b'\n_START_ARTICLE_\nVeneetsia laguun\n_START_PARAGRAPH_\nVeneetsia laguun on laguun Aadria mere Veneetsia lahe loodekaldal. Laguunis asub Veneetsia linn._NEWLINE_Laguuni itaalia- ja veneetsiakeelsest nimest Laguna Veneta, mis on seotud ladinakeelse s\xc3\xb5naga lacus (\'j\xc3\xa4rv\'), on tulnud soolase veega madala ja suletud lahe kohta rahvusvaheliselt kasutatav s\xc3\xb5na "laguun".\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nVeneetsia laguun ulatub Sile j\xc3\xb5est p\xc3\xb5hjas kuni Brenta j\xc3\xb5eni l\xc3\xb5unas ja selle pindala on ligikaudu 550 km\xc2\xb2. Laguuni pindalast umbes 8% moodustab maismaa, sealhulgas Veneetsia ja mitmed v\xc3\xa4iksemad saared. Ligikaudu 11% laguunist on kaetud alaliselt vaba veega (s\xc3\xbcvendatud kanalitega) ja umbes 80% laguunist v\xc3\xb5itavad enda alla padumered, loodete m\xc3\xb5jutatavad madalikud ja soolaksood. Laguuni n\xc3\xa4ol on tegemist Vahemere vesikonna suurima m\xc3\xa4rgalaga._NEWLINE_Laguun on Veneetsia lahega (Aadria merega) \xc3\xbchendatud kolme v\xc3\xa4ina kaudu: Lido, Malamocco ja Chioggia. Laguun on lahest eraldatud Lido ja Pellestrina saartega. Geograafilise asendi t\xc3\xb5ttu (laguun asub suletud mere servas) k\xc3\xb5igub laguuni veetase olulisel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral. K\xc3\xb5ige \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslikumad on kevadised t\xc3\xb5usud, mida Veneetsias tuntakse nimega acqua alta ("k\xc3\xb5rge vesi"), ning mis ujutavad suure osa Veneetsiast regulaarselt \xc3\xbcle._NEWLINE_Veneetsia laguuni l\xc3\xa4hedal asuv Marano laguun, mille pindala on ligikaudu 160 km\xc2\xb2, on Aadria mere k\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hjapoolsem laguun. Marano laguuni kutsutakse ka "Veneetsia laguuni kaksik\xc3\xb5eks".\n_START_SECTION_\nKujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nLaguun moodustus ligikaudu kuus kuni seitse tuhat aastat tagasi, mil j\xc3\xa4\xc3\xa4ajale j\xc3\xa4rgnenud mere pealetung ujutas \xc3\xbcle Aadria mere \xc3\xbclemise osa ranna\xc3\xa4\xc3\xa4rse tasandiku. J\xc3\xb5esetete sadestumine kompenseeris ranna\xc3\xa4\xc3\xa4rse tasandiku vajumist ja Po j\xc3\xb5e suudmest piki randa kulgev vool kippus loodetega seotud v\xc3\xa4inasid liivavallidega sulgema._NEWLINE_Veneetsia laguun on estuaarsete laguunide s\xc3\xbcsteemi, mis Rooma ajal ulatus Ravennast p\xc3\xb5hjas kuni Triesteni l\xc3\xb5unas, k\xc3\xb5ige olulisem s\xc3\xa4ilinud osa. 6. sajandil pakkus laguun varjupaika roomameelsetele rahvastele, kes p\xc3\xb5genesid sisstungijate (peamiselt hunnide) eest. Hiljem pakkus laguun aga looduslikke kaitsvaid tingimusi, mis aitasid kaasa Veneetsia vabariigi ja selle mereimpeeriumi \xc3\xb5itsengule. J\xc3\xa4tkuvalt on laguunis ka meresadam (Veneetsia Arsenal), seal on v\xc3\xb5imalik tegeleda kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgi, jahinduse ja kalakasvatusega._NEWLINE_Laguuni t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemine on m\xc3\xb5jutatud inimeste sekkumisest. 15. ja 16. sajandil muutsid Veneetsias ette v\xc3\xb5etud projektid, mille eesm\xc3\xa4rgiks oli hoida \xc3\xa4ra laguuni sooks muutumine, laguuni arengut. P\xc3\xb5hjaveekihtide pumpamine alates 19. sajandist on suurendanud pinnase vajumist. Algselt olid paljud laguuni saartest soised, kuid pidev kuivendamine muutis need elamisk\xc3\xb5lblikuks. Kui paljud laguuni v\xc3\xa4iksemad saared on t\xc3\xa4ielikult tehissaared, siis Mestre sadama \xc3\xbcmbruses on ka merelt tagasi v\xc3\xb5idetud saari. Paljud \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud saared on p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt d\xc3\xbc\xc3\xbcnid, sealhulgas Lido, Pellestrina ja Treporti._NEWLINE_Veneetsia laguun on k\xc3\xbcll olnud asustatud alates muistsetest aegadest, kuid alles Rooma keisririigi ja selle languse ajal asus Veneto aladelt sinna elama rohkem inimesi ning rajati Veneetsia linn._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on laguunis olevateks suurimateks linnadeks Veneetsia ja laguuni l\xc3\xb5unapoolse sissep\xc3\xa4\xc3\xa4su juures asuv Chioggia. Suuremad asustatud kohad on veel Lido di Venezia ja Pellestrina, ent halduslikult tegemist on Veneetsia osadega. Kui Veneetsia saartel olev osa on peamiselt seotud turismiga, siis suurem osa Veneetsia elanikke elavad laguuni l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolsel piiril asuvates Mestre ja Marghera linnades. Samas on ka piirkonna majanduslik keskus, seal asuvad lennujaam ja sadam. Laguuni p\xc3\xb5hjapoolses otsas asuvad kuulus puhkusepiirkond Jesolo ja Cavallino-Treporti linn.\n_START_SECTION_\nValitsemine\n_START_PARAGRAPH_\nSuuremas osas kuulub laguun Veneetsia provintsi, kuid selle edelaosa asub Padova provintsi territooriumil.'