b'\n_START_ARTICLE_\nPiirissaar\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvemurrutuse t\xc3\xb5ttu on pindala pidevalt v\xc3\xa4henenud. Valdavalt on Piirissaar lage madalsoo, ulatudes 1\xe2\x80\x932 meetrit \xc3\xbcle Peipsi keskmise veetaseme._NEWLINE_Alates 1991. aastast on Piirissaar Piirissaare maastikukaitseala ning kuulub Natura 2000 alade hulka. 1997. aastal arvati Emaj\xc3\xb5e-Suursoo ja Piirissaar rahvusvahelise t\xc3\xa4htsusega m\xc3\xa4rgalade ehk Ramsari alade hulka. Piirissaar on tuntud paljude lindude ja kahepaiksete elupaigana. Saarel elab seitset liiki kahepaikseid, kellest eriti ohustatud on rohek\xc3\xa4rnkonn ja mudakonn. Aastast 2001 on Piirissaarel hakatud aktiivselt tegelema kohalike kahepaiksete kudetiikide puhastamise ja kaevamisega. Piirissaarel on praegu Eesti suurim mudakonnade asurkond. Samuti on alustatud Piirissaare luhaniitude taastamisega. 2012. aastal alustati kahepaiksetele uute kudemistiikide kaevamisega._NEWLINE_Imetajatest elutsevad saarel n\xc3\xa4iteks p\xc3\xb5der, metssiga, k\xc3\xa4hrik, kobras, ondatra. Lindudest v\xc3\xb5ib sealt leida k\xc3\xbchmnokk-luike, tuttp\xc3\xbctti, punapea-varti, merikotkast, hallhaigrut, suitsup\xc3\xa4\xc3\xa4sukest, l\xc3\xa4bir\xc3\xa4ndajatest veel h\xc3\xb5behaigrut, kormorani, auli, viuparti. Kahepaiksetest ja roomajatest leidub saarel rohe-k\xc3\xa4rnkonna (ilmselt v\xc3\xa4lja surnud), mudakonna, rohukonna, nastikut.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on saarel kolm k\xc3\xbcla: Piiri, Saare ja Tooni, neist viimane oli Piirissaare valla keskus. K\xc3\xbclad paiknevad saare kirdeosas madalatel liivak\xc3\xbchmudel._NEWLINE_Piirissaarel elas 1920. aastal umbes 700 inimest. 2006. aastal oli elanike arv 86. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel on saarel 53 p\xc3\xbcsielanikku. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi on suurem osa saare elanikest vanausulised.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed m\xc3\xa4rkmed saare kohta p\xc3\xa4rinevad 1370. aasta Pihkva kroonikast, kus r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse t\xc3\xbclist sakslaste ja pihkvalaste vahel \xc5\xbdelat\xc5\xa1eki saare p\xc3\xa4rast. Varasematel aegadel on saart tuntudki tema k\xc3\xbclade nime j\xc3\xa4rgi (Porka, \xc5\xbdelat\xc5\xa1ek). 1503. ja 1509. aasta rahulepingutes mainitakse Piirissaart Klitsaarena. 1582. ja 1601. aasta Poola revisjonidokumentides on kasutusel saare nimed Solsar ja Selsar. 18. sajandist on saare ametlikuks nimetuseks Piirissaar._NEWLINE_T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tekkis saarele p\xc3\xbcsiasustus P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel, mil sinna asusid Venemaalt kirikureformi eest p\xc3\xb5genenud vanausulised ning s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistusest k\xc3\xb5rvale hoidvad noormehed._NEWLINE_1907. aastal elas saarel 2000 elanikku. 1930. aastal kirjutas ajaleht: "Selleks et p\xc3\xa4\xc3\xa4seda saarele, on vaja istuda Tartus laevale, s\xc3\xb5ita m\xc3\xb6\xc3\xb6da Emaj\xc3\xb5ge 40\xc2\xa0km ja m\xc3\xb6\xc3\xb6da Peipsi j\xc3\xa4rve 20\xc2\xa0km. Kuna \xc3\xbchtegi sadamat siin ei ole, siis tuleb laevale 2\xe2\x80\x933\xc2\xa0km vastu suur lodi. Saarel elab 1500 hinge, sellest kolmandiku moodustavad eestlased."_NEWLINE_Aastatel 1929\xe2\x80\x931970 tegutses saarel Piirissaare kool._NEWLINE_Saar ja selle elanikud said k\xc3\xb5vasti kannatada 1944. aasta veebruaris toimunud Teise maailmas\xc3\xb5ja lahingutes, mil sakslased korraldasid saarele kahe n\xc3\xa4dala jooksul ligi 500 \xc3\xb5hur\xc3\xbcnnakut, pommitades saare h\xc3\xb5ivanud N\xc3\xb5ukogude armee 128. laskurdiviisi positsioone._NEWLINE_Piirissaarel on toimunud mitmeid t\xc3\xb5siseid p\xc3\xb5lenguid, tihti on \xc3\xbches p\xc3\xb5lengus h\xc3\xa4vinud mitu ligidal asuvat puuhoonet. 2016. aastal p\xc3\xb5les Saare k\xc3\xbclas maha mitu hoonet, teiste seas ka Piirissaare vanausuliste palvemaja.'