b'\n_START_ARTICLE_\nJohannese evangeelium\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nJohannese evangeelium on kreeka keeles \xce\xa4\xe1\xbd\xb8 \xce\xba\xce\xb1\xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xe1\xbc\xb8\xcf\x89\xce\xac\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb7\xce\xbd \xce\xb5\xe1\xbd\x90\xce\xb1\xce\xb3\xce\xb3\xce\xad\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, "T\xc3\xb2 kat\xc3\xa0 I\xc5\x8d\xc3\xa1nn\xc4\x93n euang\xc3\xa9lion". Vulgatas nimetatakse evangeeliumit "Evangelium secundum Ioannem".\n_START_SECTION_\nAutorlus\n_START_PARAGRAPH_\nEvangeeliumi autor on traditsiooni j\xc3\xa4rgi apostel Johannes, Sebedeuse poeg. Varakiriklikust ajast on Johannese evangeeliumit maininud kolm V\xc3\xa4ike-Aasia piiskoppi \xe2\x80\x93 Efesose Polykrates, Lyoni Irenaeus ja Hierapolise Papias. V\xc3\xb5imalike autoritena mainivad nad kaht Johannest, apostel Johannest ning Johannes Vanemat, Efesoses tegutsenud presb\xc3\xbcterit. Nende versioon oli, et "j\xc3\xbcnger, keda Jeesus armastas", oli apostel Johannes. Evangeeliumis j\xc3\xa4\xc3\xa4b autor anon\xc3\xbc\xc3\xbcmseks, tema kohta on \xc3\xb6eldud vaid et: "Tema on see \xc3\xb5pilane, kes tunnistab neist asjust ja on selle kirjutanud; ja me teame, et tema tunnistus on \xc3\xb5ige" (Jh 21:24) ning pole p\xc3\xa4ris kindel, kas ta v\xc3\xb5is olla samaaegselt ka "j\xc3\xbcnger, keda Jeesus armastas" (Jh 13:23) \xe2\x80\x93 ja keda omakorda on samuti evangeeliumi autoriks peetud  . Richard Bauchkam on viidanud, et salmi Jh 21:24 saab kreeka keelest t\xc3\xb5lkida ka nii et "j\xc3\xbcnger, keda Jeesus armastas" ei kirjutanud ise evangeeliumi, vaid oli evangeeliumi kirjutamise p\xc3\xb5hjustajaks  . Autor v\xc3\xb5is olla evangeeliumi kirjutamise ajal umbes 70-aastane . Teoloogide seas on vaieldav, kas evangeeliumi autor oli \xc3\xbcks kaheteistk\xc3\xbcmnest apostlist. Teoloogid Peeter Roosimaa ja  Randar Tasmuth esitavad erinevate uurijate arutlusk\xc3\xa4ike arvatava autori kohta; autor v\xc3\xb5is olla nii apostel Johannes, Johannese \xc3\xb5pilane, m\xc3\xb5ne teise apostli \xc3\xb5pilane, Efesoses tegutsenud presb\xc3\xbcter Johannes Vanem, autori(te) loodud fiktiivne isik v\xc3\xb5i on evangeeliumi n\xc3\xa4ol tegu johannesliku koolkonna kogutud p\xc3\xa4rimusega. M\xc3\xb5ned teoloogid kahtlevad, kas evangeeliumi autor selles kirjeldatavaid s\xc3\xbcndmusi ise pealt n\xc3\xa4gi. Evangeeliumi nimetus v\xc3\xb5ib olla ka tekkinud Ristija Johannese j\xc3\xa4rgi , evangeelium v\xc3\xb5is olla p\xc3\xbchendatud apostlile . Evangeeliumi autor v\xc3\xb5is olla m\xc3\xb5ni tollastest autoriteetidest, kes pealtn\xc3\xa4gijate kirjeldusi Jeesuse elust kirja pani ning materjali enam v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hem t\xc3\xb5ele vastavaks tunnistas ._NEWLINE_Alates 19. sajandist hakkasid Saksa teoloogid kahtlema Johannese autorluses. Nad pidasid evangeeliumi kirjutamise aega evangeeliumis kirjeldatud s\xc3\xbcndmustest k\xc3\xbcmneid aastaid hilisemaks. Teoloog Ferdinand Christian Baur v\xc3\xa4itis evangeeliumi kirjutamise ajaks koguni 160. aasta. 1934 avaldas Colin H. Roberts 2. sajandi esimesse poolde dateeritud k\xc3\xa4ekirjaga pap\xc3\xbc\xc3\xbcruset\xc3\xbcki, P52, mis sisaldab salme Johannese evangeeliumist. Kuigi m\xc3\xb5ned paleograafiaeksperdid ei ole pidanud v\xc3\xb5imalikuks k\xc3\xa4sikirja nii t\xc3\xa4pset dateerimist, on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xc3\xbcldtunnustatud, et Pap\xc3\xbc\xc3\xbcrus 52 sisaldab varaseimat teadaolevat Uue Testamendi teksti ja \xc3\xbchtlasi on tegu tugeva argumendiga Johannese autorluse t\xc3\xb5estuseks. Tekstianal\xc3\xbc\xc3\xbcsi kohaselt on evangeelium ja Johannese esimene kiri (1Jh) sarnased .\n_START_SECTION_\nTekkelugu\n_START_PARAGRAPH_\nEvangeeliumi koostamise ajaks on erinevatel hinnangutel pakutud vahemikku 78 \xe2\x80\x93 110. Traditsiooni kohaselt on Johannese evangeeliumi kirjutamiskohaks peetud Efesost, suurimat kristlaste koguduset peale Jeruusalemma h\xc3\xa4vitamist 70. aastal. M\xc3\xb5ned teoloogid arvavad, et evangeeliumi v\xc3\xb5is koostada Iisraelist v\xc3\xa4lja r\xc3\xa4nnanud juudikristlaste kogukond, nn johanneslik koolkond, asukohaga t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva S\xc3\xbc\xc3\xbcria aladel. Kirikuisa Clemens Aleksandriast on evangeeliumide koostamise kohta m\xc3\xa4rkinud, et k\xc3\xb5ige viimasena tegi seda Johannes m\xc3\xb5istes, et v\xc3\xa4lised faktid olid teistes evangeeliumides juba esitatud ning koostas s\xc3\xb5pradest m\xc3\xb5jutatuna ja P\xc3\xbchast Vaimust inspireerituna vaimuliku evangeeliumi . Evangeelium on l\xc3\xa4kitatud kristlastele.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clesehitus\n_START_PARAGRAPH_\nJohannese evangeelium koosneb 21 peat\xc3\xbckist, mis jagunevad 879 salmiks. Evangeeliumi jagas peat\xc3\xbckkideks kardinal Stephen Langton 13. sajandil ja salmideks Robert Estienne 1551. aastal. Johannese evangeelium on keele ja stiili poolest terviklik ning selle t\xc3\xb5ttu arvatakse puuduvat kriteeriumid, mille abil saaks eristada p\xc3\xb5hiteost ja hilisemaid t\xc3\xa4iendusi sellele   . Evangeeliumi viimast peat\xc3\xbckki on siiski peetud hiljem lisatuks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95petus\n_START_PARAGRAPH_\nJohannese evangeelium algab proloogiga. Salmist Jh 1:6 algab jutustus, mis koosneb kahest osast. 12. peat\xc3\xbckiga l\xc3\xb5ppevas esimeses osas r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse Jeesuse avalikust tegevusest alates tema ristimisest Ristija Johannese poolt kuni tema avaliku tegevuse l\xc3\xb5puni. Teises osas r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse Jeesuse tegevusest tagasit\xc3\xb5mbununa l\xc3\xa4hemate \xc3\xb5pilaste ringi, tema kannatusest ja  ristil\xc3\xb6\xc3\xb6misest, ilmumisest j\xc3\xbcngritele ning \xc3\xbclest\xc3\xb5usmist. Jeesuse \xc3\xbctlused on Johannese evangeeliumis palju pikemad, kui s\xc3\xbcnoptilistes evangeeliumides. Jeesus r\xc3\xa4\xc3\xa4gib siin iseendast ja oma \xc3\xbclesannetest ning rollist rohkem; ettekuulutusi saabuvast jumalariigist, nagu neid n\xc3\xa4iteks Markuse evangeeliumist leida v\xc3\xb5ib, aga \xc3\xbcldse mitte. Jumala riik Johannese evangeeliumi m\xc3\xb5ttes on taevas, Isa juures ning igavese elu selles tagab usk Jeesusesse. Kuningriik ei tule enam meie juurde, vaid meie peame sinna ise minema  . Evangeelium on s\xc3\xbcmbolistlikult dualistlik, tihti kasutatakse vastanduvaid t\xc3\xa4henduslikke s\xc3\xb5napaare valgus-pimedus, t\xc3\xb5de-vale, liha-vaim, meie-nemad  .Teoloog Bart Ehrman viitab s\xc3\xbcnoptiliste evangeeliumite apokal\xc3\xbcpsiseootusele kui horisontaalsele dualismile: evangeeliumide kirjutamise aegne "kuri" aeg ja tulevane hea Jumala riigi aeg. Johannese Evangeeliumi puhul n\xc3\xa4eb ta sellist dualismi vertikaalsena \xe2\x80\x93 kuri maapealne elu vastandub igavesele elule taevas. On arusaadav, et Jeesus r\xc3\xa4\xc3\xa4gib seega "s\xc3\xbcnnist \xc3\xbclevalt" (Jh 3:3) ._NEWLINE_Teoloogiliselt oluline on evangeeliumi alguses (Jh 1:29) leitav Ristija Johannesele omistatav lause, millist s\xc3\xbcnoptilistes evangeeliumides ei leidu: /.../"Vaata, see on Jumala Tall, kes kannab \xc3\xa4ra maailma patu. /.../" Jeesuse v\xc3\xb5rdlemine ohvriks toodava paasatalle, Iisraeli laste p\xc3\xa4\xc3\xa4stmise s\xc3\xbcmboliga Vanas Testamendis, oli Johannese evangeeliumi autorile n\xc3\xb5nda oluline, et ta v\xc3\xb5is teadlikult muuta Jeesuse suremise aega   ._NEWLINE_Johannese evangeelium on kolmest \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud evangeeliumist erinev. Erinevalt s\xc3\xbcnoptiliste evangeeliumide autoritest on Johannes oma rolliks seadnud tunnistamise, et vaid Jeesus on Kristus ning et ta ainsaks \xc3\xbclesandeks on kinnitada Jeesuse olemust ja eesm\xc3\xa4rke  Jeesus on eesk\xc3\xa4tt jumalik olevus  ning evangeeliumis leiduvad Jeesuse imeteod on tegelikult enamat, nad on m\xc3\xa4rgid Jeesuse valitsemisaja algusest  ._NEWLINE_Johannese Evangeeliumist on leitav m\xc3\xb5ttek\xc3\xa4ik, et Jeesus oli jumaliku olendina olemas juba enne oma s\xc3\xbcndi ning s\xc3\xbcndis inimesena; erinevalt teistest evangeeliumitest leitava neitsist s\xc3\xbcndimise looga. Siit on alguse saanud tuntud vaidlus Jeesuse olemusest teoloogide Ariuse ja Athanasiuse vahel. Vaidlusk\xc3\xbcsimuseks oli, kas Jeesus on sama isik, kui Jumal-Isa v\xc3\xb5i Ta on Isa poolt loodud ja subordineeritud  . Johannese evangeelium esitab lugejaile Jeesuse inimlikkust ja jumalikkust \xc3\xbchekorraga, samaaegselt. Jeesuse \xc3\xbcheaegselt jumaliku ja inimliku olemuse selgitamine on ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase teoloogia \xc3\xbcheks arutlusteemaks, seda Kolmainsuse k\xc3\xa4sitluses m\xc3\xb5iste "perihhorees" kaudu  ._NEWLINE_Evangeelium r\xc3\xb5hutab Jumal-Poja m\xc3\xbcstilist vahekorda Jumal-Isaga ja usklike m\xc3\xbcstilist vahekorda Lunastajaga ning r\xc3\xa4\xc3\xa4gib P\xc3\xbchast Vaimust kui Lohutajast (Tr\xc3\xb6\xc3\xb6stijast). Pole p\xc3\xa4ris selge, kellest siiski kirjakohtades Jh 14:16, Jh 14:26, Jh 15:26, Jh 16:79 juttu on, kuna Lohutajat ehk parakleeti (kreeka k \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 (parakletos), eesti keeles appikutsutu, eestkostja, lohutaja) on nii nimetatud vaid Johannese evangeeliumis ning kelle all on kristliku traditsiooni kohaselt m\xc3\xb5eldud peamiselt Kolmainsuse kolmandat isikut, P\xc3\xbcha Vaimu. Lohutaja on Jeesuse s\xc3\xb5nul keegi, kes tuleb peale Tema lahkumist ja j\xc3\xa4\xc3\xa4b inimeste juurde Tema taastulekuni, olles temaga v\xc3\xb5rdne (Jh 14:16 \xe2\x80\x93 teine Lohutaja). Teoloogide seas on arvamusi, et parakleet v\xc3\xb5is olla ka Jeesus ise vaimsel kujul; m\xc3\xb5nede islamiuurijate arvates v\xc3\xb5ib tegu olla ka prohvet Muhamediga_NEWLINE_Samuti paneb Johannes r\xc3\xb5hku kristlasi iseloomustavale armastusele, et selgitada, miks Jeesus Kristus pidi inimeste pattude eest surema. Johannese evangeeliumi j\xc3\xa4rgi oli Jumala armastus Jeesuse motiiviks inimkonna lunastamisel. Johannes n\xc3\xa4itab Jeesuse inimlikkust \xe2\x80\x93 Jeesus Kristus on Jumal-Inimene. Inimene j\xc3\xb5uab p\xc3\xa4\xc3\xa4steni teadmise l\xc3\xa4bi, et Jeesus on Kristus._NEWLINE_Teoloogid on vihjanud, et kuna Johannese evangeeliumist v\xc3\xb5ib leida mitmeid viiteid varakristlaste ja juudi kogukonna vahelistele konfliktidele, saab mitmeid kirjakohti n\xc3\xa4ha juudivaenulikena ning on sellistena kujundanud paljude kristlaste suhtumist juutidesse . Teoloog Peeter Roosimaa on viidanud Rudolf Schnackenburgile, kes toob esile Johannese evangeeliumi autori ja variseerlik-rabiinliku juutluse vastasseisu, eelk\xc3\xb5ige seoses P\xc3\xbchakirja, eriti Moosese seadusega._NEWLINE_Evangeeliumi iseloomustab ka naiste suur osat\xc3\xa4htsus usuelus, v\xc3\xb5rreldes n\xc3\xa4iteks s\xc3\xbcnoptiliste evangeeliumitega ._NEWLINE_Evangeelium eristub s\xc3\xbcnoptilistest evangeeliumidest Jeesuse ainulaadsete "Mina olen"-\xc3\xbctluste sagedase esinemise t\xc3\xb5ttu. Jeesus identifitseerib Johannese evangeeliumis end nende abil ning kasutab neid imetegude selgitamiseks, nende t\xc3\xa4henduse avamiseks  ._NEWLINE_Teoloogid on "Mina olen"-\xc3\xbctlusi kasutanud v\xc3\xb5rdluste toomiseks Vanas Testamendis avalduva Jumala nimega ("Mina olen"); v\xc3\xb5rreldavaiks salmideks on Jh 8:58: Jeesus \xc3\xbctles neile: "T\xc3\xb5esti, t\xc3\xb5esti, ma \xc3\xbctlen teile, et enne kui Aabraham s\xc3\xbcndis, olen mina" ning 2. Ms 3:14  Ja Jumal \xc3\xbctles Moosesele "Ma olen see kes ma Olen!" Ja ta j\xc3\xa4tkas: "\xc3\x9ctle Iisraeli lastele n\xc3\xb5nda: "Ma Olen" on mind l\xc3\xa4kitanud teie juurde." Nimetatud kirjakohtade \xc3\xbcle arutletakse ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval   ._NEWLINE_Just Johannese evangeeliumi Jeesuse-k\xc3\xa4sitluses on teoloogide arvates otseselt viidatud, et Jeesus on lihaks saanud Jumala S\xc3\xb5na ehk Logos (Jh 1:14); see on v\xc3\xa4lja toodud juba proloogis  ._NEWLINE_Johannese evangeeliumi "Mina olen" kirjakohtades v\xc3\xa4ljendatud teoloogilistele konstruktsioonidele on leitud paralleele ka Indiast, upani\xc5\xa1aadide traditsioonist  .\n_START_SECTION_\nEvangeelium eesti keeles\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg M\xc3\xbclleri jutlustest 17. sajandi algusest on s\xc3\xa4ilinud varasemad teadaolevad eestikeelsed kirjakohad Johannese evangeeliumist._NEWLINE_Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Se Ewangelium Sest p\xc3\xb6hast Jahnist \xc3\xbclleskirjotetu". 1694 M\xc3\xbcncheni k\xc3\xa4sikirjas on kiri pealkirjastatud "Ewangelium P\xc3\xbchha Johannesest \xc3\xbclleskirjotud" ja 1739 Piiblis "Ewangelium P\xc3\xbchhast Joannessest \xc3\xbclleskirjotud."'