b'\n_START_ARTICLE_\nGustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt (15. m\xc3\xa4rts/27. m\xc3\xa4rts 1872 Suure-K\xc3\xb5pu K\xc3\xb5pu kihelkond \xe2\x80\x93 5. jaanuar 1947 Schleswig) oli Eesti vaimulik._NEWLINE_\xc3\x95ppis aastatel 1879\xe2\x80\x931890 Viljandi maag\xc3\xbcmnaasiumis. Tartu \xc3\x9clikooli usuteaduskonnas \xc3\xb5ppis ta aastatel 1891\xe2\x80\x931895. T\xc3\xb6\xc3\xb6tas aastatel 1895\xe2\x80\x931896 Viljandi maag\xc3\xbcmnaasiumis. Prooviaastal oli ta Audru P\xc3\xbcha Risti koguduses. Ordineeriti \xc3\xb5petajaametisse Tallinna toomkirikus 1. novembril/13. novembril 1898._NEWLINE_Oli aastatel 1898\xe2\x80\x931901 J\xc3\xa4rva-Madise koguduses Franz Johann Nerlingi adjunktiks. Teenis aastatel 1901\xe2\x80\x931935 Valjala Martini koguduse \xc3\xb5petajana. Aastal 1915 saadeti ta Vene s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e \xc3\xbclemuse k\xc3\xa4sul Saaremaalt v\xc3\xa4lja, \xc3\xb5nneks sai ta mandril ise elukohta valida. Ta asus elama Viljandisse, oli aastal 1915 vikaariks Viljandi Pauluse koguduses, ca 2 aastat (1915 kuni kevadeni 1917) vikaariks Paistu Maarja koguduses ja seej\xc3\xa4rel (kuni 1918 aasta alguseni) vikaariks Kolga-Jaani Johannese koguduses. Aastal 1918 avanes tal v\xc3\xb5imalus Saaremaale tagasi p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseks. Lisaks hooldas ta aastatel 1911\xe2\x80\x931915 ja 1921\xe2\x80\x931926 P\xc3\xbcha Jakobi kogudust. J\xc3\xa4i 21. m\xc3\xa4rtsil 1935 emerituuri, elas seej\xc3\xa4rel Kuressaares._NEWLINE_Oktoobris 1939 lahkus umbes 200 inimese seas aurikul "Adler" Roomassaare sadamast Saksamaale. Elas aastatel 1939\xe2\x80\x931945 Schwetzis (praegu \xc5\x9awiecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), alates 1945 Schleswigis (Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal. Schleswigis ta ka suri.'