b'\n_START_ARTICLE_\nRen\xc3\xa9 Eespere\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nEespere l\xc3\xb5petas aastal 1972 Valdur Rootsi \xc3\xb5pilasena Tallinna Muusikakeskkooli klaveriklassi ja aastal 1977 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Anatoli Gar\xc5\xa1neki kompositsiooniklassi. Aastail 1977\xe2\x80\x931979 t\xc3\xa4iendas end Moskva konservatooriumi assistentuur-sta\xc5\xbeuuris Aram Hat\xc5\xa1aturjani ja Aleksei Nikolajevi juhendusel. Aastast 1979 on Eespere Eesti Muusikaakadeemia muusikateoreetiliste ainete \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud._NEWLINE_Oli Eesti Kongressi liige.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nEespere sai laiemalt tuntuks 1970. aastatel Vanemuises lavastatud allegooriliste l\xc3\xbchiballettidega "Inimene ja \xc3\xb6\xc3\xb6" (1976), "Fuuriad" (1977) ja "Kodalased" (1978). 1980. aastatel kirjutas ta oma tekstidele rea tugeva eetilise s\xc3\xb5numiga vokaals\xc3\xbcmfoonilisi teoseid (Fjodor Dostojevski teosest "Vennad Karamazovid" inspireeritud "Passioon" 1980/ 2001;"M\xc3\xbcsteerium" 1981; "Mediteerium" 1985). Eesti lastemuusikasse t\xc3\xb5i helilooja samal perioodil v\xc3\xa4rskeid tuuli helges tundetoonis ning selges helikeeles instrumentaalsaatega lastelaulude ja lauluts\xc3\xbcklitega. T\xc3\xa4naseni on kooride repertuaaris paljud teosed Eespere 80.\xe2\x80\x9390. aastatel ja hiljem loodud vaimulikust ja isamaalisest kooriloomingust (koorilaul "\xc3\x84rkamisaeg", 1990; kooripoeem "Lehek\xc3\xbclgi Sakalamaa kroonikast", 1982; "2 jubilatsiooni" solistile, koorile ja orelile, 1986; "Vaikuse s\xc3\xbcmfoonia" solistidele, koorile ja s\xc3\xbcmfooniaorkestrile,1989; "Glorificatio" sopranile, tenorile, segakoorile ja kammerorkestrile, 1990 jpt._NEWLINE_Eespere on kirjutanud ka klaverikontserdi (1978), kaks viiulikontserti (1983,1988), fl\xc3\xb6\xc3\xb6dikontserdi (1995, Jean-Claude Gerard\xe2\x80\x99i tellimus) ja vioolakontserdi (1997). 1980. aastatel p\xc3\xa4lvisid t\xc3\xa4helepanu tema baroksest repetitsioonitehnikast inspireeritud teosed ("M\xc3\xa4ngutoosid I-IV t\xc5\xa1elestale 1979\xe2\x80\x9382; 8 ritornelli klaverile 1982; Concerto ritornello kahele viiulile ja orkestrile 1982). Parima osa Eespere kammermuusikast moodustavad teosed, milles on \xc3\xbchendatud impressionistlik detailipeenus ja mitmekesine, kuid delikaatne stilisatsioon ("Trivium" fl\xc3\xb6\xc3\xb6dile, viiulile ja kitarrile, 1991; Fl\xc3\xb6\xc3\xb6dikontsert; Keelpillikvartett, 1999)._NEWLINE_Eespere uuemas loomingus on tugevnenud k\xc3\xb5lalis-t\xc3\xa4mbriline m\xc3\xb5tlemine ("In dies" klarnetile ja k\xc3\xa4sikellade ansamblile, 1999). Uudseks jooneks on k\xc3\xb5laplastikas v\xc3\xa4ljendatud muusikaline huumor ("Skulptuuri hommik" viiulile, vibrafonile ja kitarrile, 2001). Eespere koorilooming ja instrumentaalteosed on k\xc3\xb5lanud paljudes Skandinaavia ja Euroopa maades ning USA-s.\n_START_SECTION_\nStiil\n_START_PARAGRAPH_\nEespere muusika on enamasti rahulik, j\xc3\xa4rskude murranguteta, toimuvat otsekui eemalt vaatlev. Muusikaline materjal on sageli napp ja teostes on palju korduste tehnikat. Heak\xc3\xb5lalises, sageli minoorses muusikas on tihti tugev annus melanhooliat. Eespere ulatuslikust loomingust on laiemalt t\xc3\xa4helepanu k\xc3\xb6itnud vokaals\xc3\xbcmfoonilised suurvormid, siira tundetooniga lastemuusika ja peenekoeline kammermuusikastiil. Alates 70. aastate l\xc3\xb5pust said tema helikeele p\xc3\xbcsijoonteks tonaalne laadik\xc3\xa4sitlus, ostinato-tehnika ja variantsus, milles ilmnevad nii minimalismi, eesti rahvamuusika kui ka baroki m\xc3\xb5jud. Tema suurvormide dramaturgiale on omane rituaalne sisendusj\xc3\xb5ud. Enamasti j\xc3\xa4\xc3\xa4vad Eespere teostest k\xc3\xb5lama eksistentsiaalsed teemad.'