b'\n_START_ARTICLE_\nVesi-k\xc3\xbclmaseen\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nLevinud Rootsist, Inglismaast ja Austriast kuni Jaapani ja Hiinani. Maailmas teada umbes 75 leiukohta. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punase raamatu liik, ohul\xc3\xa4hedane (NT).\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nVesi-k\xc3\xbclmaseened on \xc3\xbcheaastaste viljakehadega kuni 12 cm pika jala ja kuni 8 cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga kollaka, sageli vanemana ladestunud huumusainetest pruuni k\xc3\xbcbaraga seen. K\xc3\xbcbar on enamasti liibuvalt soomuseline, keskelt tumedam ja n\xc3\xb5gus. K\xc3\xbclmaseene k\xc3\xbcbara all on valkjaid eoslehekesed. Erinevalt teistest k\xc3\xbclmaseentest pole temal jalal r\xc3\xb5ngast. Jalg on sageli alusel j\xc3\xa4menev ja pehme ning seal k\xc3\xbclmaseentele iseloomuliku oliivroheka jumega. Nii k\xc3\xbcbar kui ka jalg on kiulised, kuid kergesti purunevad. Kasvab \xc3\xbcksikult ja hajusate kogumikena soom\xc3\xa4tastel.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb6\xc3\xb6giseenena\n_START_PARAGRAPH_\nVesi-k\xc3\xbclmaseen on j\xc3\xa4\xc3\xa4valt viha maitsega, mittes\xc3\xb6\xc3\xb6dav.\n_START_SECTION_\nElupaik\n_START_PARAGRAPH_\nVesi-k\xc3\xbclmaseen kasvab v\xc3\xa4ga m\xc3\xa4rgadel aladel, eelk\xc3\xb5ige lubjarikastes ja l\xc3\xa4mmastikuvaestes allikasoodes, madalsoodes ja siirdesoodes. _NEWLINE_Eestist on seni teada viiest soost: kolmest lubjarikkast madalsoost, \xc3\xbchest luhttarnasoost ja \xc3\xbche j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4rselt ilmselt lubjarikkalt \xc3\xb5\xc3\xb5tsikult. Seni on leitud L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaalt, Hiiumaalt ja Viljandimaalt. Kasvab eelk\xc3\xb5ige kesksuvisel ajal, eelistatult p\xc3\xb5uaga, perioodil, kui turvas pole \xc3\xbcle ujutatud. _NEWLINE_Vesi-k\xc3\xbclmaseen on saprotroof, erinevalt teistest Eesti k\xc3\xbclmaseentest pole seotud puittaimedega. Sageli kasvab t\xc3\xa4iesti puittaimedeta alal turbasammaldes, p\xc3\xa4rislehtsammalde v\xc3\xb5i tarnade vahel. Eestis isendirikkamad leiukohad siiski porsasoodes.\n_START_SECTION_\nOhustatus\n_START_PARAGRAPH_\nVesi-k\xc3\xbclmaseen vajab eluks v\xc3\xa4ga m\xc3\xa4rga elupaika. Juba n\xc3\xb5rk soode kuivendamine muudab soo tema jaoks ebasobivaks. Lubjarikaste madalsoode kerge kuivendusele allumise t\xc3\xb5ttu on h\xc3\xa4vinud enamus talle kunagi sobinud elupaiku L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopast. Teda kui l\xc3\xa4mmastikuvaeste elupaikade liiki v\xc3\xb5ib ohustada ka \xc3\xb5husaaste, heitgaasidest p\xc3\xa4rinevate l\xc3\xa4mmastikoksiidide sadenemine. _NEWLINE_Ka Eestis on tema v\xc3\xb5imalike elupaikade hulk ilmselt k\xc3\xbcmneid kordi v\xc3\xa4henenud. Siiski v\xc3\xb5ib hinnata, et praegu teadaolevatest selle liigi populatsioonidest asub Eestis umbes 7%, sealjuures on osad kogumid v\xc3\xa4ga isendirohked. Eestil on oluline vastutus selle liigi s\xc3\xa4ilimisel maailmas.'