b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4idla\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4idla k\xc3\xbcla alal on asustusest j\xc3\xa4lgi juba alates viikingiajast. Arheoloogiam\xc3\xa4lestistest asuvad P\xc3\xa4idlas Kalmej\xc3\xa4rve kaldal I aastatuhande kivikalme ja varauusaegne, p\xc3\xa4rimuse j\xc3\xa4rgi Rootsi s\xc3\xb5durite matmispaik. Kolmas, II aastatuhandest p\xc3\xa4rinev matmispaik asub M\xc3\xb5rtsuka j\xc3\xa4rve l\xc3\xa4hedal Laari talu maadel. K\xc3\xbcla keskuses M\xc3\xb5isaj\xc3\xa4rve \xc3\xbcmbruses paikneb lisaks kolm asulakohta._NEWLINE_K\xc3\xbcla vanimate talude hulka kuuluvad V\xc3\xa4\xc3\xa4rsi, Orava, J\xc3\xa4rve ja Kilgi talu._NEWLINE_P\xc3\xa4idla m\xc3\xb5isa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. M\xc3\xb5isa juures asunud k\xc3\xbcla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 19. sajandil kuulus P\xc3\xa4idla m\xc3\xb5is Alexander Theodor von Middendorffile._NEWLINE_M\xc3\xb5isa hooned on 20. sajandil h\xc3\xa4vinud. Alles on ainult m\xc3\xb5isa peahooneni viinud saarepuiestee. _NEWLINE_Alates 1819. aastast oli k\xc3\xbcla ka P\xc3\xa4idla valla keskus. Vald liideti 1939. aastal Otep\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Veski vallaga._NEWLINE_18. sajandi teisest poolest 1940. aastani t\xc3\xb6\xc3\xb6tas k\xc3\xbclas Kintsli k\xc3\xb5rts, kus 1884. aastal peatus Eesti lipu \xc3\xb5nnistamisele teel olnud Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi delegatsioon._NEWLINE_1930ndatel oli P\xc3\xa4idlas eraldi Kaitseliidu kompanii. Selle pealik Rudolf Andrei moodustas Suves\xc3\xb5ja ajal P\xc3\xa4idla metsavendade salga, mis allus Karl Talpaku grupile, osales Tartu \xc3\xbclest\xc3\xb5usus ja tegi kaasa lahingutee Tallinna vallutamiseni._NEWLINE_P\xc3\xa4idlas on elanud kirjanik August Kitzberg, ornitoloog Mihkel H\xc3\xa4rms ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane Eduard V\xc3\xa4rsi.'