b'\n_START_ARTICLE_\nRonald Speirs\n_START_SECTION_\nII maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nSpeirs s\xc3\xbcndis \xc5\xa0otimaal, Edinburghis kuni emmigreerus koos perega Bostonisse, kuid \xc3\xbcles kasvas ta Portlandis. Koolis v\xc3\xb5ttis ta osa s\xc3\xb5jalistest treeningutest, mis volitas teda armeesse kui leitnant. Speirs liitus \xc3\xb5huv\xc3\xa4ega. Ta teenis 101. \xc3\xb5huv\xc3\xa4ediviisi II pataljoni D kompanii r\xc3\xbchma\xc3\xbclemana enne II maailmas\xc3\xb5da, laagrites. Peale treeningute l\xc3\xb5petamis laagris, s\xc3\xb5idutati langevarjurid laevadel \xc3\xbcle Atlandi Ookeani Inglismaale, kus algas teine s\xc3\xb5jaline ettevalmistus operatsiooniks "Overlord"._NEWLINE_6. juunil 1944. aastal peale maandumist leidis Speirs kiiresti \xc3\xbchenduse oma \xc3\xbcksuse (D- kompanii) meestega. Ta kogus enda \xc3\xbcmber v\xc3\xa4ikese hulga mehi ja koos aidati Easy kompaniil vallutada kokku neli 105mm-st haubitsat._NEWLINE_Speirs s\xc3\xb5dis l\xc3\xb5puni Normandias, edasi Hollandis ja Bastognes. Just Bastognes \xc3\xbclendati ta Easy kompanii \xc3\xbclemaks, sest Easy kompanii uus \xc3\xbclem Norman Dike ei saanud temale antud \xc3\xbclesannetega hakkama. Speirsi \xc3\xbclendas ametisse Easy kompanii kunagine \xc3\xbclem Richard Winters, kes aga oma heade juhtimisoskuste poolest oli II pataljoni juht. (Winters ise \xc3\xbctles, et Speirs oli esimene ohvitser kes talle silma j\xc3\xa4i.) Kapten Speirsi juhtimise alla vallutas Easy kompanii t\xc3\xa4htsa Foy k\xc3\xbcla Bastognes. Easy kompanii \xc3\xbclemaks j\xc3\xa4i ta kuni s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni. K\xc3\xb5ikidest ohvitseridest, kes Easy kompaniid on juhtinud, tegi Speirs seda k\xc3\xb5ige kauem._NEWLINE_Peale s\xc3\xb5ja v\xc3\xb5itmist Euroopas oli Speirsil valida, kas l\xc3\xb5petab s\xc3\xb5dimise ja l\xc3\xa4heb koju v\xc3\xb5i j\xc3\xa4\xc3\xa4b Easy ridadesse veel ka Vaikse Ookeani lahingute ajaks. Just viimast Speirs tegigi._NEWLINE_P\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5da j\xc3\xa4i Speirs USA armeesse ja tegi kaasa ka Korea s\xc3\xb5jas, kus ta oli samuti kompanii juht. S\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppedes \xc3\xbclendati ta kolonelleitnandiks._NEWLINE_Speirs Easy kompanii kokkutulekutel tavaliselt ei osalenud, kuid ta kohtus mitmete s\xc3\xb5duritega juhuslikult ja osales 2001. aasta Easy kompanii kokkutulekul, kus ta kohtus muuhulgas ka Richard Wintersiga._NEWLINE_Sarjas "Relvavennad" m\xc3\xa4ngis Kapten Speirsi Matthew Settle.\n_START_SECTION_\nKapten Speirsist\n_START_PARAGRAPH_\nRonald Speirsist sai juba s\xc3\xb5ja ajal kaasv\xc3\xb5itlejatele legend, kuna paljud n\xc3\xa4gid meest 20-le kuni 30-le saksa s\xc3\xb5javangile sigarette andmas ja peale seda neid automaadiga maha laskamas. Easy kompanii veteranid kui ka kapten Speirs ise ei l\xc3\xbckanud kuulujutte \xc3\xbcmber, kuid ei laskunud ka \xc3\xbcksikasjadesse. Erinevate k\xc3\xbcsitluste p\xc3\xb5hjal on vastused v\xc3\xa4ga erinevad. Easy kompanii seersant Donald Malarkey v\xc3\xa4idab, et oli kuulnud M1A1 Thompsoni automaadi valangut D-p\xc3\xa4eval, Richard Winters on \xc3\xb6elnud, et tema on kuulnud sellest Bastognes ja leitnant Carwood Lipton v\xc3\xa4idab, et see juhtud hoopis Carentani linnas._NEWLINE_Peale selle tekkisid kuulujutud ka oma mehe tulistamise osas. Paljud v\xc3\xa4itsid, et Speirs tulistas maha oma \xc3\xbcksuse seersandi. Richard Winters on aga oma raamatus kirjutanud, et selle tegemisega p\xc3\xa4\xc3\xa4stis Speirs paljude teiste s\xc3\xb5durite elusid ning on juurde kirjutanud ka, et Ronald Speirs oli kui s\xc3\xbcndinud tapja._NEWLINE_Ronald Speirs tegi tihtipeale lahingute k\xc3\xa4igus v\xc3\xa4ga ootamatuid otsuseid, kuid need kandsid vilja ja seda hindab Richard Winters tema juures k\xc3\xb5ige enam. S\xc3\xb5durid kapten Speirsi juhtimise all respekteerisid, aga samas ka kartsid teda.'