b'\n_START_ARTICLE_\nLiivimaa kubermang\n_START_SECTION_\nLiivimaa kubermangu moodustamine\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Rootsi Idamereprovintside ja Liivimaa vallutamist Vene v\xc3\xa4gede poolt alates 1710. aastast taastati Liivimaa kubermangus nn Balti erikord, millega s\xc3\xa4ilitati juba Vana-Liivimaa ajast p\xc3\xa4rinev aadli ja linnade omavalitsus, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk. Tsaaririik \xc3\xbcritas seda korduvalt muuta, kuid kohaliku aadelkonnaga ei soovitud konflikti. _NEWLINE_Balti erikorra taastamise saavutasid r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonnad ja linnad uue keisri Paul I poolt 1796. aastal, muudatus j\xc3\xb5ustus 1797. aastal. Alles Aleksander III venestamispoliitika ajal 1880. aastatel hakati nn Balti erikorda olulisemalt likvideerima. Raed ja foogtikohtud likvideeriti 1889, kuid Liivimaa r\xc3\xbc\xc3\xbctelkond s\xc3\xa4ilis Eestis kuni 1920. aastani.\n_START_SECTION_\nKubermangu territoorium\n_START_PARAGRAPH_\nKubermangu asend: Liivimaa kubermang asus Venemaa keisririigi loodeosas, piirnedes p\xc3\xb5hjas 407 \xc2\xbd versta ulatuses Eestimaa kubermangu, idas 195 versta ulatuses Peipsi j\xc3\xa4rve, Pihkva j\xc3\xa4rve ja Pihkva kubermanguga, 198 versta ulatuses Vitebski kubermangu ning l\xc3\xb5unas 247 versta ulatuses Kuramaa kubermanguga, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes 275 vesta ulatuses Riia lahega. Kubermangu kuulusid ka Saaremaa ja Muhu saar.'