b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb5uelind\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5uelind ehk \xc3\xa4ikeselind on muistne taevane \xc3\xbcliolend, linnu kujuga \xc3\xa4ikeseolend v\xc3\xb5i -jumal, kus \xc3\xa4ikese nimetamine impersonaalselt v\xc3\xb5ib olla seotud \xc3\xbcrgsete v\xc3\xa4ekujutlustega. Euroopa, Aasia ja Ameerika rahvaste ning P\xc3\xb5hja-Ameerika looderanniku indiaanlaste vanade uskumuste kohaselt legendaarne m\xc3\xbc\xc3\xbctide olend, kellel on \xc3\xbcleloomulik j\xc3\xb5ud ja v\xc3\xa4gevus ning kes toonud inimestele tule taevast alla. K\xc3\xb5uelindu peetakse Kanadas ebaloomulikest olenditest k\xc3\xb5ige v\xc3\xb5imsamaks. M\xc3\xb5ned Ameerika p\xc3\xb5lisrahvaste legendidest r\xc3\xa4\xc3\xa4givad suurest lendavast sisalikust, kes jahtis veeloomi, kellel oli m\xc3\xbcstiline algup\xc3\xa4ra ja v\xc3\xa4gi ning paljud seostasid seda lindu "m\xc3\xbc\xc3\xbctilise k\xc3\xb5uelinnuga". K\xc3\xb5uelinnuks v\xc3\xa4idetakse 19. sajandi l\xc3\xb5pus m\xc3\xb5ningate avastuste k\xc3\xa4igus t\xc3\xa4heldatud hiiglaslikku kasvuga lindu v\xc3\xb5i dinosauruslindu, aga leiul ei ole teaduslikku p\xc3\xb5hja. Rhamphorhynchus pterosaurus, lendav sisalik avastati L\xc3\xb5una-Saksamaalt kuulsast Solnhofeni lubjakivist. Sisalik libises ilmselt sel hetkel m\xc3\xb6\xc3\xb6da veepinda, kui \xc3\xbcks suur kala, nimega Aspidorhynchus, hammustas tema tiiba.\n_START_SECTION_\nUskumuste olend\n_START_PARAGRAPH_\nUskumustes omaette olendite perekond s\xc3\xbcmboliseeris sisuliselt v\xc3\xb5imu ning nad ei kutsunud esile mitte niiv\xc3\xb5rd hirmuv\xc3\xa4rinaid kui aukartust. Lemmikkuju selle v\xc3\xa4ljendamiseks oli lind, nh. indiaanlaste k\xc3\xb5uelind. Mitmed rahvad on uskunud, et \xc3\xa4ikese p\xc3\xb5hjustajaks on suur lind, samas kui Aasias levinud uskumuste kohaselt on umbes samasugused v\xc3\xb5imed on tulelohel ehk draakonil. Paljudel juhtumitel on k\xc3\xb5ue- ehk \xc3\xa4ikeselinnu asemel esinenud inimkujuga \xc3\xa4ikesejumal. Soome k\xc3\xb5uelind on Kokko, kes muistendeis esineb rohkem tuld l\xc3\xb6\xc3\xb6va linnuna, kui on \xc3\xa4ikesejumal. Kui Kokko oskab ise s\xc3\xbc\xc3\xbcdata tule, aga soomlaste ja karjalaste taeva, ilma, saagi ja looduslike asjade jumal Ukko teeb seda Kokko kolme sulge vastastikku h\xc3\xb5\xc3\xb5rudes._NEWLINE_P\xc3\xb5hja-Ameerika ja selle looderanniku indiaanlastel toob \xc3\xa4ikest k\xc3\xb5uelind, legendaarne olend p\xc3\xb5lisrahvaste ajaloos ja kultuuris, keda peetakse \xc3\xbcleloomulikuks olevuseks, suuremaks ja tugevamaks kui pea k\xc3\xb5iki teisi olendeid. See m\xc3\xbc\xc3\xbctiline lind on kujutatud traditsioonilisel tootemil tihtipeale, tohutudtiivad laiali laotatud. Need tiivad kutsuvad esile k\xc3\xb5uek\xc3\xb5mina ja seda saatva tormi. Tema tiibade lehvitusest kuuleb m\xc3\xbcrinat, s\xc3\xbcnnivad tugevad tuuled, v\xc3\xa4lku l\xc3\xb6\xc3\xb6b, kui ta natukenegi silmi pilgutab ja \xc3\xa4ikest k\xc3\xb5mahtab, kui ta tiivad kokku puutuvad. Indiaanih\xc3\xb5imude arvates olevat k\xc3\xb5uelind nii suur ja tugev, et suutvat kanda oma k\xc3\xbc\xc3\xbcniste vahel m\xc3\xb5rtsukvaala, nii nagu kotkas p\xc3\xbc\xc3\xbcab kalu._NEWLINE_Lakota-indiaanlaste, siuude maailmapildis on k\xc3\xb5uelind Wakinyan, v\xc3\xb5imas lind, kelle tiivad m\xc3\xbcristavad ja silmad pilluvad v\xc3\xa4lku. Kwakiutl-indiaanlased kutsusid olendit nimega Hohoq ja Nootka h\xc3\xb5imu liikmed panid talle nimeks Kw-Uhnx-Wa. Tiibade siruulatust oli kahe kanoodi v\xc3\xb5rra. Kui k\xc3\xb5uelind lendab, siis pilved kogunevad tema tiibade v\xc3\xb5imsast t\xc3\xb5ukest kokku ja s\xc3\xbcnnib torme. Aeg-ajalt tema silmapilgutusest tuleb v\xc3\xa4lgatusi ja need v\xc3\xa4lgud on ussid, mida ta kaasas kannab. K\xc3\xb5uelindu kujutavad maskid on kahe k\xc3\xb5versarvega ja vahel on ta nokk t\xc3\xa4is hambaid. Tlingitite h\xc3\xb5imu neli k\xc3\xb5ue- ehk \xc3\xa4ikeselindu olid algselt neli venda, kelle \xc3\xb5de neid \xc3\xa4rritas, nii et nad l\xc3\xb5puks t\xc3\xb5usid lindudena taevasse. Cigwe v\xc3\xb5i Jigwe on aga potawatomide k\xc3\xb5uelind, kelle p\xc3\xb5rnitsev pilk on tappev, aga ka nende arvates see lind eelistab inimesi pigem rahule j\xc3\xa4tta. Sama puudutab ka od\xc5\xbeibvede k\xc3\xb5uelindu Animiki. Euroopas k\xc3\xb5u on Balti usundiilma \xc3\xbcleloomulik olevus ja pikne Balti laen l\xc3\xa4\xc3\xa4nemeresoome keelde. Soome rahvuseeposes "Kalevala" Lemmink\xc3\xa4inen p\xc3\xb5genedes P\xc3\xb5hjalast laulab enda \xc3\xa4ikeselinnuks (ukkoslinnuks). Ta laulis enda suurte sulgedega laiatiivaliseks, k\xc3\xb5verk\xc3\xbc\xc3\xbcneliseks ja valgesabaliseks, jalgades valged udusuled, iga v\xc3\xa4rssiga j\xc3\xa4i \xc3\xbcha v\xc3\xa4hem inimest j\xc3\xa4rele, kui l\xc3\xb5puks keset metsa seisis selline kurivaim, kelle ette vaenlaselgi oli parem j\xc3\xa4tta ilmumata._NEWLINE_S\xc3\xb5ltuvalt allikast ja p\xc3\xa4rimusest indiaanide K\xc3\xb5uelind on kas jumalik olend (p\xc3\xa4risnimi) v\xc3\xb5i olendite liik (\xc3\xbcldnimi). M\xc3\xb5lemal juhul ta on arukas, v\xc3\xb5imas ja k\xc3\xa4ttemaksuhimuline. Kuigi k\xc3\xb5uelindu peetakse oma iseloomult heatahtlikuna, sellegipoolest k\xc3\xb5ik peavad paremaks tema eest \xc3\xa4ra p\xc3\xb5geneda. _NEWLINE_K\xc3\xb5ikjal maailmas on m\xc3\xbc\xc3\xbct v\xc3\xb5i jutt, mille eri variatsioonides v\xc3\xb5itleb kas lind v\xc3\xb5i mingi teine m\xc3\xbctoloogiline kangelane. Nii klassikalises vahemerekultuuris kui ka muinasp\xc3\xb5hjas, tegelikult kogu p\xc3\xb5hjapoolkeral, on v\xc3\xa4ga vana teadmine, iidne relikt, hiiglaslikust m\xc3\xbctoloogilisest heitlusest vastasprintsiipe kandvate j\xc3\xb5udude vahel, milles ei otsustata ette, et \xc3\xbcks on hea ja teine paha. M\xc3\xbc\xc3\xbcdis jutustati, et k\xc3\xb5uelind ja veelojus (mammut, vaal, eriline lohekala jne) v\xc3\xb5idelnult on m\xc3\xb5lemad midagi kaotanud teisele ja j\xc3\xa4\xc3\xa4nud kuidagi abituks. Teine neist, tavaliselt k\xc3\xb5uelind palub \xc3\xbcht m\xc3\xbc\xc3\xbctilise ajastu sangarit vahendajaks, t\xc3\xb5otades h\xc3\xbcvitada millegagi ta vaeva. Inimesteajastu eelne inimene, kellele kumbki neist ei ole s\xc3\xbcmpaatsem teisest, seab asja joonde ja tervenenud vastased v\xc3\xb5iksid alustada t\xc3\xbclitsemist uuesti, kui tahaksid. Siiski on v\xc3\xb5imalik, et \xc3\xbcrgses m\xc3\xbc\xc3\xbcdis pidid m\xc3\xb5lemad j\xc3\xa4\xc3\xa4ma endisest nigelamaks, vastuv\xc3\xb5etavamaks inimkonnale._NEWLINE_Dakotas elanud Sioux\'ide ehk siuude muistendite kohaselt taas alguses maa oli osaliselt mere all, ja enne inimesi maad ja merd asustasid Unktehid, kohutavad vee-elukad, sisalike ja madude sarnased kiskjatest koletised. Nende m\xc3\xbctoloogia r\xc3\xa4\xc3\xa4kis "varingust j\xc3\xb5ekallastel, mis olid v\xc3\xa4ga tavalised Mississippis, kohas, kus k\xc3\xb5uelind s\xc3\xb6\xc3\xb6stis j\xc3\xb5kke, et r\xc3\xbcnnata Unktehit. K\xc3\xb5uelinnud v\xc3\xb5itlesid Unktehide vastu, et rajada teed inimestele. L\xc3\xb5puks meri taganes, peaaegu k\xc3\xb5ik Unktehi\xc2\xb4d said surma ja j\xc3\xa4relej\xc3\xa4\xc3\xa4nud muutusid v\xc3\xa4iksemateks roomajateks._NEWLINE_Nootka-indiaanide arvamuse kohaselt k\xc3\xb5uelinnu kodu on Musta m\xc3\xa4e tipus, kus ta istub, j\xc3\xa4lgib maailma ja teenib m\xc3\xa4e otsas Suurt Vaimu, ta lendab vaid selleks, et viia teateid \xc3\xbchelt jumalaolendilt teisele, ja just see lind olevat andnud indiaanlastele rahupiibu._NEWLINE_M\xc3\xb5ni h\xc3\xb5im peab seda lindu, kes on vahel inimese kuju v\xc3\xb5tnud, lausa oma esivanemaks. Nagu uskusid Kwakiutli ja Cowichani h\xc3\xb5imud, on \xc3\xa4ikeselinnuliikide hulka kuuluvad olendid v\xc3\xb5imelised v\xc3\xb5tma inimese kuju, vedades vaid noka \xc3\xa4ra, sest see oligi vaid mask, ja eemaldades sulestiku, mis oli \xc3\xbcksnes sulgedega kaetud mantel. Usu j\xc3\xa4rgi sellised \xc3\xa4ikeselinnud abiellusid inimestega ja seep\xc3\xa4rast inimkonna hulgas elab n\xc3\xbc\xc3\xbcd k\xc3\xb5uelindude j\xc3\xa4rglasi. Vancouveri saarel elanud inimkujuga \xc3\xa4ikeselindude rahvas. Kui muud h\xc3\xb5imud proovisidki neid \xc3\xa4ikeselinde orjastada, nad asetasid omad nokad p\xc3\xa4he tagasi ja vedasid sulestiku peale ning maksid armutult k\xc3\xa4tte._NEWLINE_L\xc3\xa4his-Ida m\xc3\xbctoloogias on muitse k\xc3\xb5uelinnu nimi Anzu.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4idetud hiiglane\n_START_PARAGRAPH_\nAlates 19. sajandist t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani on korduvalt teatatud hiiglaslikku kasvu lindudega seotud t\xc3\xa4helepanekutest peamiselt Ameerika \xc3\x9chendriikides. Need on huvitanud eriti kr\xc3\xbcptozoolooge, sest nende meelest v\xc3\xa4hemalt osa neist edastab informatsiooni veel tundmatuks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud loomaliigi olemasolust. Allj\xc3\xa4rgnevalt n\xc3\xa4iteid v\xc3\xa4idetud avastustest.\n_START_SECTION_\n19. sajandil\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5ned ameeriklased v\xc3\xa4idavad, et nad on n\xc3\xa4inud fotot, kus on Ameerika \xc3\x9chendriikides Arizonas aastal 1886 mahalastud k\xc3\xb5uelind. Nende hulgas kirjanik ja bioloog Ivan T. Sanderson kinnitas, et tal oli sellest fotost koopiagi. See foto avaldati 1960. aasta paiku ja seda n\xc3\xa4inud joonistaja Larry Thomas on peast joonistanud \xc3\xbcsna p\xc3\xb5hjaliku j\xc3\xa4ljendi. Joonistuses oleval hiiglaslikul linnul on sulestik ning tal on pikad ja kitsad nokk ja tiivad._NEWLINE_Teise, t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisema variandi kohaselt aastal 1890 Arizonas kaks kauboid, karjust oleksid maha tapnud hiiglasliku linnutaolise olendi, kellel oli tohutu tiibade siruulatus. Sellel kirjeldati olevat sile nahk ja sulgedeta tiivad justkui nahkhiirel. Tema palged meenutanud alligaatorit ja kogu kirjeldus eelajaloolist pterosaurust. Karjused lohistanud korjuse v\xc3\xa4ikelinna, kus see asetati n\xc3\xa4idiseks ja selle v\xc3\xa4ljasirutatud tiivad olid sama laiad kui heinak\xc3\xbc\xc3\xbcni sein, kuhu ta naelutati. Samuti v\xc3\xb5ib oletada, et kohalikus ajalehes Tombstone Epitaph oli ehk avaldatud piltki sellest olendist, aga on v\xc3\xa4ga v\xc3\xb5imalik, et k\xc3\xb5ik on vaid linnalegend.\n_START_SECTION_\n20. sajandil\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc3\xbcptozooloog Loren Coleman on kirjutanud mitmetest ilmingutest aastatel 1940, mil Illinoisi Overlandis ja Altonis oli n\xc3\xa4htud umbes 1500 meetri (500 jala) k\xc3\xb5rguses lendavat laevastikutorpeedosuurust lindu, keda \xc3\xbcles-alla laperdavate tiibade t\xc3\xb5ttu ei siiski saanud pidada lennukiks. Aastatel 1960 ja 1970 on v\xc3\xa4idetud, et Washingtonis, Utah\'s ja Idahos on n\xc3\xa4htud lennukisuurust lindu, mille t\xc3\xb5estuseks on leidunud suuri jalaj\xc3\xa4lgi ja muid argumente._NEWLINE_Aastal 1977 juulis on tehtud vaidlusalane t\xc3\xa4helepanek sellest, kui Ameerika \xc3\x9chendriikide Illinoisi osariigis kolm poissi olid tagahoovis m\xc3\xa4ngimas. Sinna lendas kaks lindu, kes hakkasid poisse taga ajama. Kahel poisil \xc3\xb5nnestus p\xc3\xb5geneda, kui \xc3\xbcks lindudest v\xc3\xb5ttis kolmanda poisi, 10-aastase Marlon Lowe kinni, haarates k\xc3\xbc\xc3\xbcnistega poisi \xc3\xb5last ja kandes teda m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra umbes 60\xc2\xa0cm (2 jala) k\xc3\xb5rguses maapinnast. L\xc3\xb5puks poiss p\xc3\xa4\xc3\xa4ses lahti. Pealtn\xc3\xa4gijate jutustuste kohaselt lindude tiibade siruulatus oli \xc3\xbcle 3 meetri, neil oli valged "kaelar\xc3\xb5ngad" ja neil oli pikad sabad, mis viitas sellele, et k\xc3\xbcsimuses olid andi kondorid.\n_START_SECTION_\n21. sajandil\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 2002 Alaskas v\xc3\xa4ideti, et oli n\xc3\xa4htudCessna mudelit v\xc3\xa4ikelennuki suurust linnu v\xc3\xa4ljan\xc3\xa4gemisega ulukit lendamas umbes 4,3 meetrit k\xc3\xb5rgusel maapinnast, kes The Anchorage Daily Newsis pealtn\xc3\xa4gijate kirjelduste kohaselt oli kui tulnukas Jurassic Park: st_NEWLINE_Aastal 2004 L\xc3\xb5una-Californias keskkooli\xc3\xb5pilane spordiv\xc3\xa4ljakut \xc3\xbcletades n\xc3\xa4gi taevas \xc3\xa4ikesepilve kohal suurt lindu lendamas. Kuigi lind oli kaugel ja k\xc3\xb5rgel, tema tiibade siruulatuseks v\xc3\xb5is arvestada 8 meetrit.\n_START_SECTION_\nKontseptsioone\n_START_PARAGRAPH_\nAmat\xc3\xb6\xc3\xb6rid ja asjaarmastajad on v\xc3\xa4itnud, et ennemuistsete rahvaste m\xc3\xbc\xc3\xbct k\xc3\xb5uelinnust on saanud alguse hiiglaslikku kasvu lindude t\xc3\xb5elistest leidudest. Need suurekasvulised liigid nagu varasemate saagade lohedki on vaid sajandite kuludes v\xc3\xa4henenud ja v\xc3\xb5imalikult v\xc3\xa4lja surnud v\xc3\xb5i neist on j\xc3\xa4rele j\xc3\xa4\xc3\xa4nud vaid m\xc3\xb5ned, mis on 19. ja 20. sajandil tehtute avastuste taga. Skeptikud on olnud arvamusel, et suurt kasvu linnud ei suuda lennata. Madusid ja konnasid s\xc3\xb6\xc3\xb6vad kotkad on maailmas (sh Eestis) \xc3\xbcpriski levinud ning kotka toitumistavasid j\xc3\xa4lgides on mitmetes maailma eri paikades saadud ainest ka sarnaste m\xc3\xbc\xc3\xbctide ja muinasjuttude loomiseks. K\xc3\xb5uelinnuks peetud veel suurt kondorit. Eelajaloolisel kondoriliigil teratornisel (Teratornis incredibilis) ja Argentavisel oli tiibade siruulatus viiest kuni seitsme meetrini ja t\xc3\xa4iesti v\xc3\xb5imalik, et ta on kunagi lennanud. Veel 15. sajandil elas Uus-Meremaal haastkotkas, kelle tiibade siruulatus oli \xc3\xbcle kolme meetri ja kaal umbes 15 kilo. Kr\xc3\xbcptozooloogid on v\xc3\xa4itnud, et hiilglaslikud linnud lendavad enne \xc3\xa4ikest, sest m\xc3\xa4rg sulestik n\xc3\xb5rgendab nende lennuv\xc3\xb5imet. Sellele lisaks kuivas sulestikus \xc3\xb5hk t\xc3\xb5useb \xc3\xbcles ning paljud tuntud linnud kasutavad sellist \xc3\xb5huvoolust tekkinut \xc3\xbclesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5udu \xc3\xa4ra. Kr\xc3\xbcptozooloog John Keel oma andmekaardiga kinnitas, et ta on teinud mitmeid avastusi hiidlindudest Ameerika \xc3\x9chendriikides ja sellest, et nende esileilmumine langeb ajaliselt ja piirkondlikult kokku \xc3\xa4ikesetormide asetleidmisega._NEWLINE_Ohio osariigis on erakordselt palju t\xc3\xa4helepanekuid hiidlindudest, mida v\xc3\xb5ib seletada sellega, et piirkonnas pesitseb mingi tundmatu ja eriti suurt kasvu kalifornia kondori alaliik._NEWLINE_Illinoisi \xc3\xbclikooli ornitoloogi Angelo P. Capparello v\xc3\xa4idete kohaselt ei leidu Ameerika \xc3\x9chendriikides hiiglaslikke linnuliike toidupuuduse t\xc3\xb5ttu, sest mitmes piirkonnas, kus neid linde oli n\xc3\xa4htud, ei olnud piisavalt s\xc3\xb6\xc3\xb6gipoolist. Veelgi m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsema kriitika kohaselt Ameerika \xc3\x9chendriikide ja Kanada taevakaari j\xc3\xa4lgivad linnuhuviliste r\xc3\xbchmad ei ole avastanud selliseid hiidlinde, kuigi nad vahetevahel teevadki uskumatuid t\xc3\xa4helepanekuid.'