b'\n_START_ARTICLE_\nGelgaudi\xc5\xa1kise m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nGelgaudi\xc5\xa1kise m\xc3\xb5is (Gelgaudi\xc5\xa1kio dvaras) on endine m\xc3\xb5is Leedus \xc5\xa0akiai rajoonis Gelgaudi\xc5\xa1kise vallas Gelgaudi\xc5\xa1kise linnas. M\xc3\xb5isakompleks asub Panemun\xc4\x97 regionaalpargi territooriumil Nemunase j\xc3\xb5e oru l\xc3\xb5unan\xc3\xb5lval._NEWLINE_XV sajandi alguses kuulus Nemunase teisel kaldal asuv Skirsnemun\xc4\x97 m\xc3\xb5is Jurgis Gedgaudasele ja m\xc3\xb5isa maad allusid temale. Sealse Gedigaudi\xc5\xa1kise karjam\xc3\xb5isa andis Aleksander aastal 1504 Jan Sapiehale ja seda aastat loetakse m\xc3\xb5isa asutamise ajaks._NEWLINE_Esimesed omanikud olid Sapiehad, hiljem kuulus m\xc3\xb5is Massalskitele, Dembi\xc5\x84skitele, Oziemb\xc5\x82owskitele, Gelgaudastele, Zabie\xc5\x82\xc5\x82odele, Czartoryskitele. XVIII sajandi alguses jagunes see ametlikult kaheks, Auk\xc5\xa1tosios Gelgaudi\xc5\xa1kise ja \xc5\xbdemosios Gelgaudi\xc5\xa1kise m\xc3\xb5isaks, kuigi neil oli \xc3\xbcks omanik. (Poola keeles vastavalt Gie\xc5\x82gudyszki g\xc3\xb3rne ja Gie\xc5\x82gudyszki dolne). Kui m\xc3\xb5is peale Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, hakkas see kuuluma Keudellide suguv\xc3\xb5sale. Aastal 1887 olid Keudellid sunnitud m\xc3\xb5isa maha m\xc3\xbc\xc3\xbcma, kuna Venemaa seadused ei lubanud v\xc3\xa4lismaistel suguv\xc3\xb5sadel piiri \xc3\xa4\xc3\xa4res maad omada. Kuni aastani 1892 kuulus m\xc3\xb5is neljaliikmelisele \xc3\xbchistule, seej\xc3\xa4rel olid omanikeks Komarid. Maade viimaseks omanikuks sai aastal 1918 J. Budrys, mille j\xc3\xa4rel valdus t\xc3\xbckeldati._NEWLINE_Praeguse peahoone lasi ehitada Gustav Keudell ja see valmis aastail 1842\xe2\x80\x931846. 19. sajandi \xc3\xbcheksak\xc3\xbcmnendatel aastatel ehitasid Komarid selle veidi \xc3\xbcmber. Hoone on neoklassitsistlik, seda liigendavad arvukad sambad. Peahoone asub Nemunase oru kohal. See on riikliku t\xc3\xa4htsusega arhitektuurim\xc3\xa4lestis. _NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal m\xc3\xbc\xc3\xbcsid Komarid peahoone Leedu emade \xc3\xbchendusele, peale s\xc3\xb5da oli see kasutusel orbude varjupaigana. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal oli hoones s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e staabihoone, hiljem s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ehaigla. N\xc3\xb5ukogude ajal muudeti hoone lastekoduks, aastast 1966 oli see kasutusel internaatkoolina. Aastal 2009 alustati hoone restaureerimist._NEWLINE_Lisaks peahoonele kuuluvad m\xc3\xb5isakompleksi veel k\xc3\xb6\xc3\xb6k, kontorihoone, kaks keldrit, ait, laut, kasvuhoone ja torn. M\xc3\xb5isakompleksi hoonete vahele on hiljem lisandunud mitmeid uusehitisi._NEWLINE_Peahoone juures paikneb park, mille pindalaks on 118,5 hektarit; tegemist on \xc3\xbche suurima pargiga Leedus. Pargi keskmeks on kaheksa allee ristumispaik, seal asub ka Keudellide suguv\xc3\xb5sa rahula. Park on keeruka struktuuriga, range planeeringuga osa liitub Nemunase oru n\xc3\xb5lvadel kasvava \xc3\xbcrgmetsaga. Aastani 2009 kasvas seal Leedu j\xc3\xa4medaim kuusk. XX sajandi alguses istutati sinna mitmeid v\xc3\xb5\xc3\xb5rliike, seal kasvavad h\xc3\xb5bevaher, harilik hobukastan, must ja valge m\xc3\xa4nd, harilik robiinia ja ameerika p\xc3\xa4rn.'