b'\n_START_ARTICLE_\nGliese 581 c\n_START_SECTION_\nAvastamislugu\n_START_PARAGRAPH_\nPlaneedi avastamisest teatas 24. aprillil 2007 Stephen Udry juhitud teadlaster\xc3\xbchm, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tab Genfi observatooriumis ja kasutab vaatlusandmete saamiseks Euroopa L\xc3\xb5unaobservatooriumi instrumente, eelk\xc3\xb5ige T\xc5\xa1iilis asuvat La Silla observatooriumi teleskoopi koos v\xc3\xa4ga suure m\xc3\xb5\xc3\xb5tmist\xc3\xa4psusega spektrograafiga HARPS. Planeet avastati t\xc3\xa4he spektritest radiaalkiiruse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste kaudu leiti t\xc3\xa4he spektrijoonte v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikesed perioodilised nihkumised, mida p\xc3\xb5hjustab t\xc3\xa4he ja planeedi tiirlemine \xc3\xbcmber \xc3\xbchise masskeskme. Radiaalkiiruste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmistest saab leida vaid massi alampiiri: juhul, kui vaatleja (Maa ja P\xc3\xa4ike) paiknevad t\xc3\xa4pselt orbiidi teljel, ei muutu radiaalkiirus \xc3\xbcldse, see meetod ei v\xc3\xb5imalda ka eristada orbiidi tasandi sihis vaadeldud v\xc3\xa4ikese massiga planeeti, suure massiga planeedist, mida vaadeldakse orbiidi telje l\xc3\xa4hedalt. Planeetide m\xc3\xb5\xc3\xb5tmete kohta ei anna radiaalkiiruste vaatlused mingit infot.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xbc\xc3\xbcsikalised andmed\n_START_PARAGRAPH_\nGliese 581 c diameeter on oletatavasti ligi viisk\xc3\xbcmmend protsenti suurem Maa diameetrist ning planeet on Maast ligi viis korda raskem. Arvutatav raskusj\xc3\xb5ud planeedi pinnal on ilmselt 2,2 korda suurem Maa raskusj\xc3\xb5ust. Andmed massi kohta on m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra vaieldavad, s\xc3\xb5ltudes orbiidi tasandi ja meie vaatesuuna vahelisest nurgast. M\xc3\xb5\xc3\xb5tmed on esialgu veel \xc3\xbcsnagi oletuslikud ning vajavad kontrollimist, p\xc3\xb5hinedes esialgu t\xc3\xa4he Gliese 581 radiaalkiiruse v\xc3\xb5ngete v\xc3\xb5rdlemisel teiste s\xc3\xbcsteemi planeetidega._NEWLINE_Nimetatud meetodil saadud info v\xc3\xb5ib olla ebat\xc3\xa4pne ja tuua endaga tulevikus kaasa \xc3\xbcllatusi. V\xc3\xb5ngete v\xc3\xb5rdlemisel saadud andmetele tuginedes on esialgu kuulutatud avastatuks ka Gliese 581 d, kuid l\xc3\xb5plikku kinnitust ei ole saadud. Vaid siis, kui Gliese 581 d t\xc3\xb5epoolest eksisteerib, oleks Gliese 581 c mass 5,03 Maa massi. Kui peaks selguma, et veel \xc3\xbchte lisaplaneeti pole ning Gliese 581 s\xc3\xbcsteemi \xc3\xa4\xc3\xa4reala koosneb omalaadsest \xc3\x96piku-Oorti pilvest, mis m\xc3\xb5jutab t\xc3\xa4he liikumist, vajaksid \xc3\xbcmberhindamist ja -arvutamist mitmed senised v\xc3\xa4ited._NEWLINE_Gliese 581c saab t\xc3\xa4helt rohkem soojust, kui Veenus P\xc3\xa4ikeselt. Seet\xc3\xb5ttu s\xc3\xb5ltub ta temperatuur atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ritingimustest._NEWLINE_V\xc3\xb5imalik, et Gliese 581 c ei p\xc3\xb6\xc3\xb6rle \xc3\xbcmber oma telje ning n\xc3\xa4itab vaid 11 miljoni kilomeetri (e. 0.073 astronoomilise \xc3\xbchiku) kaugusele j\xc3\xa4\xc3\xa4va k\xc3\xa4\xc3\xa4bust\xc3\xa4he poole kogu aeg vaid \xc3\xbchte poolkera: 13 p\xc3\xa4evane tiirlemisperiood viitab, et t\xc3\xa4ht peaks planeedil tugevaid loodeid p\xc3\xb5hjustama, mis pidurdaksid ta p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemist. Seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ivad teadlaste hinnangul planeedi pinna temperatuurierinevused olla \xc3\xa4\xc3\xa4rmuslikud ning v\xc3\xb5imalik elu saaks eksisteerida ilmselt vaid terminaatoril, kus arvatakse valitsevat 0 ja +40 C kraadi vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4v temperatuur. Gliese 581 poole suunatud poolkera v\xc3\xb5ib seevastu olla v\xc3\xa4ga kuum._NEWLINE_Olenevalt sellest, kui tihe on planeedi atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r, v\xc3\xb5ivad Gliese 581 c atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris olla \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tugevad tuuled, mis puhuvad kuumalt valgustatud poolkeralt pimedale ja k\xc3\xbclmale ning, jahtudes seal, taas tagasi. Ei saa aga ka l\xc3\xb5plikult v\xc3\xa4listada, et h\xc3\xb5reda algatmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri korral on see t\xc3\xa4ielikult k\xc3\xbclmunud olekus planeedi pimedal poolkeral, mis j\xc3\xa4llegi loob ainsa eelduse elu v\xc3\xb5imalikkuse kohta planeedil vaid selle terminaatoril._NEWLINE_Oletatakse ka, et Gliese 581 c pind on kaetud ookeaniga, mis on v\xc3\xa4hemalt osaliselt j\xc3\xa4\xc3\xa4s._NEWLINE_Andmeid Gliese 581 c v\xc3\xb5imalike kaaslaste kohta esialgu veel pole. Tasub aga m\xc3\xa4rkimist, et P\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcsteemis pole kaaslasi ei Merkuuril ega Veenusel, ka pole \xc3\xbchegi planeedi kaaslasel omakorda kaaslasi.\n_START_SECTION_\nUurimisraskused\n_START_PARAGRAPH_\nGliese 581 c edasine uurimine on seotud rea alles lahendamisj\xc3\xa4rgus olevate probleemidega. Tema otsene vaatlemine t\xc3\xa4he ning planeedi kujutiste eristamise m\xc3\xb5ttes on peaaegu v\xc3\xb5imatu ning seda pole seni veel ka tehtud. Kuigi planeedis\xc3\xbcsteemi suhtelise l\xc3\xa4heduse t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5imaldaks planeedi maksimaalne nurkkaugus t\xc3\xa4hest (u. 11 millikaaresekundit) k\xc3\xbcllalt h\xc3\xb5lpsalt planeedi t\xc3\xa4psemat orbiiti (ja seet\xc3\xb5ttu ka massi!) m\xc3\xa4\xc3\xa4rata, on t\xc3\xa4ht ning avastatud planeet praeguste interferomeetrite jaoks kaugelt liiga n\xc3\xb5rgad. J\xc3\xa4\xc3\xa4b vaid \xc3\xbcle loota tehnika arengule. K\xc3\xbcsimusele, kas Gliese 581 c pinnal v\xc3\xb5ib leiduda elu, ei saa me l\xc3\xa4hemal ajal kindlat vastust. Parimal juhul suudame m\xc3\xa4\xc3\xa4rata, kas planeedil on eluks sobiv atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r ning temperatuurire\xc5\xbeiim._NEWLINE_SETI t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchm on seni suunanud raadioteleskoobid kaks korda Gliese 581 s\xc3\xbcsteemi suunas, saamata esialgu mitte \xc3\xbchtegi vastusignaali. Gliese 581 c avastamise j\xc3\xa4rel kavatsetakse aga p\xc3\xb6\xc3\xb6rata teleskoop v\xc3\xa4hemalt veel \xc3\xbcks kord sinna.\n_START_SECTION_\nMuu\n_START_PARAGRAPH_\n2007. a. s\xc3\xbcgisel ilmus planeedist Gliese 581 c inspiratsiooni saanud s\xc3\xb5nadega lugu "581 C" Laura P\xc3\xb5ldvere uuel albumil "Muusa".'