b'\n_START_ARTICLE_\nEesti keele allkeeled\n_START_PARAGRAPH_\nEesti keele allkeeled on eesti keeleruumis kasutatavad allkeeled._NEWLINE_Osa allkeeli on kasutusel \xc3\xbcle kogu Eesti, osa aga ainult teatud territooriumil v\xc3\xb5i inimr\xc3\xbchmades._NEWLINE_Eesti keele arvukaid allkeeli on uurinud Pille Eslon, Tiit Hennoste, Leelo Keevallik, Reet Kasik, Krista Kerge, Mai Loog, Karl Pajusalu, T\xc3\xb5nu Tender, J\xc3\xbcri Viikberg jt.\n_START_SECTION_\nKeelenormingute olemasolu\n_START_PARAGRAPH_\nKeelenormingute olemasolu j\xc3\xa4rgi jagunevad allkeeled norminguliseks kirjakeeleks ja ilma norminguteta allkeelteks. Kirjakeeles kehtivad \xc3\xbchiskonnas kehtestatud keelenormingud. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud allkeeltes juhivad keelekasutust \xc3\xbchiskonnas v\xc3\xa4lja kujunenud ja suuresti kasutajate poolt teadvustamata tavad.\n_START_SECTION_\nKasutussituatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLiigitus suhtlemist v\xc3\xb5imaldava situatsiooni alusel esineb \xc3\xbchiskonnas regulaarselt ja seostub kindlate keeleliste joontega. Siin m\xc3\xb5jutavad keelevalikut kasutusolukorra erinevad omadused (dialoog v\xc3\xb5i monoloog, suuline v\xc3\xb5i kirjalik vorm, argine v\xc3\xb5i ametlik suhtlus, n\xc3\xa4ost-n\xc3\xa4kku suhtlemine v\xc3\xb5i meediatekst). Need on allkeeled, mida kasutatakse kindlates suhtlussituatsiooni t\xc3\xbc\xc3\xbcpides, n\xc3\xa4iteks kooli\xc3\xb5petuses, kaupluses v\xc3\xb5i arsti juures k\xc3\xa4ies. Sellised allkeeled on registrid ehk funktsionaalstiilid (ajakirjanduskeel, teaduskeel, jt erialakeeled). \xc3\x9cks tavalisemaid registreid on n\xc3\xa4iteks suulise spontaanse argisuhtluse keel ehk argikeel.\n_START_SECTION_\nKasutajate omadused\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5igepealt vastandatakse kaks allkeeler\xc3\xbchma. Esimeseks r\xc3\xbchmaks on \xc3\xbchiskeel ja teiseks murded. \xc3\x9chiskeelteks nimetatakse allkeeli, mis on kasutusel \xc3\xbcle kogu Eesti. Murded, aga ainult teatud Eesti territooriumil v\xc3\xb5i inimr\xc3\xbchmades. Murded jagunevad omakorda kohamurreteks ja sotsiaalmurreteks ehk sotsiolektideks.\n_START_SECTION_\nKohamurre\n_START_PARAGRAPH_\nKohamurre on ilmselt vanim s\xc3\xa4ilinud, Eesti lingvistikas enim kasutatud allkeele t\xc3\xbc\xc3\xbcp. Selle keeleline \xc3\xbchtsus ja erinevus teistest allkeeltest toetub l\xc3\xa4hestikku elavate inimeste suhtlusele. Neid eristab teistest teadvustamine end r\xc3\xbchmana ja oma murret r\xc3\xbchmasisese keelena. Kohamurrete ajalise p\xc3\xbcsivuse loovad peredes koos elavad mitu p\xc3\xb5lvkonda inimesi. Iga p\xc3\xb5lvkond \xc3\xb5petab j\xc3\xa4rgmisele p\xc3\xb5lvkonnale edasi just tolle koha murret.\n_START_SECTION_\nSotsiaalmurre ehk sotsiolekt\n_START_PARAGRAPH_\nSotsiaalmurre on mingile \xc3\xbchiskonnar\xc3\xbchmitisele (n\xc3\xa4iteks vangidele, \xc3\xb5pilastele, meremeestele, s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elastele) omane allkeel (k\xc3\xb5nepruuk). Sotsiolektide kohta kasutatakse ka s\xc3\xb5nu sl\xc3\xa4ng, argoo, \xc5\xbeargoon, erikeel. Eesti sotsiaalmurdeid ei ole palju uuritud, kuid eristusi on haritud ja harimata, naiste ja meeste ning eri ear\xc3\xbchmade keelekasutuses. Sotsiolekti puhul on r\xc3\xbchmatunnetus sageli v\xc3\xa4iksem kui kohamurrete puhul. See tuleneb sotsiaalsete r\xc3\xbchmade liikuvusest.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5nekeel\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5nekeel, ka argikeel ehk tavakeel, on igap\xc3\xa4evasuhtluses kasutatav keel. See on oma olemuselt vabam, improviseerivam ja spontaansem kui kirjakeel. Argikeelest leiab rohkem l\xc3\xbchemaid s\xc3\xb5navorme, s\xc3\xb5nade kokkuh\xc3\xa4\xc3\xa4ldusi ja liitumeid. K\xc3\xb5nekeeles kasutatakse palju sl\xc3\xa4ngis\xc3\xb5nu ja fraseologisme. Samuti on sellele omased k\xc3\xb5hklused, kordused, katkestused jms. Tavaliselt vahelduvad ka teemad kiiresti ja \xc3\xa4raarvamatus suunas. K\xc3\xb5nekeele rohked varjundid on tulnud k\xc3\xb5nelejate erinevustest.'