b'\n_START_ARTICLE_\nPuhtu-Laelatu looduskaitseala\n_START_PARAGRAPH_\nPuhtu-Laelatu looduskaitseala on kaitsealune piirkond L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaal L\xc3\xa4\xc3\xa4neranna vallas Pivarootsi, Rame ja Hanila k\xc3\xbclas ning Virtsu alevikus. Kaitseala koosneb kahest lahusosast. Selle pindala on 3057,7 ha, millest vee- ja m\xc3\xa4rgalade alla j\xc3\xa4\xc3\xa4b 1973,9 ha ning maismaa osa pindala on 1083,8 ha. Koos Nehatu looduskaitsealaga on m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud Ramsari-alade hulka. Kaitseala kuulub ka Natura-alade V\xc3\xa4inamere linnuala ja V\xc3\xa4inamere loodusala koosseisu. Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58\xc2\xb0\xc2\xa034\xe2\x80\xb2\xc2\xa05\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 23\xc2\xb0\xc2\xa032\xe2\x80\xb2\xc2\xa035\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E._NEWLINE_Looduskaitsealal on erilise t\xc3\xa4helepanu all linnustik, samuti looduslikud ja poollooduslikud kooslused. Ala on t\xc3\xa4htisi lindude puhkepaik, \xc3\xbcks strateegiline punkt L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere ja P\xc3\xb5hjamere vahet lendavate r\xc3\xa4ndlindude teel._NEWLINE_Rannik on liigestatud madalate merelahtedega ning v\xc3\xa4ikeste laidudega. Ranna \xc3\xa4\xc3\xa4res levivad roostikud ja rannarohumaad, sisemaa poole minnes tulevad puisniidud, kadastikud ja metsad. Kaitseala on oluline mitmete linnuliikide r\xc3\xa4ndel. Kaitseala \xc3\xbcks silmapaistvamaid kooslusi on Laelatu puisniit. Tegu on v\xc3\xa4ga liigirikka puisniiduga (> 400 soontaime ja 30 samblaliiki). Samuti kasvab seal rohkelt kaitstavaid taimi, esindatud on 2/3 Eestis kasvavatest orhideedest. T\xc3\xa4helepanu v\xc3\xa4\xc3\xa4rib ka Puhtus kasvav laialehine salumets._NEWLINE_Alal on kaks bioloogiajaama \xe2\x80\x93 Puhtu (asutatud 1949) ja Laelatu (asutatud 1985). M\xc3\xb5lema ala teaduslik uurimine ulatub aga palju varasemasse aega._NEWLINE_Kaitseala l\xc3\xa4bivad v\xc3\xb5i sellel asuvad j\xc3\xa4rgmised veekogud: Hanila oja, Uustalu kraav, Kasse laht (j\xc3\xa4rv), M\xc3\xb5isalaht (j\xc3\xa4rv), \xc3\x84nnikse laht (j\xc3\xa4rv)._NEWLINE_Kaitsealal asuv suurim saar on Ulluta laid.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, mil kaitsestaatuse sai Puhtu poolsaar ja sealne Virtsu-Puhtu tervisemuda kaitseala. Aastal 1950 l\xc3\xb5i Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut sealsele territooriumile botaanilis-zooloogilise kaitseala, mis aastast 1957 kandis Puhtulaiu taimestiku-loomastiku keeluala nime. Kaks aastat hiljem nimetati see \xc3\xbcmber Virtsu-Laelatu-Puhtu keelualaks. Praeguse looduskaitseala piirid ja staatus p\xc3\xa4rinevad 2003. aastast.'