatiivne). Et seejuures vool ei saaks laviinitaoliselt tugevneda, \xc3\xbchendatakse vooluahelasse jadamisi (j\xc3\xa4rjestikku) eeltakisti, nn ballast._NEWLINE_Atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rir\xc3\xb5hul tekkivat kaarlahendust nimetatakse elektrikaareks (ka kaarleegiks, ajalooline nimetus Volta kaar). Selline kaarlahendus algab s\xc3\xa4delahendusega._NEWLINE_Kaarlahendust rakendatakse keevitusseadmetes (kaarkeevitus), kaarahjudes (metallurgias), gaaslahenduslampides jm.'