b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Anson\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Anson (3. jaanuar 1852 (22. jaanuar 1851) Seli vald, P\xc3\xa4rnumaa \xe2\x80\x93 12. juuni 1918 Tartu) oli eesti \xc3\xbchiskonnategelane ja \xc3\xb5petaja, Eesti Aleksandrikooli juhataja.\n_START_SECTION_\nHaridustee\n_START_PARAGRAPH_\nAnson \xc3\xb5ppis Seli vallakoolis ning l\xc3\xb5petas 1874. aastal Riias Baltimaade \xc3\x95petajate Seminari. Omandas 1879. aastal Tartu \xc3\x9clikoolis g\xc3\xbcmnaasiumi vene keele \xc3\xb5petaja kutse. \xc3\x95ppis aastail 1886\xe2\x80\x931887 Peterburi \xc3\x95petajate Instituudis, kus omandas linnakooli \xc3\xb5petaja kutse.\n_START_SECTION_\nTeenistusk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6tas aastail 1874\xe2\x80\x931879 P\xc3\xa4rnu Nikolai \xc3\xb5igeusu kihelkonnakoolis, 1879\xe2\x80\x931886 L\xc3\xa4tis Bauska kreiskoolis ja 1887\xe2\x80\x931888 V\xc3\xb5ru linnakoolis \xc3\xb5petajana._NEWLINE_Oli aastail 1888\xe2\x80\x931905 P\xc3\xb5ltsamaa l\xc3\xa4hedal Kaarlim\xc3\xb5isas Eesti Aleksandri Linnakooli inspektor (juhataja) ja \xc3\xb5petaja. Aleksandrikooli juhtimisel j\xc3\xa4rgis k\xc3\xbcll venestusideoloogiat, kuid koondas eestlastest \xc3\xb5petajaid ja soodustas eesti keele \xc3\xb5ppimist. Eesti keele \xc3\xb5petajatena t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid koolis kirjanikud Jakob Tamm ja Karl Ernst S\xc3\xa4rgava. Anson andis Aleksandrikoolis aritmeetika, geomeetria, ajaloo, maateaduse, loodus\xc3\xb5petuse ja vene keele tunde. Kuigi kaasaegsete meenutuste kohaselt polnud tema \xc3\xb5petamise tase kuigi k\xc3\xb5rge, p\xc3\xa4lvis ta \xc3\xb5pilaste ja \xc3\xb5petajate silmis suure lugupidamise oma vastutulelikkuse, tasakaalukuse ja erapooletuse eest._NEWLINE_1905\xe2\x80\x931907 oli Riia Peeter-Pauli linnakooli juhataja, seej\xc3\xa4rel 1907\xe2\x80\x931909 J\xc3\xa4rvamaa rahvakoolide inspektor. Eestimeelse tegevuse ja eesti keele \xc3\xb5petamise propageerimise p\xc3\xa4rast saadeti Anson 1909. aastal sundpensionile. Aastail 1910\xe2\x80\x931918 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Anson Tartu Kaubanduskooli inspektorina.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chiskondlik tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rnus t\xc3\xb6\xc3\xb6tamise ajal v\xc3\xb5ttis Anson elavalt osa eesti rahvusliku liikumise \xc3\xbcritustest, olles Endla seltsi asutajaliikmeid ja selle esimene president aastail 1878\xe2\x80\x931880. Anson osales P\xc3\xa4rnu Eesti P\xc3\xb5llumeeste Seltsi tegevuses seltsi kirjatoimetajana. 1878\xe2\x80\x931879 tegutses Anson ka ajakirjanikuna, olles P\xc3\xa4rnu Postimehe tegelik toimetaja ning Sakala kaast\xc3\xb6\xc3\xb6line. Peale P\xc3\xa4rnust lahkumist t\xc3\xb5mbus ta avalikust \xc3\xbchiskondlikust tegevusest tagasi. Aleksandrikooli juhatajana oli Anson tegev ka P\xc3\xb5ltsamaa P\xc3\xb5llumeeste Seltsis, mis oli ainuke kohalik eesti organisatsioon. Samal ajal l\xc3\xa4vis ta ka venelastest ametnike ja \xc3\xb5igeusu preestritega, aga ja baltisakslastega.'