b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia (inglise keeles tuntud kui UWB, ultra-wideband ja ultraband) on k\xc3\xb5rge l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5imega raadioside tehnoloogia, mille kanali laius on v\xc3\xa4hemalt 20% kandja sagedusest ja mitte v\xc3\xa4hem kui 500\xc2\xa0MHz. \xc3\x9clilairibatehnoloogia j\xc3\xa4\xc3\xa4b raadiospektris alla poole m\xc3\xbcrapiiri, mist\xc3\xb5ttu vanemad raadiosignaali vastuv\xc3\xb5tjad ei suuda \xc3\xbclilairibatehnoloogial p\xc3\xb5hinevaid raadiosignaale tuvastada.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia esimesest kasutusest on teada juba 1901. aastast, kui Guglielmo Marconi edastas \xc3\xbcle Atlandi ookeani morse koodi. Umbes 50 aastat hiljem hakati militaar\xc3\xbcksustes raadioimpulssidel p\xc3\xb5hinevaid radareid kasutama. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase \xc3\xbclilairibatehnoloogia eelk\xc3\xa4ija \xc3\xbchtedeks teerajajateks olid 1960. aastatel Ameerika \xc3\x9chendriikidest p\xc3\xa4rit Henning Harmuth (Ameerika katoliiklik \xc3\xbclikool), Gerald Ross ja K. W. Robins (Sperry Rand Corporation). 1960.\xe2\x80\x931990. aastatel oli \xc3\xbclilairibatehnoloogia lubatud kasutamiseks ainult militaar\xc3\xbcksustele ja Ameerika \xc3\x9chendriikide Kaitseministeeriumile ja sedagi ainult salastatud projektides. Mikroprotsessorite kiire areng on avanud \xc3\xbclilairibatehnoloogiale tee ka kaubanduslikule turule. Esimest korda lubati \xc3\xbclilairibatehnoloogial p\xc3\xb5hinev seade kaubanduslikule turule alles 2002. aastal (USA).\n_START_SECTION_\nTehnoloogia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia kanali laius j\xc3\xa4\xc3\xa4b peamisel 3,1\xc2\xa0GHz ja 10\xc2\xa0GHz vahele ning selle traadita side v\xc3\xb5rgu infoedastuskiirus 10 meetri raadiuses on v\xc3\xa4hemalt 100\xc2\xa0Mbit (megabitti) sekundis. Suur kanalilaius v\xc3\xb5imaldab korraga edastada suuremahulisi andmeid n\xc3\xa4iteks kommunikatsioonis, \xc3\xbclit\xc3\xa4pseid asukohaandmeid ja kuvamisseadmetelt edastatavaid andmeid. \xc3\x9clilairibatehnoloogia v\xc3\xb5imaldab raadiosaatjatel kasutada ka m\xc3\xbcrapiirist madalamaid sagedusi, mis t\xc3\xa4hendab, et see saab samaaegselt t\xc3\xb6\xc3\xb6tada koos teiste traadita side v\xc3\xb5rkudega nagu 802.11 LAN, 802.15 MAN ja WAN. Raadioimpulsid v\xc3\xb5ivad olla kas madalad v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rged. Impulss-s\xc3\xbcsteemil p\xc3\xb5hinevad radarid ja kuvamisseadmed kasutavad enamjaolt v\xc3\xa4heste kordustega impulss-sagedusi (\xc3\xbcldiselt vahemikus 1\xe2\x80\x93100 megaimpulssi sekundis). Kommunikatsioonivahendid kasutavad sedapuhku aga pigem rohkemate kordustega impulsse (\xc3\xbcldiselt vahemikus \xc3\xbcks kuni kaks gigaimpulssi sekundis).\n_START_SECTION_\nVisuaalse pildi kuvamisseadmed\n_START_PARAGRAPH_\nKuvamisseadmeteks on georadarid, meditsiinilised r\xc3\xb6ntgenseadmed, militaar\xc3\xbcksustes ja sisekaitses kasutatavad seinu l\xc3\xa4bistavad radarid. KuvamisTaolised seadmed t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad sagedusel kas alla 960\xc2\xa0MHz v\xc3\xb5i 3,1 GHZ ja 10,6\xc2\xa0GHz vahelises sagedusalas. T\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt kasutatakse p\xc3\xa4\xc3\xa4steoperatsioonides, sisekaitses, kaevandus- ja ehitusettev\xc3\xb5tetes. Kasutatakse ka objektide v\xc3\xb5i inimeste asukoha ja/v\xc3\xb5i liikumise kindlaksm\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks l\xc3\xa4bi ruumi seinte. Arstiteaduses kasutatakse \xc3\xbclilairibatehnoloogial p\xc3\xb5hinevaid kuvamisseadmeid r\xc3\xb6ntgenseadmetes ja uurimustes.\n_START_SECTION_\nLiiklusradaris\xc3\xbcsteemid\n_START_PARAGRAPH_\nLiiklusradarid t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad sagedusalas 22\xe2\x80\x9329\xc2\xa0GHz. Peamiselt kasutatakse mootors\xc3\xb5idukitel kokkup\xc3\xb5rke v\xc3\xa4ltimise s\xc3\xbcsteemides (inglise keeles collision avoidance system).\n_START_SECTION_\nKommunikatsiooni- ja m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisseadmed\n_START_PARAGRAPH_\nKommunikatsiooni- ja m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisseadmed t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad sagedusalas 3,1\xe2\x80\x9310,6\xc2\xa0GHz.\n_START_SECTION_\nKasutusalad\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia on k\xc3\xbcll muutumas \xc3\xbcha populaarsemaks laialdaselt k\xc3\xa4ttesaadavaks tarbekaupade hulgas, kuid samamoodi on sellest kasu ka militaar\xc3\xbcksustel ja sisekaitseorganitel. \xc3\x9cks p\xc3\xb5hjustest on \xc3\xbclilairibatehnoloogia v\xc3\xb5ime kasutada infoedastuseks m\xc3\xbcrapiirist madalamaid sagedusi. Teiseks jaotab \xc3\xbclilairibatehnoloogia raadioimpulsid tema kasutataval laial sagedusalal laiali. M\xc3\xb5lemad p\xc3\xb5hjused raskendavad raadiosignaali avastamist, mis muudab \xc3\xbclilairibatehnoloogial t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad raadiojaamad s\xc3\xb5japidamises ja sisekaitseorganitele ideaalseks kommunikatsioonivahendiks. Samuti sobib \xc3\xbclilairibatehnoloogia kasutamiseks s\xc3\xbcsteemidel, mis saavad omavahel suhelda l\xc3\xbchikestel vahemaadel, nagu n\xc3\xa4iteks arvutite v\xc3\xa4lisseadmed (nt v\xc3\xa4line klaviatuur).\n_START_SECTION_\nAntennid\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hiline erinevus tavaliste raadio\xc3\xbclekannete ja \xc3\xbclilairibatehnoloogia vahel on see, et tavap\xc3\xa4rased raadios\xc3\xbcsteemid edastavad andmeid v\xc3\xb5imustaset, sagedust ja/v\xc3\xb5i sinusoidi faasi muutes. \xc3\x9clilairibatehnoloogia raadio\xc3\xbclekanded aga edastavad andmeid intervallides, genereerides iga kindla aja tagant raadioenergiat, mis on v\xc3\xb5imalik t\xc3\xa4nu \xc3\xbclilairiba laiale sagedusalale._NEWLINE_\xc3\x9clilairibatehnoloogiat kasutatavate s\xc3\xbcsteemide \xc3\xbcheks olulisemaks osaks on antenn, mis filtreerib sissetulevaid raadiosignaale nii, et l\xc3\xa4bi lubatakse ainult need signaalid, mis on samuti \xc3\xbclilairibatehnoloogial p\xc3\xb5hinevalt seadmelt saadetud ning diferentseerib l\xc3\xa4bivat signaali. \xc3\x9clilairibaantennid saadavad v\xc3\xa4lja l\xc3\xbchikesi impulsse, mis kestavad ajaliselt ligikaudu vaid \xc3\xbche nanosekundi. See pidevalt pulseerivaid signaale v\xc3\xa4ljasaatev s\xc3\xbcsteem seab endale tingimuse ka spetsiaalse antenni jaoks, mis suudab transiiveris impulsid kokku koguda ja \xc3\xbcheks andmeks muundada. Saatjas peab antenn vastupidi transiiveris toimuvale olemasoleva andme l\xc3\xbchikesteks impulssideks diferentseerima ja sagedusalale laiali jaotama. Antenni kvalifitseeritakse \xc3\xbclilairibatehnoloogiana, kui selle sagedusriba on v\xc3\xa4hemalt suhtes 6:1. See t\xc3\xa4hendab, et \xc3\xbclemine sagedus peab olema alumisest v\xc3\xa4hemalt kuus korda suurem._NEWLINE_\xc3\x9clilairibaantennid erinevad kitsasribaantennidest p\xc3\xb5hiliselt p\xc3\xb5hikontseptsiooni poolest. Paljud antennid, eriti elektersideseadmetes, on seadistatud kindlale kesksagedusele ning t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad suhteliselt kitsal sagedusalal. \xc3\x9clilairibaantennid on aga disainitud p\xc3\xbc\xc3\xbcdma signaale palju laiemal sagedusribal.\n_START_SECTION_\nAndmeside\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clilairibatehnoloogia arendati algselt v\xc3\xa4lja puhtalt t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikel eesm\xc3\xa4rkidel. Kommunikatsiooni- ja andmeedastuss\xc3\xbcsteemidesse integreerus see alles t\xc3\xbckk aega hiljem. T\xc3\xa4naseks on \xc3\xbclilairibatehnoloogiast v\xc3\xa4lja kujunenud tuleviku kommunikatsiooni- ja andmesides\xc3\xbcsteemide \xc3\xbcheks v\xc3\xb5tmeelemendiks._NEWLINE_\xc3\x9clilairibatehnoloogia on suurte andmeedastuskiirustega t\xc3\xb6\xc3\xb6tavate s\xc3\xbcsteemide \xc3\xbcheks eelistatuimaks valikuks. N\xc3\xa4iteks on katsetatud USB-\xc3\xbchenduse asemel kasutada just \xc3\xbclilairibas\xc3\xbcsteeme. Kuna \xc3\xbclilairibatehnoloogia kasutab t\xc3\xb6\xc3\xb6ks v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he energiat, on see sobilik ka nutitelefonide s\xc3\xbcsteemide jaoks.\n_START_SECTION_\nPositsioneerimine\n_START_PARAGRAPH_\nPositsioneerimine on andmeside \xc3\xbcks osa, mis h\xc3\xb5lmab ka strateegiaid positsioneerimise t\xc3\xa4psemaks muutmiseks ning koordinaatide edastamiseks._NEWLINE_K\xc3\xb5ik elektroonilised vahendid suudavad m\xc3\xa4\xc3\xa4rata andmeedastuseks kulunud aja pikkuse, seostades selle seadme enda m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kellaajaga. Triangulatsioonitehnika abil positsioneerimiseks, aga \xc3\xbchest seadmest \xc3\xbcksi ei piisa, vaja l\xc3\xa4heb v\xc3\xa4hemalt kolme seadet. Ajastuse t\xc3\xa4pseks m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks on vaja k\xc3\xb5ikide nende seadete koost\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_\xc3\x9clilairibatehnoloogia sobib suurep\xc3\xa4raselt positsioneerimiseks t\xc3\xa4nu andmeedastuss\xc3\xbcsteemile, mis saadab info intervallides v\xc3\xa4ga l\xc3\xbchikeste raadioimpulssidena v\xc3\xa4lja. Juhul kui impulsi transiiverisse kohale j\xc3\xb5udmise aeg on teada, on v\xc3\xb5imalik t\xc3\xa4pselt arvutada impulsi l\xc3\xa4bitud teepikkus (kaugus raadiosaatjast). Kombineerides mitme transiiveri arvutatud distantsiandmeid \xc3\xbche konkreetse raadioimpulsi kohta, saab triangulatsioontehnikaga arvutada signaali algallika t\xc3\xa4pse asukoha._NEWLINE_\xc3\x9clilairibas\xc3\xbcsteemide, mille v\xc3\xb5imalik sagedusala laius on 7,5\xc2\xa0GHz, puhul on maksimaalne impulsi kiirus 133 pikosekundit ehk teisis\xc3\xb5nu impulsi saabudes transiiverisse on v\xc3\xb5imalik leida teepikkus, mille impulss 133 pikosekundiga l\xc3\xa4bis. Selliste kiiruste korral positsioneerimise t\xc3\xa4psus ruumis 4\xc2\xa0cm t\xc3\xa4psusega. Tagasihoidlikumate s\xc3\xbcsteemide puhul, mille v\xc3\xb5imalik sagedusala on 500\xc2\xa0MHz, on impulsi maksimaalne kiirus vastavalt 2 nanosekundit, mis v\xc3\xb5imaldab positsioneerimist ligi 60\xc2\xa0cm t\xc3\xa4psusega. \xc3\x9clilairibatehnoloogia v\xc3\xa4ikseim v\xc3\xb5imalik kanali laius on 500\xc2\xa0MHz, seega on iga \xc3\xbclilairibasignaali abil positsioneerimine t\xc3\xa4psusega alla meetri.'