b'\n_START_ARTICLE_\nRegionaalareng\n_START_SECTION_\nRegionaalne areng\n_START_PARAGRAPH_\nKuidas m\xc3\xb5\xc3\xb5ta sellise definitsiooni juures regionaalset arengut? Millised on regionaalse arengu kriteeriumid? Arengu iseloomustamiseks on tervikuna riik, mis moodustub erinevatest regioonidest. Regioonid v\xc3\xb5ivad erineda ressurssidega varustatuselt, neis v\xc3\xb5ivad olla erinevad looduslikud tingimused ja nende \xc3\xbchendus teiste regioonidega v\xc3\xb5ib erineda, erinev on sageli ka elanikkonna potentsiaal ja ettev\xc3\xb5tlikkus, mist\xc3\xb5ttu kujuneb erinevaks ka regionaalsete \xc3\xbcksuste panus riigi kui terviku arengu j\xc3\xa4tkusuutlikkusse. Samal ajal tuleb aga riigil s\xc3\xbcstemaatiliselt tegeleda k\xc3\xb5igi oma regioonide arengu tasakaalustamisega, sest regionaalse arengu tasakaalustamatus hakkab majanduslikke ja sotsiaalseid vastuolusid tekitades pikas perspektiivis negatiivselt m\xc3\xb5jutama riigi arengu j\xc3\xa4tkusuutlikkust.\n_START_SECTION_\nAbsoluutne ja suhteline areng\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sitledes regioonide arengut, v\xc3\xb5ib r\xc3\xa4\xc3\xa4kida nii absoluutsest kui ka suhtelisest arengust. Absoluutne areng t\xc3\xa4hendab olukorra paranemist antud territooriumil v\xc3\xb5rreldes minevikuga. Suhteline areng on areng v\xc3\xb5rreldes teiste regioonidega.\n_START_SECTION_\nRiikide-regioonide arengu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmine\n_START_PARAGRAPH_\nRiikide-regioonide arengu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks on kasutatud v\xc3\xa4ga erinevaid majanduslikke indikaatoreid: RKP USA dollarites inimese kohta aastas, t\xc3\xb6\xc3\xb6h\xc3\xb5ive struktuur protsentides, t\xc3\xb6\xc3\xb6viljakus, energia tarbimine inimese kohta aastas, transpordi- ja sidevahendite hulk inimese kohta, mitmesugused suhtarvud nagu p\xc3\xa4evas tarbitav kalorite hulk, kulutused toidule \xc3\xbcldsissetulekutest jne. Lisaks majanduslikele n\xc3\xa4itajatele kasutatakse arengu hindamiseks ka mitmeid teisi elukvaliteedi ja inimarenguga seotud n\xc3\xa4itajaid nagu kirjaoskus, keskmine eluiga, imikusuremus ja r\xc3\xa4ndesaldo. Kui need n\xc3\xa4itajad paranevad, v\xc3\xb5ib r\xc3\xa4\xc3\xa4kida piirkonna absoluutsest arengust. Arengut v\xc3\xb5ib lahti m\xc3\xb5testada kui tootmisviisi, s.o tehnoloogia ning t\xc3\xb6\xc3\xb6suhete ja \xc3\xbchiskonna korralduse t\xc3\xa4iustumist_NEWLINE_Mingi piirkonna arengu heaks iseloomustajaks on inimeste soov seal elada. Kui Ravenstein 1865. aastal r\xc3\xa4ndeseadusi formuleeris, k\xc3\xb5las \xc3\xbcks nendest nii: \xe2\x80\x9cpeamised r\xc3\xa4ndep\xc3\xb5hjused on majanduslikud\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d See kehtib ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval. Tuleb m\xc3\xa4rkida, et rahvastikuprotsesside ja majandussf\xc3\xa4\xc3\xa4ri vaheline m\xc3\xb5ju on vastastikune. K\xc3\xb5ige lihtsamalt v\xc3\xa4ljendudes tekib arenevas piirkonnas juurde t\xc3\xb6\xc3\xb6kohti ja see meelitab sinna ka inimesi. Samas toimub kohaliku kvaliteetse t\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5uturu ning n\xc3\xb5udluse kasv, mis kindlustab ettev\xc3\xb5tetele arenguv\xc3\xb5imalused. J\xc3\xa4relikult areneb regioon seda kiiremini, mida konkurentsiv\xc3\xb5imelisem ta on. Regionaalset konkurentsiv\xc3\xb5imet v\xc3\xb5ib defineerida kui v\xc3\xb5imet kaasata uusi firmasid ja s\xc3\xa4ilitada olemasolevaid arenevatele turgudele, hoides samal ajal elatustaseme stabiilsena ja kasvavana. On t\xc3\xa4heldatud, et konkurentsiv\xc3\xb5imeliste firmadega edukad piirkonnad on parandanud oma rolli maailmaturul ja elanikkonna elatustaset ka \xc3\xbcldise majanduslanguse perioodidel. Seda erinevalt teistest maadest ja piirkondadest, mis kaotasid hoolimata t\xc3\xb6\xc3\xb6 ja omahindade v\xc3\xa4hendamisest oma osakaalus maailmaturul. Konkurentsiv\xc3\xb5ime suurenemine t\xc3\xa4hendab suhtelist arengut.\n_START_SECTION_\nRegionaalprobleem\n_START_PARAGRAPH_\nRegionaalprobleemi all m\xc3\xb5istetakse ebav\xc3\xb5rdselt jaotunud elukvaliteedi standardreid ning t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse hulka regioonide vahel \xc3\xbches riigis. Regionaalprobleemi \xc3\xbcks suuremaid p\xc3\xb5hjuseid on linnastumine. T\xc3\xa4nu linnastumisele tulevad suuremad investeeringud ja toetused samuti linnapiirkondadesse, soodustades maapiirkondade mahaj\xc3\xa4\xc3\xa4mist. Infrastruktuuri arendamine peatub ning tekib pigem taandareng. Nooremad ja ambitsoonikad inimesed lahkuvad maapiirkondadest ning toimub ka regiooni elanike vananemine. T\xc3\xa4nu sellele suureneb l\xc3\xb5he erinevate regioonide vahel veelgi. Ka Eestit vaadates on ilmekalt n\xc3\xa4ha antud probleem, kus j\xc3\xb5udsalt arenevad suuremad linnad ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud keskkond on taandarengus.\n_START_SECTION_\nRegionaalne areng Euroopas\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi l\xc3\xb5pupoolt ja 20. sajandi algpoolt Euroopas iseloomustas keskus-perifeeria arengumudel. Selles visioonis anti \xc3\xbchiskonna kiireks arendamiseks t\xc3\xa4htis roll liberaalsele majandusele. Sotsiaal-majanduslikku arengut reguleeriti riigi poolt v\xc3\xb5imalikult v\xc3\xa4he.Seda iseloomustab k\xc3\xb5ige paremini kiire linnastumine ja industrialiseerumine. Tulemuseks on see, et keskus-perifeeria linnaregioonide arendusmudelis kasv toimub tugevas kiiresti kasvavas keskuses ning ulatub seda \xc3\xbcmbritsevasse tagamaasse. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud osa regioonist v\xc3\xb5i riigist on taandarenev ja mitteinnovaatiline perifeeria. V\xc3\xa4hendamaks erinevate sotsiaalsete kihtide segregratsiooni, peeti t\xc3\xa4htsaks \xc3\xbchiskonna arengu poliitilis-majanduslikku reguleerimist. Selleks organiseeriti riigi territoorium hierarhiliselt eri suurusega funktsionaalseteks keskusteks ja nende tagamaadeks._NEWLINE_T\xc3\xa4nu sellele on linnad koos nende funktsionaalsete tagamaadega Euroopa Liidu majandusliku arengu vedurid. Nende tugevust ja arenemist lisab globaalselt konkurentsiv\xc3\xb5imelise oskustele, \xc3\xa4rile ja loovusele p\xc3\xb5hineva majandustegevuse kontsentreerumine linnaregioonidesse. Edukuse m\xc3\xa4rks\xc3\xb5nadeks on "paindlik tootmine", "innovaatiline milj\xc3\xb6\xc3\xb6" ja "tugev sotsiaalne kapital". Edasi arenedes suuremad keskused rahvusvahelistusid ning saavutasid t\xc3\xa4nu koost\xc3\xb6\xc3\xb6le s\xc3\xbcnergeetilise edu. Suurendatud on metropolipiirkondade sisemist v\xc3\xb5rgustumist, millega p\xc3\xbc\xc3\xbctakse tugevdada ka piirkondlikku identiteeti ja ettev\xc3\xb5tetevahelist suhtlemist.'