b'\n_START_ARTICLE_\nEugeenika\n_START_SECTION_\nEugeenika Saksamaal\n_START_PARAGRAPH_\nEugeenikat rakendati Saksamaal aastatel 1933\xe2\x80\x931945, kui rahvussotsialistid p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid eugeenika abil t\xc3\xa4iustada rassi._NEWLINE_Arstid p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid aretada meditsiiniliselt uut tervet inimrassi. Adolf Hitler arvestas oma raamatus "Mein Kampf", et p\xc3\xa4rilikest haigustest vaba rassi aretamine kestab 600 aastat. Alates 1936. aastast steriliseeriti arstide poolt ps\xc3\xbc\xc3\xbchika- ja k\xc3\xa4itumish\xc3\xa4iretega inimesi._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsed uuringud (eelk\xc3\xb5ige geneetika) t\xc3\xb5estasid, et paljud haigused ja evolutsiooni erip\xc3\xa4rad ei ole tingitud p\xc3\xa4rilikkusest ja inimeste tapmine p\xc3\xa4rilike haiguste k\xc3\xb5rvaldamiseks ei vabasta meid haigustest.\n_START_SECTION_\nEugeenika Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestis muutus eugeenika aktuaalseks 19. ja 20. sajandi vahetusel: arutati t\xc3\xb5u \xc3\xbcle ja leiti, et "t\xc3\xb5ug v\xc3\xb5ib ainu\xc3\xbcksi siis j\xc3\xb5udsaste sigineda, kui ta terve on". Oli neid, kes kartsid, et sellest tulenevalt eesti rahvas mandub ja sureb v\xc3\xa4lja. Eugeenikat pooldas mitu tuntud Eesti avaliku elu tegelast, n\xc3\xa4iteks Jaan T\xc3\xb5nisson r\xc3\xa4\xc3\xa4kis eestlaste t\xc3\xb5uraamatute sisseseadmisest nagu loomakasvatuseski ja avaldas pahameelt, et inimesed eneste keskel selliseid reegleid ei j\xc3\xa4rgi nagu loomade aretamisel. Eugeenika pooldaja oli ka luuletaja Villem Gr\xc3\xbcnthal-Ridala._NEWLINE_Eugeenikaga oli tihedalt seotud ka karskusliikumine. Arvati, et alkoholism on p\xc3\xa4rilik ning alkohoolik ei anna oma j\xc3\xa4rglastele edasi h\xc3\xa4id ja terveid geene. Hans Kruus on arvanud, et T\xc3\xb5nissoni aktiivsus karskusliikumises oligi tingitud ainult huvist eestlaste "t\xc3\xb5utervishoiu" vastu._NEWLINE_T\xc3\xb5siselt sai eugeenika hoo sisse Eesti Vabariigi s\xc3\xbcnniga. Aastal 1924. asutati selts "T\xc3\xb5utervis", hiljem nimega Eesti Eugeenika ja Genealoogia Selts. Selts propageeris vaimuhaigete ja alav\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslike steriliseerimist. Suhtuti negatiivselt eestlaste abiellumisse muulastega, kuid see ei olnud tingitud mitte nii v\xc3\xa4ga rassismist (mis oli domineeriv USA ja Saksamaa eugeenikas), kuiv\xc3\xb5rd soovist \xc3\xa4ra hoida kultuurikonflikte ja nendega kaasnevaid negatiivseid tagaj\xc3\xa4rgi. Seltsi aktiivsete liikmete hulka kuulusid Hans Madissoon, Juhan Aul, Juhan Vilms jt._NEWLINE_Eugeenikud tegid riigile ettepanekuid eugeeniliste seaduste vastuv\xc3\xb5tmiseks ning 1936. aastal kroonis nende tegevust edu. 9. juunil 1933 vaatas hoolekanden\xc3\xb5ukogu l\xc3\xa4bi hoolekandeseaduse muutmisseaduse eeln\xc3\xb5u, mille j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5is hoolekande korras teha sigimisv\xc3\xb5imetuks vaimuhaigeid v\xc3\xb5i n\xc3\xb5dram\xc3\xb5istuslisi isikuid, kes hoolekande korras on paigutatud ravi- v\xc3\xb5i hoolekandeasutustesse. Konstantin P\xc3\xa4ts andis 27. novembril 1936 v\xc3\xa4lja riigivanema dekreedi sundsteriliseerimisest (j\xc3\xb5ustus 1. aprillil 1937). Seaduse kohaselt kuulusid sundsteriliseerimisele p\xc3\xa4rilikult vaimuhaiged, n\xc3\xb5drameelsed, raskelt langet\xc3\xb5bised v\xc3\xb5i p\xc3\xa4riliku kehalise veaga inimesed, kui nad on sugutungi t\xc3\xb5ttu ohtlikud endale ja \xc3\xbchiskonnale v\xc3\xb5i kui nad v\xc3\xb5ivad sigitada j\xc3\xa4rglasi, kes on samade tunnustega. Eesti Vabariigis steriliseeriti teadaolevalt 41 inimest (L\xc3\xa4tis umbes 60)._NEWLINE_Eugeenikat \xc3\xb5petati s\xc3\xb5dadevahelisel ajal ka Tartu \xc3\xbclikoolis. Aastail 1939\xe2\x80\x931941 oli Tartu \xc3\xbclikoolis eugeenika \xc3\xb5ppetool ja eugeenika instituut (paiknes Tartu botaanikaaias), seda juhatas Hans Madissoon. N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni tulekuga eugeeniline tegevus l\xc3\xb5ppes ja eugeenika instituut suleti, kuid Saksa okupatsiooni ajal see taastati. Siiski ei toimunud Saksa ajal Eestis selliseid asju nagu Saksamaal, samuti mitte vaimuhaigete h\xc3\xa4vitamist nagu mujal Baltikumis._NEWLINE_S\xc3\xbcnnieelset diagnostikat ja sellele j\xc3\xa4rgnevat valikulist aborti, kui laps pole terve, v\xc3\xb5ib samuti teatud tingimustel vaadelda eugeenikana._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva eesti ajaloolastest on eugeenikat uurinud Ken Kalling.\n_START_SECTION_\nPronatalism. Eugeenika\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5utervishoid ehk eugeenika on oluline etapp inimkonna m\xc3\xb5tteloos. Termin inimt\xc3\xb5u bioloogilisele paranikute roll inimliigi evolutsiooni suunamine (=t\xc3\xb5uaretus). Eugeenikud n\xc3\xa4evad oma eesm\xc3\xa4rkide saavutamiseks kahte viisi: kas soodustades eelistatud inimt\xc3\xb5ugude ja -r\xc3\xbchmade p\xc3\xa4riliku alge levimist v\xc3\xb5i vabanedes v\xc3\xa4hemsoovitavatest gruppidest nende paljunemise pidurdamisega. Eugeeniline m\xc3\xb5te sai uut hoogu 19. ja 20. sajandi vahetusel, mil taasavastati Mendeli t\xc3\xb6\xc3\xb6d, tekkis geneetika ning arenes edasi darvinistlik teooria, kusjuures m\xc3\xb5nede m\xc3\xb5tlejate poolt heideti viimasele ette inimkonnale sobimatust \xe2\x80\x93 kristlikud moraaliilmingud jms. soodustavat hoopis nn negatiivset looduslikku valikut \xe2\x80\x93 ellu ei j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja sigi mitte parimad, vaid paljunevad alamklassid ja asotsiaalid. Arenev statistikateadus n\xc3\xa4is seda kinnitavat \xe2\x80\x93 \xc3\xbchiskonna k\xc3\xb5rgkihtides s\xc3\xbcndis keskmiselt v\xc3\xa4hem lapsi._NEWLINE_Eugeenikud \xc3\xbclet\xc3\xa4htsustavad bioloogilist ettem\xc3\xa4\xc3\xa4ratust. Eeldatakse, et lisaks f\xc3\xbc\xc3\xbcsilistele ja f\xc3\xbcsioloogilistele tunnustele on ka inimese v\xc3\xb5imed ja kalduvused, st koht \xc3\xbchiskonnas (kasutades kaasaegseid termineid), m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud tema geneetilise koodiga. Geneetika algusaegadel domineeris selline m\xc3\xb5tteviis USA-s, Suurbritannias, Saksamaal. Oma algfaasis oligi geneetika tihedalt eugeenikaga seotud. Sotsiaalseid tegureid indiviidi kujunemisel alahinnati, vast ainult Prantsuse teaduskoolkonnad olid omal ajal erandiks \xe2\x80\x93 siinkohal saab p\xc3\xb5hjusena tuua lamarkistlikke ideid, mis domineerisid toonases prantsuse teadusmaailmas. (Lamarkism populaarselt v\xc3\xa4ljendades t\xc3\xa4hendab seda, et eeldatakse, et ka eluajal omandatud tunnused saavad ajapikku p\xc3\xa4riliku varjundi.)_NEWLINE_Eeltoodu p\xc3\xb5hjal on eugeenika oma meetodeilt jagatav kaheks. P\xc3\xa4rilikkuse absoluteerijad kaldusid enam negatiivse eugeenika, s.o v\xc3\xa4hemsoovitud indiviidide, rasside ja r\xc3\xbchmade sigimise piiramise teele, kas siis steriliseerimist, aborte, abielukeelde, isoleerimist vms rakendades. Veelgi \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslikumaid vahendid on need, mida nii mitmedki \xc3\xbchiskonnad on ellu viinud, n\xc3\xa4iteks koonduslaagrid, hukkamised jms, mida esitleti k\xc3\xbcll "eutanaasia" nime all. Keskkonna ja sotsiaalsete tegurite t\xc3\xa4htsuse r\xc3\xb5hutajad eelistasid nn positiivse eugeenika vahendeid (toitumine, tervishoid, kasvatus jne). Lisaks omaaegse teaduse liigsele p\xc3\xa4rilikkuse- (bioloogilise determinismi) lembusele domineerisid eugeenikas erinevad subjektiivsed t\xc3\xb5ekspidamised ja eelarvamused, kinnistades eugeenika huviorbiiti (vaimu)haigused, prostitutsiooni, kuritegevuse, asotsiaalsuse ja rasside m\xc3\xb5iste. Eugeenika algfaasis erutasid positiivsed meetodid eugeenikute meeli kindlasti v\xc3\xa4hem kui negatiivsed. Ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva teadusloolasi paelub rohkem selle teadusharu pikantsem pool, sest positiivse eugeenika ideed eksisteerivad ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xe2\x80\x93 sotsiaalmeditsiinis, tervishoiupoliitikas jm._NEWLINE_Maailmas oli eugeenilise liikumise ja sellest omakorda l\xc3\xa4htuva seadusandliku initsiatiivi ja seadusandluse vallas esirinnas USA, kus aastal 1907 m\xc3\xb5nes osariigis (Indiana) v\xc3\xb5eti vastu eugeenilise sisuga \xc3\xb5igusakte, mis reglementeerisid abiellumist, aga m\xc3\xa4\xc3\xa4rasiud ka sundsteriliseerimist ja teatavatel juhtudel kastreerimist._NEWLINE_Eugeenika puhul saabki ajaloolises dimensioonis r\xc3\xa4\xc3\xa4kida kui n-\xc3\xb6 k\xc3\xb5rgemalt poolt algatatud ja populariseeritud liikumisest \xe2\x80\x93 eugeenilist s\xc3\xb5numit viisid ellu vastavad seltsid, \xc3\xbchingud jne._NEWLINE_Eestis muutus t\xc3\xb5utervishoiu temaatika aktuaalseks 19. ja 20. sajandi vahetusel. Arutleti eestlaste t\xc3\xb5uk\xc3\xbcsimuse \xc3\xbcle laiemalt. T\xc3\xb5u all peeti silmas rahva nii bioloogiliste kui vaimsete omaduste kompleksi. Rahvusele bioloogiliste kriteeriumidega l\xc3\xa4henedes ei saanud kaugel olla ka (sotsiaal)darvinismist m\xc3\xb5justatud m\xc3\xb5ttekonstruktsioonid. Eriti r\xc3\xb5hutati nn. kontraselektsiooni (tagurpidise selektsiooni) ideed \xe2\x80\x93 eesti rahvas kaotab oma parimad liikmed \xc3\xbcmberrahvastumise v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nde t\xc3\xb5ttu. Mandumisest andvat tunnistust alkoholism, enesetapud, aga ka keskp\xc3\xa4rane v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemine, d\xc3\xbcsgraafia jne. Oma osa negativismile andis alanud Esimene maailmas\xc3\xb5da (idee s\xc3\xb5jast kui rahva parema osa h\xc3\xa4vitajast ei olegi nii vastuv\xc3\xb5etamatu...). Iseseisvuseelse Eesti m\xc3\xb5tlejate suhet t\xc3\xb5uk\xc3\xbcsimusse saab juba kindlasti pidada eugeenika poolt m\xc3\xb5justatuks, s.t eugeenilise m\xc3\xb5tlemise teoreetilised alused olid eesti \xc3\xbchiskonda kinnistunud. Rahvuslikku eugeenilist liikumist ei saanud Eestis veel tekkida, k\xc3\xbcll tehti juba ettepanekuid t\xc3\xb5u parandamise osas._NEWLINE_Iseseisvunud Eestis algas kohe ka eugeenilise m\xc3\xb5tte levik ja propageerimine. Algselt oli sellega seotud peamiselt Karskusliit (Villem Ernits olles \xc3\xbchendavaks l\xc3\xbcliks nii karsklaste kui eugeenikute, nii iseseisvuseelse kui ka -j\xc3\xa4rgse m\xc3\xb5tte vahel) aga ka Tartu \xc3\x9clikool \xe2\x80\x93 nagu mujalgi maailmas kandsid eugeenilist m\xc3\xb5tet peamiselt arstid ja bioloogiateadusega seotud inimesed._NEWLINE_1924. a. maikuus v\xc3\xb5eti vastu Eesti Eugeenika Seltsi T\xc3\xb5utervis t\xc3\xb6\xc3\xb6kava. T\xc3\xb5utervise siht oli v\xc3\xb5idelda Eesti rahvat\xc3\xb5u omaduslise tasapinna langemise vastu, samuti kaasa aidata \xc3\xbcldtervishoidu puudutavates ettev\xc3\xb5tmistes. Kava n\xc3\xa4gi ette teadust\xc3\xb6\xc3\xb6d, emade ja lastekaitse korraldamist, tervishoiu propagandat, t\xc3\xb5uk\xc3\xbcsimuse uurimist jne. Seltsi eestseisus asus Tartus Eesti Karskusliidu majas. Detsembris 1924 valiti eestseisuse esimeheks prof. A. Rammul, (abiks prof. A. L\xc3\xbc\xc3\xbcs, kassapidajaks dr. A. Audova, kirjatoimetajaks dr. J. Vilms, ametita liikmeiks J. K\xc3\xb5pp, pr. M. Kurs-Olesk ja P. Treiberg)._NEWLINE_Alates 1925. aasta jaanuarinumbrist oli Eesti Karskusliidu ajakiri Tulev Eesti (vastutav toimetaja V. Ernits, tegevtoimetaja J. Vilms) ka Eesti Eugeenika Seltsi T\xc3\xb5utervis h\xc3\xa4\xc3\xa4lekandja. (Toimetuse kommentaaris \xc3\xbchinemisele leitakse, et see on loomulik, kuna karskusliikumine on osa t\xc3\xb5utervishoiust. Ka t\xc3\xb6\xc3\xb6meetodid \xe2\x80\x93 kasvatust\xc3\xb6\xc3\xb6 \xe2\x80\x93 on samad. Seega on palju \xc3\xbchist p\xc3\xb5hjustes, sihtides ning abin\xc3\xb5udes.)_NEWLINE_Esimeses Tulev Eesti \xc3\xbchisnumbris on toodud "T\xc3\xb5utervise" peakoosoleku poolt vastu v\xc3\xb5etud eugeenilise sihiga juhtlaused. Kokku oli neid 43 ning nad p\xc3\xb5hinevad saksa eeskujul (Deutsche Gesellschaft fur Rassen-Hygienie). Oli siiski ka m\xc3\xb5ningaid erinevusi, n\xc3\xa4iteks segaabielude k\xc3\xa4sitlemisel._NEWLINE_Juhtlausete peamine s\xc3\xb5num oli j\xc3\xa4tk ennes\xc3\xb5jaaegsele retoorikale \xe2\x80\x93 rahvas v\xc3\xb5ib kiduda, s.t head ja v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikud rahvaosad v\xc3\xb5ivad arvulisse v\xc3\xa4hemusse j\xc3\xa4\xc3\xa4da. \xc3\x9cldistatakse, et praegusel ajal on kultuurrahvaste juures ebasoodne valik harilik n\xc3\xa4htus \xe2\x80\x93 alamaist kihtidest k\xc3\xb5rgemale t\xc3\xb5us toob endaga paraku kaasa perekonna v\xc3\xa4ljasuremise h\xc3\xa4daohu \xe2\x80\x93 s\xc3\xbcndivus v\xc3\xa4heneb just v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikes perekondades. M\xc3\xb5ningad m\xc3\xb5tted juhtlausetest: Eesti seadused on puudulikud abiellumise takistamise v\xc3\xb5imaluste kohalt; n\xc3\xb5utakse k\xc3\xb5igi alav\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslike ja vaimuhaigete seaduslikku sigimisv\xc3\xb5imetuks tegemist; soovitatakse \xc3\xbchiskonnale vastuv\xc3\xb5etamatute ja \xc3\xbcldse v\xc3\xa4ljasurevate isikute sigimise \xc3\xa4rahoidmiseks viimased t\xc3\xb6\xc3\xb6kolooniatesse suunata; kutsutakse \xc3\xbcles konkreetsete sammude astumiseks eugeenilise hariduse levitamisel \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5rgematesse koolidesse oleks vaja sisse viia t\xc3\xb5utervise loengud, koolide viimastes klassides peaks t\xc3\xb5utervishoid olema sunduslik aine (\xc3\xbcldtervishoiu raames). Vastav haridus oleks vajalik ka kiriku\xc3\xb5petajatele. Ning kokkuv\xc3\xb5tteks: Rootsi riigi eeskujul oleks vajalik luua eugeenika instituut. Juhtlausetega sarnastest seisukohtadest l\xc3\xa4htus ka T\xc3\xb5utervise t\xc3\xb6\xc3\xb6kava._NEWLINE_Mainimist leidis nii negatiivse kui positiivse eugeenikaga seotu. Juhtlausete 25. lause \xc3\xbctleb: "Liig sage eestlaste abiellumine muulastega ei ole perekondliselt ega t\xc3\xb5upuhtuse seisukohalt soovitav." Kas rassih\xc3\xbcgieen selle s\xc3\xb5na otseses t\xc3\xa4henduses m\xc3\xa4ngis eesti \xc3\xbchiskondlikus m\xc3\xb5ttes olulist osa? (Seda k\xc3\xbcsimust esitama ajendab ka eestikeelne termin "t\xc3\xb5utervis" = Rassenhygienie.) Saab siiski konstateerida, et Eestis ei saanud rassiteadus sellist t\xc3\xa4helepanu nagu USA-s v\xc3\xb5i Saksamaal. Kuigi juba iseseisvuseelsed m\xc3\xb5tlejad olid arutlenud eestlaste rassi \xc3\xbcle, ei p\xc3\xa4\xc3\xa4senud v\xc3\xb5idule frenoloogilised teooriad ja rassilised eelarvamused. V\xc3\xb5ib-olla oli siin oma osa sellel, et kuigi sajandivahetusest alates hakkas Euroopa teadus l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoomlasi tasapisi rassiliselt europiidseiks pidama, oli eesti teadlasil endil mingi kahtlus hinges \xe2\x80\x93 veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi on eesti antropoloogide meelisteemaks meie etniline ajalugu. Samuti oli oma osa eestlaste rassilisel dualismil (millise fakti l\xc3\xb5plikult kinnitas iseseisvusajal juba J. Aul). Viimatimainitud p\xc3\xb5hjusel ei tekkinud eestlastel kiusatust end mingisse ideaalsesse rassilisse s\xc3\xa4ngi suruda. (Soomlastel see m\xc3\xb5te ida-balti rassit\xc3\xbc\xc3\xbcbi suhtes isegi oli.) Segaabielude eitus sisaldab pigem kartust v\xc3\xb5imalike perekonnasiseste kultuurikonfliktide ja nendega kaasneda v\xc3\xb5iva vaesuse ja vaimselt ebaterve \xc3\xb5hkkonna \xc3\xbcle. Eugeenikud Eestis soovitasid v\xc3\xa4ltida eestlastel abiellumist sakslaste ja venelastega, nonde tugev kultuurikontekst pidada eesti oma alla suruma. K\xc3\xbcll aga soovitati segaabielusid teiste soome-ugri rahvastega, sest need pidid "verd parandama"._NEWLINE_Eugeenika areng Eestis oli pidev kuni iseseisvusaja l\xc3\xb5puni. Eestist sai \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid maailma riike, kus v\xc3\xb5eti vastu steriliseerimise seadus, Eestis loodi Tartu \xc3\x9clikooli juurde eugeenika instituut ning t\xc3\xb5utervishoist r\xc3\xa4\xc3\xa4giti esinduslikel riigi arengut kajastavatel foorumitel \xe2\x80\x93 Rahvusliku Kasvatuse Kongressidel. Nende faktidega seoses peab r\xc3\xa4\xc3\xa4kima m\xc3\xb5nest institutsioonist ning isikust._NEWLINE_Analoogselt karskusliikumisega tegid ka eugeenikud koost\xc3\xb6\xc3\xb6d Tartu \xc3\x9clikooliga. Alates 1926. aastast finantseerisid eugeenikud aastas \xc3\xbchte arstiteaduskonna auhinnat\xc3\xb6\xc3\xb6d \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5ned teemad: Perekonna koosseisu uurimine m\xc3\xb5ne seltskonna kihi \xc3\xbcle Eestis, Segaabielud m\xc3\xb5nes Eesti piiriaarses maakonnas ja nende m\xc3\xb5ju rahvusse, Mitmendat last perekonnas tuleb eluv\xc3\xb5imelisemaks pidada. (Auhinnat\xc3\xb6\xc3\xb6de institutsioon loodi 1922. Karskusliit kasutas seda v\xc3\xb5imalust juba 1923. aastal, mil teemaks oli "Alkohol ja t\xc3\xb5u tervis".) Alates 1930. aastast auhinnat\xc3\xb6id eugeenikute poolt enam ei pakutud. Ilmselt hakkas valdkond v\xc3\xa4ljuma oma esialgsest, propagandat\xc3\xb6\xc3\xb6d n\xc3\xb5udvast faasist, asudes nautima v\xc3\xb5imude t\xc3\xa4helepanu._NEWLINE_Eugeenika Seltsi juhatusse kuulujaist oli enamik Tartu \xc3\x9clikooli \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud. Kahe s\xc3\xa4ilinud nimekirja kohaselt kuulus seltsi v\xc3\xa4hemalt 41+53 inimest (esimene nimekiri tartlastest, teine tallinlastest.). Nimekirjad on perioodist p\xc3\xa4rast 1930. aastat, sest siis kujundati selts \xc3\xbcmber Eesti Eugeenika ja Genealoogia Seltsiks \xe2\x80\x93 v\xc3\xb5ib-olla on nende nimekirjade n\xc3\xa4ol tegemist 1930. aastal uude moodustisse kuulujate/astujatega ning see nimekiri hiljem suurenes. (Genealoogiat tuleb siin vaadelda kui \xc3\xbchte eugeenilise uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 metoodilist aspekti \xe2\x80\x93 perekonnauuringute abil \xc3\xbcritati kindlaks teha erinevate haiguslike, vaimsete, kuid ka antropoloogiliste tunnuste p\xc3\xa4randumist.)_NEWLINE_Tartu \xc3\x9clikooli \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ududest/teadlastest olid eugeenika alal \xc3\xbched aktiivsemad Hans Madissoon ja Juhan Aul \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5lemad muide \xc3\x9cS Raimla liikmed._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Tulev Eesti ilmumise lakkamist 1926. aastal sai peamiseks eugeenika alaste kirjutiste avaldamise kohaks ajakiri Eesti Arst. Sel moel muutus t\xc3\xb5utervishoid rohkem erialateadlaste p\xc3\xa4rusmaaks. Innukaim kirjutaja eugeenika teemadel tundub olevat olnud H. Madissoon, kes olles ise kohtuarst, huvitus sotsiaalmeditsiinist ja kriminaalantropoloogiast ning luges Tartu \xc3\x9clikoolis eugeenikat (P\xc3\xa4rilikkus ja konstitutsioon ning t\xc3\xb5utervishoid) juba 1928. a. L\xc3\xa4bivaks teemaks Madissooni artiklites on sterilisatsioon, tegemist oli niisiis negatiivse eugeenika pooldajaga. Oma hilisemates kirjutistes t\xc3\xb5deb Madissoon siiski, et geneetika areng (kaksikute meetodi rakendamine) on t\xc3\xb5estanud keskkonna olulist m\xc3\xb5ju isiku kujunemisele, seega tuleb lisaks probleemile indiviidi tasandilt l\xc3\xa4henemisele rohkem t\xc3\xa4helepanu p\xc3\xb6\xc3\xb6rata ka \xc3\xbchiskonna harimisele ja kasvatamisele (positiivne eugeenika)._NEWLINE_Juunis 1939. aasta saab Madissoon samal aastal asutatud Tartu \xc3\x9clikooli eugeenika instituudi juhatajaks. S\xc3\xa4ilinud on instituudi \xc3\xb5ppekava, kus p\xc3\xb5hir\xc3\xb5hk on f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisel antropoloogial ja geneetikal. K\xc3\xa4sitleti soomeugrilaste t\xc3\xb5ulisi isearasusi, valikut inimese juures. Palju t\xc3\xa4helepanu oli p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud tervishoiule. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval m\xc3\xb5jub r\xc3\xa4igena steriliseerimise ja sigimisv\xc3\xb5ime t\xc3\xb5kestamise/piiramise teema. Instituudi t\xc3\xb6\xc3\xb6plaanis peeti k\xc3\xb5iki loenguaineid sunduslikeks eksamiaineiks arstiteaduse ja usu\xc3\xb5petuse \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastele ning kodaniku\xc3\xb5petuse-, loodusloo- ja tervishoiu\xc3\xb5petaja kutse taotlejatele. Teistele olid need valikained._NEWLINE_Juhan Aul on Eesti teaduslukku l\xc3\xa4inud kui antropoloog ja zooloog. Antropoloogilise m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise tehnikat \xc3\xb5ppis ta H. Madissooni k\xc3\xa4est. Oma mitmetes s\xc3\xb5jaeelsetes elulugudes ei ole Juhan Aul ennast ise otseselt eugeenikuks pidanud, andes m\xc3\xb5ista vaid m\xc3\xb5ningatest populaarteaduslikest aspektidest oma t\xc3\xb6\xc3\xb6des. Ometi on tema bioloogia-, eriti geneetikaalastes kirjutistes palju toonasele teadusele omast. Aul kuulus oma vaadetelt sellesse bioloogide kategooriasse, kes bioloogilisi tegureid inimese arengus tugevasti t\xc3\xa4htsustasid. Olles aktiivne teaduse propageerija ja pedagoog, on Auli bibliograafias piisavalt suhteliselt selgeid seisukohav\xc3\xb5tte, mis lubavad teda n\xc3\xbc\xc3\xbcd Eesti \xc3\xbcheks juhtivaks eugeenikuks pidada. F\xc3\xbc\xc3\xbcsilise antropoloogia juures r\xc3\xb5hutas Aul n\xc3\xa4iteks indiviidi antropoloogilise j\xc3\xb5udluse m\xc3\xb5istet \xe2\x80\x93 tegemist v\xc3\xb5iks olla kehaliste ja vaimsete v\xc3\xb5imete v\xc3\xb5i vastavate eeldustega \xe2\x80\x93 maakeeli siis lihtsalt tugevuse ja tublidusega. Kuna Aul hindas oma t\xc3\xb6\xc3\xb6de rakendusliku k\xc3\xbclje t\xc3\xa4htsust, siis j\xc3\xb5udluse puhul n\xc3\xa4gi ta antropoloogide soovitusi tulevikus vajalikuna n\xc3\xa4iteks Eesti asustuspoliitika rakendamisel. Ka pedagoogiline ja kriminaalantropoloogia pidanuksid Auli meelest rakendusteadustena olema seotud eugeenikaga._NEWLINE_Eugeenika propageerijate \xc3\xbcheks k\xc3\xb5ige kuuldavamaks v\xc3\xa4ljundiks Eesti \xc3\xbchiskonnale olid 1927. ja 1935. aastal korraldatud Eesti Rahvusliku Kasvatuse kongressid (kolmas oli planeeritud 1940. aasta s\xc3\xbcgiseks, kuid j\xc3\xa4i olude muutudes \xc3\xa4ra ning toimus alles 1990. aastate keskel). Tegemist oli madala iibega riigi rahvastiku arengu ja saatuse p\xc3\xa4rast muret tundvate j\xc3\xb5udude koosolekutega, millel j\xc3\xb5uti arutleda laia teemaderingi \xc3\xbcle. K\xc3\xb5nesolevatel kongressidel domineerisid kindlasti positiivse eugeenika ideed. Ilmselt peeti steriliseerimise jms. temaatika \xc3\xbclesv\xc3\xb5tmist piisavalt erialakeskseks, j\xc3\xa4tmaks see asjatundjate lahendada._NEWLINE_Seadusandluse alal saavutasid eugeenikud osa oma eesm\xc3\xa4rkidest 1936. aasta 27. novembril v\xc3\xa4lja antud riigivanema dekreediga, mis seadustas steriliseerimise. Steriliseerimise seadus j\xc3\xb5ustus 1937. aasta 1. aprillist ning n\xc3\xa4gi sundusliku steriliseerimise (raseduse katkestamise) ette juhul kui p\xc3\xa4rilikult vaimuhaiged, n\xc3\xb5dram\xc3\xb5istuslikud, raskel kujul langet\xc3\xb5bised ning p\xc3\xa4rivuse teel edasikantavate raskete kehaliste vigadega isikud on kas sugutungi t\xc3\xb5ttu ohtlikud endale ja \xc3\xbchiskonnale v\xc3\xb5i nad v\xc3\xb5ivad sigitada j\xc3\xa4rglasi juba mainitud tunnustega. Keelatud oli steriliseerida alla 10aastasi lapsi ning juhtudel, mil see v\xc3\xb5iks osutuda eluohtlikuks. Vastavaid ettepanekuid v\xc3\xb5isid teha asjaosalised ise, ametlikud arstid, hooldajad, hoolekodude ja raviasutuste juhatajad. Seaduse teostamise ja elluviimise eest vastutas sotsiaalminister._NEWLINE_Seaduses kajastus siiski v\xc3\xa4hem kui 1925. aasta Eesti arstide p\xc3\xa4eval valitud spetsiaalne komisjon \xe2\x80\x93 Brezowsky, L\xc3\xbc\xc3\xbcs, Fischer, Klemens, Vilms \xe2\x80\x93 oli soovitanud. Ja nimelt, sundusliku steriliseerimise alla kuuluksid:_NEWLINE_a) Lapsed, kes ei suuda omandada I klassi programmi ning on ilmne, et vajakaj\xc3\xa4\xc3\xa4mine on p\xc3\xa4ritud. Sel juhul tuleks steriliseerida hiljemalt 10 aasta vanuselt. Siia r\xc3\xbchma kuuluksid ka s\xc3\xbcnnilt kurttummad, pimedad ja n\xc3\xb5drameelsed;_NEWLINE_b) Vabalt elavad idioodid, pimedad, kurttummad, epileptikud, kui v\xc3\xa4\xc3\xa4rareng on p\xc3\xa4rilik;_NEWLINE_c) Eelmisse r\xc3\xbchma kuulujad hoolekandesutustest v\xc3\xa4lja laskmisel v\xc3\xb5i enne abiellumist;_NEWLINE_d) Ps\xc3\xbchhopaatilised kurjategijad, retsidivistid, kroonilised alkohoolikud kui nende viga on p\xc3\xa4rilik. Vabatahtliku steriliseerimise v\xc3\xb5imalust soovitati vaimuhaigetele, "vagabundidele", raske tiisikuse p\xc3\xb5dejatele, s\xc3\xbcfiliitikutele, kehaliselt vigastele._NEWLINE_L\xc3\xa4tis, kus sundsteriliseerimine samuti seadustati, on teada v\xc3\xa4hemalt umbes 60 juhtumit. Eestist on seni teada umbes 20 juhtumit. Patsientideks olid enamasti naised. Viimane tendents on \xc3\xbcldine \xe2\x80\x93 kui steriliseerimisseadusi ja kastreerimist karistusvahendina naisliikumised \xc3\xbcldiselt toetasid, siis n\xc3\xbc\xc3\xbcd on steriliseerimistemaatika \xc3\xbcheks feministliku ajalookriitika lemmikteemaks, sest steriliseerimiste ohvriks langesid eelk\xc3\xb5ige naised._NEWLINE_Fakte maailmast (eugeeniline (sund)steriliseerimine arvudes):_NEWLINE_Taani 1929\xe2\x80\x931960 u 11 000_NEWLINE_Soome 1935\xe2\x80\x931960 u 4300_NEWLINE_Norra 1934\xe2\x80\x931960 u 7000_NEWLINE_Rootsi 1935\xe2\x80\x931960 u 17 500_NEWLINE_Saksa 1934\xe2\x80\x931945 u 360 000_NEWLINE_USA 1907\xe2\x80\x931940 u 40 000_NEWLINE_M\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rset diskussiooni steriliseerimise eetiliste ja meditsiiniliste k\xc3\xbclgede \xc3\xbcle Eestis ei tekkinud. Kas k\xc3\xbcsimus oli Eesti teadlas- ja arstkonna k\xc3\xbcllaltki \xc3\xbcksmeelses suhtumises bioloogilisse determinismi (v\xc3\xa4ike \xc3\xbchiskond ning v\xc3\xa4he teaduskoolkondi ning \xc3\xbcldine saksa teaduse m\xc3\xb5ju \xe2\x80\x93 viimast kinnitab saksa perioodika valdav \xc3\xbclekaal eugeenika instituuti tellitud kirjanduse hulgas \xe2\x80\x93 Volk und Rasse, Der Erbarzt, aga ka eugeeniline suhtumine tuberkuloosihaigetesse jms.) v\xc3\xb5i saabunud vaikiva olekuga, on praegu veel vara \xc3\xb6elda. H. Madissoon k\xc3\xbcll hoiatab, et eugeenilise m\xc3\xb5tte taga on kogu progressiivne teadlaskond ning seda vastustavad \xc3\xbcksnes kommunistid, katoliiklased ja usulised sektandid. See lause v\xc3\xb5iks iseloomustada \xc3\xbchiskonna ja teaduse suhteid, mis kujunesid v\xc3\xa4lja toonases Eestis. Diskussiooni eugeenika alal v\xc3\xb5iks otsida eespool mainimist leidnud Rahvusliku Kasvatuse Kongressi stenogrammidest, milles leidub H. Madissooni t\xc3\xb5demus, et kahe kongressi vahelisel ajal on \xc3\xbchiskond steriliseerimise alal m\xc3\xa4rgatavalt aktsepteerivamaks muutunud. Kongress siiski ei kujunenud vastandlike seisukohav\xc3\xb5ttude demonstreerimiseks (v\xc3\xb5ib-olla ainult sugupoolerolle k\xc3\xa4sitledes tekkis teatav diskussioon). Negatiivse eugeenika alal on s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tjad vastastikku \xc3\xbcksteise spetsialiteeti ilmselt respekteerinud. Diskussiooni ei tekkinud ka ajakirjas Eesti Arst. M\xc3\xb5ne \xc3\xbcldise kriitilisema s\xc3\xb5nav\xc3\xb5tu, mis p\xc3\xbchendatud p\xc3\xa4rilikkuse ja keskkonna rollile indiviidi arengus, v\xc3\xb5ib leida pahempoolsest perioodikast ja ajast enne vaikivat olekut._NEWLINE_Maailmas on see temaatika ja meetodid ikka vastuseisu tekitanud \xe2\x80\x93 eelk\xc3\xb5ige oli selle taga katoliku kirik._NEWLINE_1940. aasta t\xc3\xb5i p\xc3\xb6\xc3\xb6rde ka Eesti eugeenikasse \xe2\x80\x93 viimasele ei olnud enam kohta. Eugeenika instituut muudeti 1941. aasta veebruaris \xc3\xbcldbioloogia laboratooriumiks. Saksa okupatsiooni ajal asutus k\xc3\xbcll taastati, kuid 1944. aasta suleti taas. Represseeriti ka H. Madissoon. J. Aul p\xc3\xa4\xc3\xa4ses p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da v\xc3\xa4ljasaatmisest, kuid t\xc3\xb6\xc3\xb6lt lahkuda tuli temalgi, s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna "mendelistlik-morganlikus" geneetikas. Eesti teaduslikus m\xc3\xb5tlemises oli saabunud uus periood, kus bioloogilise determinismi pooldajail oli v\xc3\xa4he s\xc3\xb5na\xc3\xb5igust._NEWLINE_Kokkuv\xc3\xb5tteks v\xc3\xb5ib r\xc3\xb5hutada m\xc3\xb5ningaid aspekte Eesti eugeenilise m\xc3\xb5tte ja teo arengus. Eestis algas organiseeritud eugeeniline liikumine iseseisvuse alguses. Esialgu tehti tihedat koost\xc3\xb6\xc3\xb6d karskusliikumisega, et siis mingil ajal ilmselt riiklikus kontekstis elulisem ja realistlikum eugeenika oma teed l\xc3\xa4heks. Eugeenilise m\xc3\xb5tte taga Eestis seisid peamiselt bioloogilist v\xc3\xb5i meditsiinilist tausta omavad isikud, neist paljudki seotud Tartu \xc3\x9clikooliga. P\xc3\xbchendunumatest olgu mainitud J. Aul ja H. Madissoon, eriti aga Juhan Vilms. Madissoon luges eugeenikat Tartu \xc3\x9clikoolis, ning oli 1939. aasta asutatud eugeenika instituudi juhataja._NEWLINE_Rassilised aspektid ei saanud Eesti eugeenilise liikumise peamiseks huvialaks. Eesti abielutakistuste ja eugeeniline seadusandlus ei k\xc3\xa4sitlenud rahvust ega rassi riskigrupina. Kuigi muuhulgas telliti Eugeenika Instituuti saksa rassih\xc3\xbcgieeni alast kirjandust ning osteti antropoloogilisi m\xc3\xb5\xc3\xb5teriistu ja fotoaparaat (nii rahvastiku kui p\xc3\xa4rivuse k\xc3\xbcsimuste uurimiseks), j\xc3\xa4i peamiseks huvialaks siiski meditsiiniline k\xc3\xbclg \xe2\x80\x93 tervise ja iibepropaganda, negatiivsete p\xc3\xa4rilike n\xc3\xa4htuste vastu v\xc3\xb5itlemine. Viimaste alla kuulunuksid k\xc3\xbcll ajastu arusaamade kohaselt ka m\xc3\xb5ned sellised n\xc3\xa4htused, mille vastu t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval valdavalt sotsiaalsete abin\xc3\xb5udega p\xc3\xbc\xc3\xbctakse toimida, sest ka nende p\xc3\xb5hjustajana n\xc3\xa4hakse \xc3\xbchiskondlikke tegureid._NEWLINE_Rakendusantropoloogia eugeenilise distsipliinina ei j\xc3\xb5udnud Eestis veel v\xc3\xa4lja kujuneda. Eesti juhtiv antropoloog J. Aul omas k\xc3\xbcll juba n\xc3\xa4gemust valdkondadest, kus seda l\xc3\xa4henemist ellu viia. Nendeks pidid olema eesk\xc3\xa4tt asustuspoliitika, kuid ka pedagoogika ja kriminoloogia._NEWLINE_Positiivse eugeenika valdkonda kuuluv omandas k\xc3\xbcllaltki h\xc3\xa4sti organiseeritud kuju. Kindlasti v\xc3\xb5ib siin taga n\xc3\xa4ha Eesti kolmek\xc3\xbcmnendate aastate l\xc3\xb5pu suundumusi: autoritaarne riik oma demograafilisi probleeme lahendamas. Oluline oli tervishoiu- ja iibepropaganda. Eugeenika vastu oli olemas riigipoolne huvi \xe2\x80\x93 eugeenika instituudi rajamist toetas otseselt Sotsiaalministeeriumi Tervishoiu ja Hoolekande valitsuse Rahva Juurdekasvu ja Heaolu Komisjon. 1935. aastast k\xc3\xa4ivitati rahvatervishoiu kuusaastak, alustati emadep\xc3\xa4eva riiklikku t\xc3\xa4histamist jne._NEWLINE_Ajalukku l\xc3\xa4heb Eesti aga negatiivse eugeenika viljelejana. Eestis vastu v\xc3\xb5etud steriliseerimisseadus n\xc3\xa4gi sundusliku steriliseeerimise (raseduse katkestamise) ette juhul kui p\xc3\xa4rilikult vaimuhaiged, n\xc3\xb5dram\xc3\xb5istuslikud, raskel kujul langet\xc3\xb5bised ning p\xc3\xa4rivuse teel edasikantavate raskete kehaliste vigadega isikud on kas sugutungi t\xc3\xb5ttu ohtlikud endale ja \xc3\xbchiskonnale v\xc3\xb5i nad v\xc3\xb5ivad sigitada j\xc3\xa4rglasi juba mainitud tunnustega. Sellise seaduse taga oli suuresti Eesti arstkond, kes oli vastava programmi vastu v\xc3\xb5tnud juba 1925. aastal. Viimases oli sundsteriliseerimise alla kuuluvate isikute ring laiem ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva seisukohalt ka enam diskuteeritav._NEWLINE_Eestis sundsteriliseeriti seni teadaolevalt 41 inimest. P\xc3\xb5hjamaade ja L\xc3\xa4ti analoogia p\xc3\xb5hjal v\xc3\xb5iks k\xc3\xb5nesolevaid indiviide otsida hoolde- ja lastekodude patsientide seast._NEWLINE_Karistusvahendina steriliseerimist ega kastreerimist Eestis k\xc3\xbcll ette ei n\xc3\xa4htud, kuid 1937. aastal vastu v\xc3\xb5etud steriliseerimisseadus on maailmas iseenesest k\xc3\xbcllaltki unikaalne, asetades meid (ka L\xc3\xa4tit) arenenud maadest \xc3\xbchte ritta Skandinaavia maade, m\xc3\xb5nede USA osariikide ja \xc5\xa0veitsi kantonite ning hitlerliku Saksamaaga. Eesti v\xc3\xb5iks kuuluda sellesse seltskonda (analoogselt Saksamaaga) \xc3\xbchest k\xc3\xbcljest oma toonase autoritaarse riigikorra poolest. Eestis ei tekkinud arvestatavat diskussiooni steriliseerimisseadusandluse rakendumise koha pealt \xe2\x80\x93 v\xc3\xb5ib-olla oli p\xc3\xb5hjuseks Eesti teadlaskonna v\xc3\xa4ike arv ja erimeelsuste puudumine (loe: v\xc3\xa4he teaduskoolkondi). N\xc3\xa4iteks tiisikushaigete v\xc3\xb5i kurttummade steriliseerimise soovitamine oleks veidi laiemat arvamuste ringi omavas riigis kindlasti pidanud vastuseisu tekitama. Ilmselt tuleks lahendust otsida ka m\xc3\xa4rks\xc3\xb5nadest "suletud \xc3\xbchiskond" ja "suletud teadus". Ja loomulikult puudus Eestis katoliku kiriku m\xc3\xb5ju \xe2\x80\x93 mainitud tegur on olnud peamiseks eugeenilise m\xc3\xb5tteviisi vastukaaluks maailmas._NEWLINE_Teiselt poolt annab steriliseerimisseaduse olemasolu m\xc3\xa4rku Eesti kuulumisest riikide r\xc3\xbchma, mis s\xc3\xb5dadevahelisel perioodil pani aluse nn P\xc3\xb5hjamaade heaolumudelile. Viimases oli eugeenikal kindlasti oma \xc3\xbcllatav/veider roll, sest sundsteriliseerimine kehtis Rootsis-Soomes veel 1970. aastatel. Kui siin veel kord \xc3\xbchiskonna suletuse ja avatuse juurde tulla, siis Karl Popper on oma avatud \xc3\xbchiskonna \xc3\xbche mudelina n\xc3\xa4inud just Rootsit... P\xc3\xb5hjamaade uurijad on oma riikides esinenud tugevat toetust eugeenilisele maailmavaatele p\xc3\xb5hjendanud kolme teguriga. Need oleksid tugevad sotsialistlikud traditsioonid, protestantism ja suhteliselt monoetniline \xc3\xbchiskond. S\xc3\xa4\xc3\xa4rase \xc3\xbclesehitusega \xc3\xbchiskond peaks omama soodumust teadussaavutuste ilma liigsete s\xc3\xbcdametunnistusepiinadeta rakendamiseks tulevaste p\xc3\xb5lvede \xc3\xb5nne nimel._NEWLINE_Usk p\xc3\xa4rilikkusest tingitud ettem\xc3\xa4\xc3\xa4ratusse elab \xc3\xbchiskonnas edasi. Siinkohal ei tahetagi eitada paljude oluliste n\xc3\xa4htuste \xe2\x80\x93 nii haiguslike kui vaimsete \xe2\x80\x93 geneetilist tagap\xc3\xb5hja. Keeruliseks teeb inimeste lahterdamise bioloogilisel alusel aga see, et pole selge p\xc3\xa4rilikkuse t\xc3\xa4pne osakaal erinevate isikuomaduste v\xc3\xa4ljakujunemisel. Ka on muutunud \xc3\xbchiskonna suhtumine v\xc3\xa4hemusr\xc3\xbchmade ja indiviidi \xc3\xb5igustesse. Seni kuni vastavatel teemadel toimub arutelu, v\xc3\xb5ngub determinismipendel \xc3\xbchest \xc3\xa4\xc3\xa4rmusest teise. Eestil on v\xc3\xb5imalus olnud olla \xc3\xbche sellise \xc3\xa4\xc3\xa4rmuse tunnistajaks.'