b'\n_START_ARTICLE_\nHirimotu keel\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5navara\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane hirimotu s\xc3\xb5navara tuleb enamjaolt motu keelest. Selle all m\xc3\xb5eldakse eelk\xc3\xb5ige elementaarset s\xc3\xb5navara nagu lihtsad tegus\xc3\xb5nad, kehaosad, k\xc3\xb5ige tavalisemad/rohkem kasutatud nimis\xc3\xb5nad, sugulust n\xc3\xa4itavad terminid, ases\xc3\xb5nad ja mitmed s\xc3\xb5nad, mille t\xc3\xb5id 1870. aastatel Paapua Uus-Guineasse L\xc3\xb5unamere saare pastorid. Sinna kuuluvad n\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5nad pakosi (k\xc3\xa4\xc3\xa4rid), tamaka(kingad), pavapavana (kuningas). \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud hirimotu s\xc3\xb5navara koosneb teistest paapua keeltest laenatud s\xc3\xb5nadest v\xc3\xb5i muudest inglise keele variatsioonidest, mida on l\xc3\xa4bi sajandite Uus-Guineas k\xc3\xb5neldud, n\xc3\xa4iteks rais (riis), ti (tee), kesikesi v\xc3\xb5i pisikesi (k\xc3\xbcpsis). V\xc3\xa4ike osa hirimotu s\xc3\xb5navarast koosneb s\xc3\xb5nadest, mis tulevad keeltest, mis nii on kui ka ei ole motuga suguluses, n\xc3\xa4iteks o kapode (oi, vabandust), dimdim (valge mees) p\xc3\xa4rinevad ilmselt austroneesia keelkonda kuuluvast suau keelest.\n_START_SECTION_\nMurded\n_START_PARAGRAPH_\nHirimotu keeles on kaks murret: austroneesia ja paapua murre. M\xc3\xb5lemad on grammatiliselt ja s\xc3\xb5navara m\xc3\xb5ttes austroneesia murded. Paapua murre oli keele k\xc3\xb5rgajal laialdamaselt kasutusel ja seda kasutati alates 1964. aastast standardina ametlikult avaldatud teostes. Austroneesia murre on grammatiliselt ja fonoloogiliselt sarnasem motule, selle s\xc3\xb5navara on laiem ja sarnasem algkeelele. Selle t\xc3\xb5ttu peeti seda korrektseks murdeks.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nHirimotu keel on grammatiliselt palju lihtsam kui motu keel. Hirimotu keeles ei ole ebaregulaarseid tegus\xc3\xb5nu._NEWLINE_Hirimotus kaovad \xc3\xa4ra motus esinevad kindlad ases\xc3\xb5nalised alused ja sihitised, kasutatakse vabu ases\xc3\xb5nu, mis on laenatud algest motust.\n_START_SECTION_\nKirjaviis\n_START_PARAGRAPH_\nHirimotu keel kasutab ladina kirja, kuid olemas on ka hirimotukeelne Braille kiri.\n_START_SECTION_\nHuvitavat\n_START_PARAGRAPH_\nHirimotu on kaubavahetuskeel. See loodi, et austroneesia keelte k\xc3\xb5nelejad ja mittek\xc3\xb5nelejad saaksid kaupu vahetada ning lihtsamalt \xc3\xbcksteisest aru. Hiri t\xc3\xa4hendab motu keeles kauplemist._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kneleb hirimotu keeles pigem vanem p\xc3\xb5lvkond, uuemad p\xc3\xb5lvkonnad kasutavad pigem inglise v\xc3\xb5i tok pisini keelt.'