b'\n_START_ARTICLE_\nRootsi-Poola s\xc3\xb5da (1600\xe2\x80\x931611)\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\n1588. aastal valiti Rootsi prints Sigismund, Zygmunt III Waza nime all Poola kuningaks. P\xc3\xa4rast oma isa Johan III surma sai Sigismund ka Rootsi troonile. Katoliiklasest Sigismundil tekkis luterlikus Rootsis palju vastaseid, keda juhatas tema onu S\xc3\xb6dermanlandi hertsog Karl. Kuna Sigismund viibis Poolas, juhtis riiki tegelikkuses just Karl. 1598. aastal saabus Sigismund koos suure v\xc3\xa4ega Rootsi, et suruda temavastane opositsioon maha. Sellega sai alguse 1598\xe2\x80\x931599 kestnud kodus\xc3\xb5da (S\xc3\xb5da Sigismundiga). Hoolimata esialgsest edust sai Sigismund St\xc3\xa5ngebro lahingus r\xc3\xa4ngalt l\xc3\xbc\xc3\xbca ning oli sunnitud Rootsi troonist loobuma ja Poolasse naasma. Karl asus Rootsit regendina valitsema._NEWLINE_Sigismund soovis siiski taas Rootsis v\xc3\xb5imule p\xc3\xa4\xc3\xa4seda ning tema edasised plaanid olid seotud Rootsi vallutamisega. Esmalt soovis ta vallutada Rootsi v\xc3\xb5imu all olevad Eesti ala. Rzeczpospolita \xc5\xa1lahta toetas plaanitavat s\xc3\xb5da, kuna oletati, et s\xc3\xb5jategevus piirdub vaid Eesti aladega. Ning kuna usuti, et Rootsi on n\xc3\xb5rk vastane, siis loodeti vallutatavatel aladel endale peatselt uusi maavaldusi saada. Poolakate enesekindlus p\xc3\xb5hines peamiselt 16. sajandi edukatel s\xc3\xb5dadel. Ka oli Poolas 10 miljonit elanikku Rootsi 1 miljoni vastu. Samas ei arvestatud t\xc3\xb5siasjaga, et elanike ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaste suhtarv oli Poolas \xc3\xbcks Euroopa halvimaid ning, et \xc3\xbcsna tugeva keskv\xc3\xb5imuga Rootsi suutis kiiremini mobiliseerida suure armee. Samuti oli osa Rzeczpospolita armeest h\xc3\xb5ivatud s\xc3\xb5jaga Moldaavias.\n_START_SECTION_\nEttevalmistused s\xc3\xb5jaks\n_START_PARAGRAPH_\nPoolaga s\xc3\xb5ja alustamiseks tuli Karlil esmalt kindlustada oma v\xc3\xb5im Eestimaal, kus kohalik aadel ja linnad oli endiselt Sigismundile truud. Karli pooldajad h\xc3\xb5ivasid 1600. aasta kevadeks t\xc3\xa4htsamad Eestimaa linnused. Aprillis l\xc3\xa4ksid Karli poole \xc3\xbcle ka Tallinn ja Eestimaa aadel._NEWLINE_Aprillil n\xc3\xb5ustus Poola Seim eraldama raha palgas\xc3\xb5durite palkamiseks, mille eest palgati 2400 palgas\xc3\xb5durit. Lisaks palgas\xc3\xb5duritele oli Liivimaal 2000 s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elast V\xc3\xb5nnu vojevoodi J\xc3\xbcrgen Fahrensbachi juhtimisel._NEWLINE_Link\xc3\xb6pingi riigip\xc3\xa4eval andsid Rootsi riigi seisused n\xc3\xb5usoleku s\xc3\xb5jaks Poolaga. Kuna Karli toetajate olukord Eestimaal oli endiselt ebakindel ning levisid kuuldused poolakate s\xc3\xb5jalistest ettevalmistusest, otsustas hertsog ise Eestimaale tulla. 19. juulil saabus m\xc3\xb5ne lipkonnaga Tallinna hertsog Karli vallaspoeg Carl Carlsson Gyllenhielm. Karl ise saabus suure v\xc3\xa4e eesotsas Tallinna 9. augustil. Koos varem saabunud v\xc3\xa4gedega oli Eestimaal Karli alluvuses 9 jalav\xc3\xa4er\xc3\xbcgementi ja 9 ratsav\xc3\xa4elipkonda, kokku umbes 12 000 meest._NEWLINE_Hertsog lasi Karl Henriksson Hornil ja Carl Carlsson Gyllenhielmil kirjutada Liivimaal paiknevate Poola v\xc3\xa4gede juhatajale J\xc3\xbcrgen Fahrensbachile ning p\xc3\xa4rida aru, kas viimane soovib pidada Rootsiga rahu. Fahrensbachi vastas, et peab selles k\xc3\xbcsimuses ootama juhtn\xc3\xb6\xc3\xb6re Poolast, kuid kavatseb kindlasti kaitsta Poola piire sissetungi vastu.\n_START_SECTION_\nRootslaste esialgne edu\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku alustati 1600. aasta septembri esimestel p\xc3\xa4evadel. Karli v\xc3\xa4ed liikusid Liivimaale kahes suures osas. Narvast liikuma hakanud v\xc3\xa4ge juhtisid ooberst Peter Stolpe ja Heinrich von Ahnen, ning selle \xc3\xbclesandeks olid vallutada P\xc3\xb5ltsamaa ning Laiuse linnus. Tallinnast alustanud v\xc3\xa4e eesotsas oli Karl isiklikult. Tema ratsav\xc3\xa4ge juhtis Otto von Uexk\xc3\xbcll ning jalav\xc3\xa4ge Samuel Nilsson. Karli v\xc3\xa4es oli ka Eestimaa aadlilipkond ooberst Ewert Delwigi juhatuse all. Karli kaaskonda kuulusid muuhulgas suurte s\xc3\xb5jakogemustega Karl Henriksson Horn, hertsogi poeg Carl Carlsson Gyllenhielm, krahv Magnus Brahe ning Nils Turesson Bielke. Rootsi laevastikku ja \xc3\xbchtlasi ka kahurv\xc3\xa4ge juhtis admiral Joachim Scheel, kes pidi laevadega Tallinnast P\xc3\xa4rnu alla suurt\xc3\xbckke viima. _NEWLINE_Poola v\xc3\xa4ed olid paigutunud linnustesse, J\xc3\xbcrgen Fahrensbach asus 750 jalav\xc3\xa4elase ja 2000 ratsanikuga Renc\xc4\x93nis.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rnu piiramine\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi maav\xc3\xa4gi j\xc3\xb5udis P\xc3\xa4rnu alla 8. septembril. Karl oli juba enne kohalej\xc3\xb5udmist p\xc3\xb6\xc3\xb6rdunud P\xc3\xa4rnu garnisoni ja kohaliku aadli poole, ning n\xc3\xb5udnud alistumist. Linnuse komandant l\xc3\xbckkas hertsogi n\xc3\xb5udmise tagasi. Karl esitas P\xc3\xa4rnu alla j\xc3\xb5udes uuesti sama n\xc3\xb5udmise, mis taas tagasi l\xc3\xbckati. Seepeale asusid Rootsi v\xc3\xa4ed linna piirama. Admiral Scheel oli sunnitud tormi t\xc3\xb5ttu peatuma, ning kahurid saadeti Haapsalust maad m\xc3\xb6\xc3\xb6da P\xc3\xa4rnusse. Admiral Scheel j\xc3\xb5udis siiski peatselt P\xc3\xa4rnu alla, ning blokeeris linna ka merelt. P\xc3\xa4rnu kapituleerus 4. vkj/17. oktoobril ukj.\n_START_SECTION_\nKarksi lahing\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rnu vallutamise j\xc3\xa4rel otsustas Karl r\xc3\xbcnnata Viljandit. Esmalt pidas ta vajalikuks vallutada J\xc3\xbcrgen Fahrensbachile kuuluv Karksi linnus. Selleks saatis ta Gyllenhielmi 1500 mehega peav\xc3\xa4e ees minema. Gyllenhielm soovis Karksi alla j\xc3\xb5uda \xc3\xb6\xc3\xb6sel, et kavalusega loss \xc3\xa4ra v\xc3\xb5tta. P\xc3\xa4rnu langemise j\xc3\xa4rel olid rootslastega liitunud m\xc3\xb5ned Poola haidukid. Nemad pidid plaani kohaselt \xc3\xb6\xc3\xb6pimeduses Karksi alla minema ja end Viljandist tulnud abiv\xc3\xa4ena esitama. Gyllenhielm v\xc3\xb5ttis teejuhiks \xc3\xbche Fahrensbachi vangilangenud k\xc3\xa4skjala, kes rootslaste k\xc3\xa4est p\xc3\xb5genema sai ja teavitas Karksi garnisoni rootslaste kavatsustest. Karksi alla j\xc3\xb5udnud Gyllenhielm n\xc3\xb5udis linnuse pealikult Wilhelm D\xc3\xbcckerilt alistumist, v\xc3\xa4ites, et hertsog Karl on peav\xc3\xa4ega kohe j\xc3\xa4rgnemas, kuid D\xc3\xbccker keeldus. Kuna Fahrensbach asus oma v\xc3\xa4gedega l\xc3\xa4hedalasuvas Helmes, kartis Gyllenhielm tema r\xc3\xbcnnakut, ning j\xc3\xa4i v\xc3\xa4gedega \xc3\xb6\xc3\xb6bima Karksi m\xc3\xb5isa. Hommikul r\xc3\xbcndasidki Poola v\xc3\xa4ed rootslaste laagrit. Kasakad l\xc3\xb5id esmalt Rootsi jalav\xc3\xa4elasi ning asusid seej\xc3\xa4rel v\xc3\xb5itlusse ratsav\xc3\xa4elastega, kes samuti p\xc3\xb5genema sunniti. Taganema l\xc3\xb6\xc3\xb6dud Rootsi s\xc3\xb5durid \xc3\xbchinesid taas hertsogi peav\xc3\xa4ega.\n_START_SECTION_\nViljandi piiramine\n_START_PARAGRAPH_\nKarli v\xc3\xa4ed j\xc3\xb5udsid Viljandi alla 9. novembril 1600. Viljandi komandant oli Michael Kurtz, ning linnuse garnison koosnes poolakaist, sakslastest ning ungarlastest. Kurtz lasi linna p\xc3\xb5lema s\xc3\xbc\xc3\xbcdata ning taganes ise linnusesse. Rootslased t\xc3\xb5usid pikki redeleid m\xc3\xb6\xc3\xb6da m\xc3\xbc\xc3\xbcridele, lasid v\xc3\xa4ravad \xc3\xb5hku, ning suutsid kahjutulele piiri panna. Seej\xc3\xa4rel asuti linnust piirama. Tulekuulidega s\xc3\xbc\xc3\xbcdati \xc3\xbcks puitrondeel, ning tulekahju levis linnusesse. Linnuse kaitsjate hulgas tekkisid vastuolud. Poolakad n\xc3\xb5udsid linnuse kaitsmist, samas kui ungarlased ja sakslased soovisid kapituleeruda. \xc3\x9cks sakslasest s\xc3\xb5dur andis h\xc3\xb5ikas rootslastele, et garnison on n\xc3\xb5us armuandmise tingimusel kapituleeruma, millega ka Karl n\xc3\xb5ustus. Redeleid m\xc3\xb6\xc3\xb6da l\xc3\xa4ksid Rootsi s\xc3\xb5durid linnusesse, kus algas v\xc3\xb5itlus nende ja poolakatest kaitsjate vahel. Rootslased suutsid Viljandi linnuse alistada, 3. novembril ukj. P\xc3\xa4rnu j\xc3\xa4rel oli see teine t\xc3\xa4htis P\xc3\xb5hja-Liivimaa tugipunkt, mis Karli valdusse langes._NEWLINE_Stolpe ja Ahneni juhitud teine Rootsi v\xc3\xa4e\xc3\xbcksus oli suutnud vallutada 11. septembril P\xc3\xb5ltsamaa ning 20. oktoobril Laiuse linnuse. Nende v\xc3\xa4gi \xc3\xbchines hertsogi peav\xc3\xa4ega ning s\xc3\xbcgiseste kehvade ilmade t\xc3\xb5ttu asusid nad laagrisse Paidesse ja selle l\xc3\xa4hi\xc3\xbcmbrusse._NEWLINE_Enne Paidesse asumist soovis Karl siiski vallutada m\xc3\xb5ne v\xc3\xa4iksema linnuse. Esmalt vallutasid Rootsi v\xc3\xa4ed Karksi, mida kaitses \xc3\xbcsna tugev garnison. Rootslased olevat saanud linnusest rohkelt J\xc3\xbcrgen Fahrensbachi isiklikku vara. Samuti sunniti alistuma Helme ning H\xc3\xa4rgm\xc3\xa4e linnus.\n_START_SECTION_\nTartu piiramine\n_START_PARAGRAPH_\nTalve saabudes asusid rootslased ette valmistama Tartu r\xc3\xbcndamist. Muuhulgas p\xc3\xbc\xc3\xbcti m\xc3\xb5jutada Tartu aadlikke, et need Karli poole \xc3\xbcle tuleks. Detsembris hakkasid levima kuuldused, et Leedu suurhetman Krzysztof Miko\xc5\x82aj Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 on isiklikult Liivimaale saabunud, ning Karl otsustas kohe Tartut r\xc3\xbcnnata. Tartu alla koondati suurem osa rootslaste siinsest v\xc3\xa4est, kaasa arvatud \xc3\xa4sja Soomest kohale j\xc3\xb5udnud v\xc3\xa4e\xc3\xbcksused. Esmalt asusid Tartut piirama Stolpe ja Gyllenhielmi \xc3\xbcksused, kellele peatselt lisandus ka Karli juhitud peav\xc3\xa4gi. Suurt\xc3\xbckkidest laskmist alustati esimesel j\xc3\xb5ulup\xc3\xbchal. Linnakindlustused pidasid h\xc3\xa4sti vastu, ning Tartu komandant Heinrich Ramel ei soovinud linna rootslastele loovutada. Linnam\xc3\xbc\xc3\xbcride juures ringk\xc3\xa4igul viibinud Ramel sai kuulist jalga haavata, ning tema kohuset\xc3\xa4itjaks sai Hermann Wrangell. Wrangell, keda tema naisevend Reinhold Anrep oli rootslaste poole meelitanud, otsustas 27. detsembril kapituleeruda. Komandant Ramel, kastellaan Georg Schenking ning rittmeister Caspar von Tiesenhausen v\xc3\xb5eti vangi. Tartumaa aadel andis linna alistumise j\xc3\xa4rel Karlile truudusvande, soovides vastutasuks privileegide kinnitamist._NEWLINE_Umbes samal ajal asusid rootslased m\xc3\xb5ne tuhande mehega V\xc3\xb5nnut piirama, kuid linnuse kaitsjad tungisid linnusest v\xc3\xa4lja (ilmselt viimasel j\xc3\xb5ulup\xc3\xbchal) ja l\xc3\xb5id Rootsi v\xc3\xa4ed tagasi. Rootslased olid sunnitud Karksisse taganema.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4ti linnuste vallutamine\n_START_PARAGRAPH_\nTartu langemise j\xc3\xa4rel vallutasid Rootsi v\xc3\xa4ed Fabian von Tiesenhauseni ja Otto von Vietinghoffi juhtimisel piirkonna v\xc3\xa4iksemad linnused \xe2\x80\x93 Vastseliina, Vana-Antsla, Kirump\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Koivaliina. Samuti h\xc3\xb5ivati mitmed n\xc3\xb5rgalt kaitstud Kagu-Liivimaa linnused \xe2\x80\x93 Aluliina, Cesvaine, B\xc4\x93rzaune, R\xc4\x93zekne, Tirza ja Ludza._NEWLINE_Samal ajal asus Karl oma peav\xc3\xa4ega teele Valmiera suunas. Rasked lumeolud takistasid v\xc3\xa4gede edenemist, ning p\xc3\xa4evas ei suudetud liikuda \xc3\xbcle kahe penikoorma. Valmiera alla j\xc3\xb5udnud hertsog n\xc3\xb5udis linnuse ja linna kapituleerumist. Linna kaitsjad sellega ei n\xc3\xb5ustunud. Kuna liikvel olid kuuldused, et poolakad \xc3\xbcritavad V\xc3\xb5nnust Valmiera kaitsjatele appi tulla, kindlustasid rootslased oma laagri. Samuti alustati rasketest suurt\xc3\xbckkidest linna tulistamist. 29. jaanuaril p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Karl uuesti linna kaitsjate poole ja n\xc3\xb5udis taas kapituleerumist, v\xc3\xa4ites, et keeldumise korral ei saa keegi armu. Kuna V\xc3\xb5nnust abiv\xc3\xa4ge ei tulnud ning rootslased olid suutnud linnam\xc3\xbc\xc3\xbcri tugevalt kahjustada, oldi sunnitud 10. veebruaril (ukj) alistuma. Kui Poola v\xc3\xa4ed kuulsid Valmiera langemisest, j\xc3\xa4tsid nad maha ka V\xc3\xb5nnu, mille rootslased \xc3\xbcle v\xc3\xb5tsid. Seej\xc3\xa4rel asuti piirama Rauna linnust. Linnuse sakslastest kaitsjad v\xc3\xb5tsid leedulasest komandandilt v\xc3\xb5tmed ning lasid rootslased sisse. Peatselt vallutati ka Smiltene linnus._NEWLINE_17. veebruaril (ukj) vallutati V\xc3\xb5nnu linnus (poola keeles Kie\xc5\x9b) ja seej\xc3\xa4rel vallutati m\xc3\xb5ned V\xc3\xb5nnu \xc3\xbcmbruses asunud v\xc3\xa4ikelinnused. T\xc3\xb5sist vastupanu oodati Piebalga linnusest, kus asus Maciej Dembi\xc5\x84ski v\xc3\xa4esalk. Linnust saadeti piirama Gyllenhielm, kelle juhatuse all oli tugev ratsav\xc3\xa4gi ning Soome jalav\xc3\xa4elased. Kaasa saadeti ka kogenud Karl Henriksson Horn, et vajadusel noorematele meestele n\xc3\xb5u anda. Dembi\xc5\x84ski otsustas linnuse maha j\xc3\xa4tta, kuna selle m\xc3\xbc\xc3\xbcrid olid n\xc3\xb5rgad, ning k\xc3\xbclm talv oli kaitsekraavid \xc3\xa4ra j\xc3\xa4\xc3\xa4tanud. Gyllenhielm saatis Horni n\xc3\xb5usolekul m\xc3\xb5nisada ratsanikku Dembi\xc5\x84skit, kes paksu lume t\xc3\xb5ttu polnud kaugele j\xc3\xb5udnud, j\xc3\xa4litama. Dembi\xc5\x84ski vangistati ning Piebalga linnus vallutati. Vangilangenud Poola v\xc3\xa4ejuht saadeti Horniga V\xc3\xb5nnusse hertsogi juurde. Gyllenhielm ja Peter Stolpe j\xc3\xa4id Piebalga alla edaspidiseks tegutsemiseks vajalikke korraldusi ootama. Hertsog saatis Horniga v\xc3\xa4gedele teate, et need puhkaks oma laagrites 14 p\xc3\xa4eva, kuni ta Tartust tagasi j\xc3\xb5uab. Tartusse l\xc3\xa4ks Karl, et kohtuda oma abikaasaga, kes tuli sinna Paidest._NEWLINE_Veebruari keskpaigaks olid vabatahtlikult alistunud Suntazi, Krimulda ja Ropa\xc5\xbei. Fahrensbach oli oma v\xc3\xa4liv\xc3\xa4ega selleks ajaks Riiga asunud. Rootslased n\xc3\xa4gid vaeva kohaliku aadli enese poole v\xc3\xb5itmisel. Eelk\xc3\xb5ige keskenduti m\xc3\xb5jukatele aadlimeestele, kelle eeskujule j\xc3\xa4rgnesid ka teised aadlikud. Horni ja Gyllenhielmi n\xc3\xb5usolekul l\xc3\xa4ks Piebalga laagrist Adam Schrapfer vana ja haritud \xc4\x92rg\xc4\xbci m\xc3\xb5isniku Detlev von Tiesenhauseni juurde, et veenda teda Karli poole \xc3\xbcle tulema. M\xc3\xb5jukast Tiesenhausenite suguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rit Detlev ja Johann von Tiesenhausen m\xc3\xa4ngisid olulist rolli, et Riia ja Koknese vahel asuv aadel Karli poolele tuleks._NEWLINE_Kuna Karl pidas oma v\xc3\xa4gesid liialt n\xc3\xb5rgaks, et vallutada Riiat, otsustas ta r\xc3\xbcnnata Kokneset. Koknese oli ka strateegiliselt t\xc3\xa4htis punkt, teel Ukmerg\xc4\x97st (poola Wilkomierz) Kaunase ja Vilniuse peale. 10. m\xc3\xa4rtsil alustas Gyllenhielm linna piiramist. 28. m\xc3\xa4rtsil j\xc3\xb5udis kohale ka hertsog Karl koos tugeva suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4ega. Rootslastel \xc3\xb5nnestus linn vallutada, kuid Koknese linnuse garnison v\xc3\xb5itles visalt vastu. Karl otsustas j\xc3\xa4tkata linnuse blokeerimist seni, kuni garnison on sunnitud n\xc3\xa4lja t\xc3\xb5ttu kapituleeruma. Ta j\xc3\xa4ttis Koknesesse 2600 meest ja siirdus ise \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud v\xc3\xa4gedega \xc4\x92rg\xc4\xbcisse. Aprillis andis ta juhtimise \xc3\xbcle Gyllenhielmile ja naasis Tallinna.\n_START_SECTION_\nPoola vastul\xc3\xb6\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\nRootsi v\xc3\xa4gede edust heidutatud Poola Seim otsustas anda armeele rohkem raha ning kutsus oma v\xc3\xa4ed Moldaaviast \xc3\xa4ra. Leedu suurhetman Krzysztof Miko\xc5\x82aj Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Jan Sici\xc5\x84ski Liivimaal paiknevaid s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5ude organiseerima ja k\xc3\xa4skis tal koondada v\xc3\xa4ed Bir\xc5\xbeai piirkonda. Aprillis k\xc3\xa4skis Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 uutel v\xc3\xa4gedel koguneda Anyk\xc5\xa1\xc4\x8diai piirkonda ja saatis need mais Sici\xc5\x84ski alluvusse. 11. mail \xc3\xbcletas Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 Koknese juures Daugava ja asus linna piirama ning rootslased taganesid Koknese linnusesse. Kuu l\xc3\xb5pus saabusid lisaj\xc3\xb5ud, kellega koos oli Koknese all juba 2000 meest. 11. mail oli Vilniusest Riiga saabunud ka uus Leedu v\xc3\xa4lihetman Jan Karol Chodkiewicz. _NEWLINE_Rootslased otsustasid saata m\xc3\xb6\xc3\xb6da Daugavat paatidel Koknese linna varustust, et nood suudaksid piiramisele vastu panna. 28. mail asus Gyllenhielm Koknese poole teele, et r\xc3\xbcnnata linna piiravaid poolakaid. J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval l\xc3\xb5i Sici\xc5\x84ski linna l\xc3\xa4hedal rootslased taganema ning Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 v\xc3\xb5ttis kinni varustust vedavad paadid._NEWLINE_Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 saatis juuni algul Sici\xc5\x84ski umbes 1000 ratsanikuga \xc4\x92rg\xc4\xbci alla, kus ta l\xc3\xb5i Gyllenhielmi v\xc3\xa4gesid ning sundis neid Piebalga kaudu V\xc3\xb5nnu alla pagema. 1601. aasta juuni keskpaigaks oli Koknese all juba 4000 meest ning 16 suurt\xc3\xbckki. Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 ei asunud enne linna r\xc3\xbcndama, kui Riiast olid saabunud piiramissuurt\xc3\xbckid._NEWLINE_Hertsog Karl, kes ei soovinud Kokneset kaotada, saatis Gyllenhielmi 5000 mehega linna vabastama. 23. juunil toimus Koknese all s\xc3\xb5ja esimene suurem lahing. Husaaride r\xc3\xbcnnakud t\xc3\xb5id v\xc3\xb5idu poolakatele. Rootslased kaotasid lahingus umbes 2000 meest._NEWLINE_19. juunil maabus Daugavgr\xc4\xabva juures Rootsi laevastik ning 28. juunil saatis Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 Krzysztof Dorohostajski nendega v\xc3\xb5itlema. Samal ajal kuhjusid hetmanite Chodkiewiczi ja Radziwi\xc5\x82\xc5\x82i vahel pinged ning Chodkiewicz lahkus oma v\xc3\xa4gedega._NEWLINE_Gyllenhielm taganes samal ajal Burtnieki linnuse alla. Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 otsustas olukorda \xc3\xa4ra kasutada, jagas oma v\xc3\xa4ed kaheks ning vallutas \xc4\x92rg\xc4\xbci ja Piebalga linnuse. 6. juulil asus ta teel V\xc3\xb5nnu alla, mis alistus 14. juulil. Gyllenhielm oli \xc3\xbcles seadnud kindlustatud laagri Burtnieki ja Ruhja vahelisele alale. Ning kuigi Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 oli vahepeal saanud abij\xc3\xb5udusid (muuhulgas Chodkiewiczi v\xc3\xa4esalga), ei s\xc3\xb6andanud ta Gyllenhielmi r\xc3\xbcnnata ja asus 23. juulil r\xc3\xbcndama Rauna linnust. See osutus oodatust raskemaks ning augustiks oli haigused ja deserteerumine j\xc3\xa4tnud tema v\xc3\xa4kke vaid 1400 meest.\n_START_SECTION_\nRootslaste uus pealetung\n_START_PARAGRAPH_\nHertsog Karl viibis samal ajal Rootsis, kus tegeles uute v\xc3\xa4gede v\xc3\xa4rbamisega. Tal \xc3\xb5nnestus koguda 12 000 meest ja 20 suurt\xc3\xbckki. V\xc3\xa4gesid juhtis Nassau-Siegeni krahv Johann VII. Karl maabus 26. juulil 1601 P\xc3\xa4rnus ning k\xc3\xb5iki oma v\xc3\xa4gesid ootamata asus ta 16. augustil teele Rauna suunas. 20. augustil kohtus ta Salatsis Gyllenhielmi v\xc3\xa4gedega. Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 liikus seej\xc3\xa4rel V\xc3\xb5nnu suunas ja sealt edasi Riia suunas, kus oli juba ees J\xc3\xbcrgen Fahrensbach 2000 mehega. 31. augustil r\xc3\xbcndas Nassau-Siegeni krahv N\xc4\xabtaure l\xc3\xa4hedal poolakate voori ja tekitas neile suuri kaotusi._NEWLINE_Radziwi\xc5\x82\xc5\x82i v\xc3\xa4ed j\xc3\xb5udsid Riiga 2. septembril. Rootsi v\xc3\xa4ed olid juba juuni keskpaigast Riia sadamat blokeerinud. Fahrensbach suutis nad 26. augustil m\xc3\xb5ne laevaga taganema sundida._NEWLINE_6. septembril j\xc3\xb5udsid Riia alla Karli v\xc3\xa4ed. Linn oli hiljuti tugevasti kindlustanud ning ka Fahrensbach oli lasknud linna l\xc3\xa4hedale uusi kindlustusi rajada. Kuna Karlil polnud piiramissuurt\xc3\xbckke otsustas ta v\xc3\xb5tta linna \xc3\xbcllatusr\xc3\xbcnnakuga. 9. septembril asusid rootslased 4000 jalav\xc3\xa4elasega r\xc3\xbcnnakule. Rootslased suutsid vallutada linnaesised kindlustused ning peaaegu ka linna tungida kuid Fahrensbach l\xc3\xb5i nad vastur\xc3\xbcnnakuga tagasi. Rootsi v\xc3\xa4ed olid Riia all kuu l\xc3\xb5puni, kuid kuulnud Krooni suurhetmani Jan Zamoyski juhitud suure poolakate v\xc3\xa4e l\xc3\xa4henemisest, otsustas Karl oma v\xc3\xa4gedega p\xc3\xb5hjapoolsete linnuste juurde taganeda.\n_START_SECTION_\nZamoyski saabumine\n_START_PARAGRAPH_\n1601. aasta kesksuveks olid poolakad suutnud mobiliseerida 15 000-mehelise v\xc3\xa4e, mis oli varustatud 50 suurt\xc3\xbckiga, ning selle juhatajaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Moldaaviast tulnud Poola Krooni suurhetman Jan Zamoyski. V\xc3\xa4gede kogunesmiskohaks oli Rakiszki \xc3\xbcmbrus. Kuna sel ajal piirasid Karl ja Nassau-Siegeni krahv parasjagu Riiat, otsustas Zamoyski neid r\xc3\xbcnnata. Ta \xc3\xbcletas Daugava Vecselpilsi juures ja suundus edasi Riia suunas. Zamoyski j\xc3\xb5udis Riia alla 29. septembril ning sai teada, et Karl oli oma v\xc3\xa4gedega kaks p\xc3\xa4eva varem taganenud. Kuningas ja Fahrensbach soovitasid Zamoyskil asuda kohe rootslasi j\xc3\xa4litama, kuid suurhetman otsustas m\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva viivitada. 2. oktoobril saatis ta Krooni v\xc3\xa4lihetmani Stanis\xc5\x82aw \xc5\xbb\xc3\xb3\xc5\x82kiewski ees p\xc3\xb5hja poole ning j\xc3\xa4rgnes ise peav\xc3\xa4gedega j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval. N\xc3\xa4dala p\xc3\xa4rast j\xc3\xb5udsid nad Koiva j\xc3\xb5e juurde ning said teada, et rootslased olid liikunud Valmiera ja Rauna linnuste alla ning et Karl oli l\xc3\xa4inud juba P\xc3\xa4rnusse. Rootslased olid j\xc3\xa4tnud 11 Liivimaa linnusesse kokku 11 000 meest ning Tartu juures oli Nassau-Siegeni krahvi juhatuse all 3600 ratsanikku._NEWLINE_Poolakat otsustasid esimesena r\xc3\xbcnnata Valmierat. Linna kaitses koos 1000 mehega Carl Carlsson Gyllenhielm. Esimesed Poola v\xc3\xa4esalgad j\xc3\xb5udsid Valmiera alla 18. oktoobril. 18. detsembriks olid linnakindlustused kahuritule t\xc3\xb5ttu juba piisavalt n\xc3\xb5rgad ning Zamoyski andis korralduse linn tormijooksuga \xc3\xa4ra v\xc3\xb5tta. Rootslased p\xc3\xb5genesid linnast Valmiera linnusesse, kuid alistusid siiski j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval. Rootsi v\xc3\xa4gedel lubati minna Tallinna juhul, kui nad t\xc3\xb5otavad Poola vastu enam mitte v\xc3\xb5idelda. Gyllenhielm ja tema n\xc3\xb5bu Jakob De la Gardie v\xc3\xb5eti vangi._NEWLINE_K\xc3\xbclm, n\xc3\xa4lg ja haigused olid v\xc3\xa4hendanud Zamoyski v\xc3\xa4gesid 5000 meheni ning s\xc3\xb5jategevuse j\xc3\xa4tkamine tundus v\xc3\xb5imatu. Ta viis oma v\xc3\xa4ed Tartu poole ja j\xc3\xa4i ootama kevadet._NEWLINE_1602. aasta m\xc3\xa4rtsis suundus Zamoyski Viljandi alla, mida kaitses 800 rootslast. 25. m\xc3\xa4rtsil j\xc3\xb5udsid kohale esimesed \xc3\xbcksused \xc5\xbb\xc3\xb3\xc5\x82kiewski juhatusel ja asusid Viljandit piirama. M\xc3\xb5ni p\xc3\xa4ev hiljem saabusid ka peaj\xc3\xb5ud ning 19. aprillil piiramissuurt\xc3\xbckid. V\xc3\xb5imsa suurt\xc3\xbckitule all tungisid kasakad linna ja vallutasid selle. Viljandi linnus pidas veel vastu. 16. mail alustati linnuse r\xc3\xbcndamist. Kaitsjate tule all hukkusid mitmed Poola ohvitserid, kaasa arvatud J\xc3\xbcrgen Fahrensbach. Isegi Zamoyski oli p\xc3\xa4rast lahingut oma riietest leidnud p\xc3\xbcstolikuuli. Kuigi r\xc3\xbcnnak nurjus, andsid linnuse kaitsjad j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval alla._NEWLINE_26. juunil asus Zamoyski 2900 ratsanikuga Paidet piirama. Zamoyski saatis \xc5\xbb\xc3\xb3\xc5\x82kiewski r\xc3\xbcndama Tallinna l\xc3\xa4hedal asuvat rootslaste v\xc3\xa4esalka. \xc5\xbb\xc3\xb3\xc5\x82kiewski juhtimisel v\xc3\xb5itsid poolakad lahingu. 7. augustil saabusid Paide alla poolakate abiv\xc3\xa4ed ning septembri l\xc3\xb5pus toidupuuduses vaevlev Paide garnison alistus._NEWLINE_Rootsi riigip\xc3\xa4ev ei olnud s\xc3\xb5jategevuse k\xc3\xa4iguga rahul ning sooviti j\xc3\xb5uda Sigismundiga kokkuleppele. Sigismund, kes soovis endiselt Rootsis v\xc3\xb5imule naasta, keeldus ning saatis Liivimaale hoopis lisav\xc3\xa4gesid. Vana ja haige Zamoyski otsustas lahkuda oma kodulinna Zamo\xc5\x9b\xc4\x87isse, ning maksis oma varandusest 19 000 zlotti armeele palkadeks.\n_START_SECTION_\nChodkiewiczi saamine v\xc3\xa4gede juhatajaks\n_START_PARAGRAPH_\nZamoyski asendajaks oleks pidanud saama Leedu suurhetman Krzysztof Miko\xc5\x82aj Radziwi\xc5\x82\xc5\x82, kes oli Zamoyski s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikude ajal Vilniuses viibinud. Radziwi\xc5\x82\xc5\x82 ei soovinud Liivimaale naasta ja t\xc3\xb5i ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndeks kehva tervise ning rahalised probleemid (ta oli oma varaga toetanud Liivimaa s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku ja ootas n\xc3\xbc\xc3\xbcd, et riik talle selle tagasi maksaks). Seega sai Liivimaal asuvate v\xc3\xa4gede juhatajaks oktoobri keskel Leedu v\xc3\xa4lihetman Jan Karol Chodkiewicz._NEWLINE_Detsembri keskel asus Chodkiewicz 4000 mehega Tartut piirama. 5. m\xc3\xa4rtsil 1603 l\xc3\xb5id poolakad Rakvere l\xc3\xa4hedal Tartut piiramisr\xc3\xb5ngast vabastama tulnud Rootsi v\xc3\xa4esalka. Tartu alistus 13. aprillil. Poola s\xc3\xb5durid ei olnud ammu palka saanud ning keeldusid edasi s\xc3\xb5dimast. Chodkiewicz seadis Rakverest l\xc3\xb5unasse \xc3\xbcles kindlustatud laagri kust juhtis v\xc3\xa4iksemaid ratsav\xc3\xa4er\xc3\xbcnnakuid._NEWLINE_1604. aasta m\xc3\xa4rtsis sai S\xc3\xb6dermanlandi hertsog Karl ametlikult Rootsi kuningaks._NEWLINE_1604. aasta augustis asus Arvid Eriksson St\xc3\xa5larm Paide lossi tagasi v\xc3\xb5tma, kuid taandus, kui sai teada, et Chodkiewicz oli oma v\xc3\xa4gedega liikuma hakanud. St\xc3\xa5larm naasis 15. septembril 5000 s\xc3\xb5duri ja 6 suurt\xc3\xbckiga. Seepeale asus Tartust teele Chodkiewiczi 2300-meheline abiv\xc3\xa4gi, mis koosnes peamiselt ratsav\xc3\xa4elastest. Nad j\xc3\xb5udsid Paide alla 25. septembril ning sundisid rootslasi endaga linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcride all lahingusse astuma. Husaaride r\xc3\xbcnnak purustas Rootsi v\xc3\xa4gede vasaku tiiva ja sundis need p\xc3\xb5genema. Vasaku tiiva h\xc3\xa4ving murdis ka \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud rootslaste vastupanu. Rootslased kaotasid lahingus umbes 3000 meest ja 6 suurt\xc3\xbckki. Paide lahingut peeti niiv\xc3\xb5rd oluliseks, et selle j\xc3\xa4rel sai Chodkiewicz uueks Leedu suurhetmaniks 1603. aastal surnud Krzysztof Miko\xc5\x82aj Radziwi\xc5\x82\xc5\x82i asemel.\n_START_SECTION_\nKarli naasmine Liivimaale\n_START_PARAGRAPH_\n1605. aastal kogus kuningas Karl IX kokku 12 000-mehelise s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e, mis koosnes suuresti v\xc3\xa4lismaa palgas\xc3\xb5duritest. Poolas olid samal ajal poliitilised vastuolud ning seim otsustas armeele rohkem raha mitte anda. Chodkiewicz k\xc3\xa4sutuses oli 5000 meest, kellest 3500 olid temaga koos Tartu all laagris. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud olid paigutatud Tartu, Paide, Viljandi, V\xc3\xb5nnu ja ilmselt ka Rakvere linnusesse._NEWLINE_Karl IX otsustas r\xc3\xbcnnata Liivimaa t\xc3\xa4htsaimat linna Riiat. Karlil ei olnud piisavalt transpordilaevu, et kogu oma v\xc3\xa4ge korraga Riia alla saata ning seet\xc3\xb5ttu saadeti s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5ud \xc3\xbcle L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere kolme suure osana. 12. augustil maabus krahv Joachim Friedrich von Mansfeld 3000 s\xc3\xb5duri (peamiselt sakslased) ja suurt\xc3\xbckkidega D\xc3\xbcnam\xc3\xbcndes ning alustas Riia piiramist. 15.\xe2\x80\x9320. augustini maabus Tallinnas kindral Anders Lennartssoni 4000 s\xc3\xb5durist koosnev v\xc3\xa4gi (peamiselt soomlased) ning 30. augustil maabus P\xc3\xa4rnus Karl IX 4000 s\xc3\xb5duriga (rootslased ja \xc5\xa1otlased)._NEWLINE_Kuulnud Riia piiramisest asus Chodkiewicz Tartust Riia poole teele. 21. augustil j\xc3\xb5udis ta Valmierasse, kus kuulis, et oht Riiale ei ole t\xc3\xb5sine, kuna Riia linna kaitses \xc3\xbcsna suur hulk mehi. Samas kuulis ta ka Anders Lennartssoni maabumisest Tallinnas ja tema v\xc3\xb5imalikust siirdumisest l\xc3\xb5unasse. Chodkiewicz otsustas Lennartssoni v\xc3\xa4gedele vastu liikuda ja nendega v\xc3\xb5itlusse astuda._NEWLINE_23. augusti paiku asus Chodkiewicz teele p\xc3\xb5hja suunas ning saatis m\xc3\xb5ned lipkonnad Tomasz Dabrowy juhatusel Riia l\xc3\xa4histele, et j\xc3\xa4lgida Mansfeldi tegevust. Lennartsson, kes oli kuulnud Chodkiewiczi paiknemisest kaugel l\xc3\xb5unas, otsustas Viljandi tagasi vallutada. Kuulnud Chodkiewicz naasmisest p\xc3\xb5hja poole, siirdus Lennartsson oma v\xc3\xa4gedega Vigala juurde ja kindlustas oma positsioonid._NEWLINE_Chodkiewicz j\xc3\xb5udis Vigalasse 29. augusti paiku ning \xc3\xbcritas Lennartssoni oma positsioonidelt lagedale meelitada. See ei \xc3\xb5nnestunud ning Poola ja Rootsi v\xc3\xa4gede vahel puhkenud tulevahetuses hukkus m\xc3\xb5nisada s\xc3\xb5durit. Chodkiewicz sai Vigalas kuulda ka Karli saabumisest P\xc3\xa4rnusse, ning kuna ta kartis, et Karl v\xc3\xb5ib r\xc3\xbcnnata Viljandit. Seega asus suurhetman 1. septembril Viljandi poole teele, ning j\xc3\xb5udis p\xc3\xa4rale \xc3\xbclej\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval. Lennartsson liikus oma v\xc3\xa4gedega edasi P\xc3\xa4rnu suunas, et \xc3\xbchineda kuninga v\xc3\xa4gedega._NEWLINE_5. septembril asus Karl oma v\xc3\xa4gedega m\xc3\xb6\xc3\xb6da ranniku\xc3\xa4\xc3\xa4rset teed liikvele Riia suunas. Rootsi maav\xc3\xa4ge julgestas laevastik, mis liikus nendega paralleelselt m\xc3\xb6\xc3\xb6da rannikut. Karli v\xc3\xa4ed peatusid 11.\xe2\x80\x9314. septembril Salatsis. Kuna teed varjasid metsad ja sood ei suutnud Chodkiewicz kindlaks teha rootslaste t\xc3\xa4pset asukohta. Ta oletas, et rootslased p\xc3\xb6\xc3\xb6ravad ringi ja r\xc3\xbcndavad ikkagi Viljandit. Seet\xc3\xb5ttu ei lahkunud ta Viljandi alt enne 8. v\xc3\xb5i isegi 14. septembrit. Kuulnud, et rootslased marsivad siiski l\xc3\xb5unasse, kiirustas ta Valmiera alla. Sinna j\xc3\xb5udis ta 16. septembril._NEWLINE_Chodkiewicz pidas oma v\xc3\xa4gesid liialt n\xc3\xb5rgaks ning soovis kokkup\xc3\xb5rget rootslastega v\xc3\xa4ltida. Ta j\xc3\xa4i ootama lisaj\xc3\xb5ude, mis pidid saabuma Leedust. Valmieras sai ta valeteate, et rootslased plaanivad tema v\xc3\xa4ge r\xc3\xbcnnata, ning ta asus valmistuma lahinguks. Ta \xc3\xbcletas Koiva j\xc3\xb5e, valmistas ette v\xc3\xa4likindlustusi ning j\xc3\xa4i ootama Rootsi v\xc3\xa4gesid. Vahepeal j\xc3\xb5udsid kohale ka abiv\xc3\xa4ed Tartust. 24. septembril sai ta teada, et Karl IX oli p\xc3\xa4ev varem oma v\xc3\xa4gedega Riia alla j\xc3\xb5udnud. 24. septembril saatis Karl Riiga saadikud ning n\xc3\xb5udis linna alistumist. Saanud eitava vastuse asus Karl linna piirama. T\xc3\xb5sine oht Riiale sundis Chodkiewiczit asuma teele Riia suunas, et linna piiramisr\xc3\xb5ngast vabastada. 26. septembril j\xc3\xb5udis ta Riiast 15 km kaugusel asuvasse Salaspilsi.\n_START_SECTION_\nEdasine s\xc3\xb5jategevus\n_START_PARAGRAPH_\nSuurhetman Chodkiewiczi v\xc3\xa4gede n\xc3\xb5rkusest hoolimata ei v\xc3\xb5tnud rootslased esialgu ette mingeid suuremaid s\xc3\xb5jalisi operatsioone. 1606. aastal puhkes Poolas kuningavastane Zebrzydowski m\xc3\xa4ss, ning Chodkiewicz, kes oli \xc3\xbcks olulisemaid Sigismundi toetavaid magnaate, oli sunnitud 1607. aastal Poolasse naasma. Samal ajal alustasid rootslased Joachim Friedrich von Mansfeldi juhtimisel s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku poolakate vastu. 1608. aastal vallutati Paide (25. juunil), D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde, Koknese ning Viljandi. Rootslased asusid piirama ka Riiat._NEWLINE_1608. aasta augustis naasis suurhetman Liivimaale. Kuna Poola oli s\xc3\xb5jas ka Moskvaga, oli Chodkiewiczi kasutada piiratud arv v\xc3\xa4gesid. S\xc3\xbcgiseks oli tema v\xc3\xa4es 18 lipkonda 2019 s\xc3\xb5duriga. Suurhetmani v\xc3\xa4ed kogunesid esialgu Leedu-Liivimaa piiri l\xc3\xa4hedale Bir\xc5\xbeaisse. Viinud end kurssi rootslaste paiknemisega, liikusid nad edasi Salatsisse, kust l\xc3\xa4ksid veebruaris P\xc3\xa4rnu peale. Nad liikusid m\xc3\xb6\xc3\xb6da metsi ning soid, et v\xc3\xa4ltida rootslasi. K\xc3\xbclm ilm oli sood ja metsaalused \xc3\xa4ra j\xc3\xa4\xc3\xa4tanud, mist\xc3\xb5ttu oli v\xc3\xa4gede liikumine \xc3\xbcsna h\xc3\xb5lbus. Poola v\xc3\xa4ed peatusid P\xc3\xa4rnust umbes 14 kilomeetri kaugusel. P\xc3\xa4rnu kaitsjateni oli j\xc3\xb5udnud info suurhetmani tulekust ning linnaelanike hoiatuseks lasti kindlusest m\xc3\xb5ned kahuripaugud. Chodkiewicz arvas seet\xc3\xb5ttu ekslikult, et tema asukoht on avastatud ning ta taganes parematele positsioonidele. Tema pikast retkest v\xc3\xa4sinud v\xc3\xa4ed ilmutasid rahulolematust. Rootslased m\xc3\xa4rkasid Poola v\xc3\xa4gede kohalolu, kuid oletasid, et tegu on v\xc3\xa4ikese v\xc3\xa4esalgaga._NEWLINE_Saanud teada, et P\xc3\xa4rnu alla on Tallinna poolt l\xc3\xa4henemas rootslaste abij\xc3\xb5ud, otsustas suurhetman kohe r\xc3\xbcnnata. Oma jalav\xc3\xa4e v\xc3\xa4hesuse t\xc3\xb5ttu k\xc3\xa4skis ta osadel aadlikel hobuste seljast maha tulla ja \xc3\xbchineda jalav\xc3\xa4elastega. Aadlikud ei olnud sellega n\xc3\xb5us ning l\xc3\xb5puks pidi Chodkiewicz ise eeskuju n\xc3\xa4itama ja jala kindlusem\xc3\xbc\xc3\xbcride alla minema. R\xc3\xbcnnak P\xc3\xa4rnule algas \xc3\xb6\xc3\xb6l vastu 1. m\xc3\xa4rtsi. Poola v\xc3\xa4ed suutsid h\xc3\xa4vitada P\xc3\xa4rnu l\xc3\xb5unav\xc3\xa4rava ja tungida linna. Peatselt sunniti alistuma ka P\xc3\xa4rnu linnuses paiknev garnison. P\xc3\xa4rnu piiramisel kaotasid rootslased hukkunutena u 100, vangilangenutena u 300 ning \xc3\xbclejooksnutena 104 meest. Poolakate k\xc3\xa4tte langes ka kaks s\xc3\xb5jalaeva ja hulgaliselt paate. Chodkiewicz j\xc3\xa4ttis P\xc3\xa4rnut kaitsma 200 meest ning lahkus Riia suunas, mida piirasid Mansfeldi v\xc3\xa4ed._NEWLINE_Teel l\xc3\xb5unasse sai Chodkiewicz teada, et Rootsi laevastik paikneb Salatsi sadamas. Kahe vallutatud Rootsi laeva, m\xc3\xb5ne Hollandi ja Inglise kaubalaeva ning m\xc3\xb5ne paadiga r\xc3\xbcndas Chodkiewicz \xc3\xb6\xc3\xb6l vastu 25. m\xc3\xa4rtsi Rootsi laevastikku. Poolakad olid muutnud ka neli paati branderiteks. Rootslasi tabas r\xc3\xbcnnak \xc3\xbcllatusena ning nad kaotasid lahingus kaks laeva._NEWLINE_Riia alla j\xc3\xb5udnud Chodkiewicz astus lahingusse Mansfeldiga ning sundis Rootsi v\xc3\xa4ed taganema. Lahingus hukkus umbes 2000 Rootsi s\xc3\xb5durit. Vabastanud Riia piiramisr\xc3\xb5ngast, asus Chodkiewicz ise D\xc3\xbcnam\xc3\xbcndet piirama._NEWLINE_Juuli keskel asus Mansfeld 6000 mehega P\xc3\xa4rnut piirama. Ta \xc3\xbcmbritses linna kaitserajatiste ja blokhausidega, et kaitsta oma v\xc3\xa4gesid v\xc3\xa4ljastpoolt tulevate Poola r\xc3\xbcnnakute eest. Chodkiewicz ootas samal ajal abiv\xc3\xa4gesid, mis saabusid 20. augustil. Ta j\xc3\xa4ttis D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde alla m\xc3\xb5nisada meest ning asus ise P\xc3\xa4rnu suunas teele. Septembri alguseks oli ta j\xc3\xb5udnud P\xc3\xa4rnust 30 kilomeetri kaugusele. Rootslased otsustasid korraldada \xc3\xb6ise \xc3\xbcllatusr\xc3\xbcnnaku. Rootsi v\xc3\xa4ed r\xc3\xbcndasid poolakate laagrit, kuid l\xc3\xb6\xc3\xb6di tagasi. Rootslased taganesid ning kindlustasid oma positsioone, langetades teedele puid. Chodkiewicz oli sunnitud suletud teede t\xc3\xb5ttu liikuma esmalt Viljandi alla ning sealt P\xc3\xa4rnusse. Suurhetman j\xc3\xb5udis P\xc3\xa4rnu alla 15. septembril, h\xc3\xa4vitas esmalt \xc3\xbche blokhausi ning \xc3\xbcletas seej\xc3\xa4rel P\xc3\xa4rnu j\xc3\xb5e. Kuna poolakatel oli v\xc3\xb5imalus piirata Rootsi v\xc3\xa4ed sisse, otsustas Mansfeld kohe r\xc3\xbcnnata. R\xc3\xbcnnak eba\xc3\xb5nnestus ning Mansfeld liikus m\xc3\xb6\xc3\xb6da metsi p\xc3\xb5hja poole, kus seadis end sisse heal positsioonil soiste alade vahel. Chodkiewiczil ei \xc3\xb5nnestunud rootslasi lahingusse meelitada ning ta otsustas taganeda. Ta t\xc3\xa4iendas P\xc3\xa4rnu garnisoni tuhande mehe ja moonaga ning asus 22. septembril teele l\xc3\xb5unasse. Poola v\xc3\xa4ed j\xc3\xb5udsid D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde alla 29. septembril._NEWLINE_Mansfeld oli j\xc3\xa4rgnenud poolakatele ning 6. oktoobril toimus Poola ja Rootsi v\xc3\xa4gede vahel Koiva lahing, mille poolakad v\xc3\xb5itsid. 9. oktoobril alistus ka D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde garnison. Palgata j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Poola s\xc3\xb5durid lahkusid seej\xc3\xa4rel kodumaale._NEWLINE_K\xc3\xa4imasoleva Ingeri ja Vene-Poola s\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu kaldus Rootsi ja Poola t\xc3\xa4helepanu Liivimaalt eemale ning sisulist s\xc3\xb5jategevust Liivimaal enam ei toimunud. 1611. aasta aprillis s\xc3\xb5lmiti \xc3\xbcheksakuuline relvarahu, mida hiljem pikendati. Relvarahu kestis 1617. aastani.'