b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik muguljuur\n_START_SECTION_\nKasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik muguljuur kasvab lubjarikka mulla ja madala taimestikuga niisketes v\xc3\xb5i paraniisketes rannaniitudel, h\xc3\xb5redates loopealsetes kadastikes ning allika- ja madalsoodes.\n_START_SECTION_\nLevik Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nTa on ainus muguljuure perekonda kuuluv Eestis kasvav liik. Keskkonnaregistri andmetel on praegu hariliku muguljuure kasvukohti teada Harju-, Hiiu-, L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-, Saare-, P\xc3\xa4rnu- ja Tartumaalt. Varasematest andmetest on teada, et teda on leitud kasvamas ka Viru-, J\xc3\xb5geva-, Valga- ja V\xc3\xb5rumaalt. Harilik muguljuur on Eestis II kategooria looduskaitse all olev liik.\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik muguljuur kasvab tavaliselt 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0cm k\xc3\xb5rguseks. Taime rohekaskollased meel\xc3\xb5hnalised \xc3\xb5ied on koondunud saledasse \xc3\xb5isikusse. Taimel on kaks (harvem kolm) varre alusele kinnituvat umbes 5\xc2\xa0cm pikkust s\xc3\xbcstjast lehte.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik muguljuur \xc3\xb5itseb juuni keskpaigast juuli keskpaigani. Tolmeldajateks on v\xc3\xa4iksed (kuni 2\xc2\xa0mm pikkused) putukad \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4rbsed, herilased, s\xc3\xa4\xc3\xa4sed ja mardikad.'