b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert Pike\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert Pike (29. detsember 1809 Boston \xe2\x80\x93 2. aprill 1891 Washington) oli USA 33. astme vabam\xc3\xbc\xc3\xbcrlane ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane._NEWLINE_Ameerika-Mehhiko s\xc3\xb5ja puhkedes astus Pike ratsav\xc3\xa4kke. Buena Vista lahingus, kus 4500 USA s\xc3\xb5durit v\xc3\xb5itsid 23. veebruaril 1847 16 tuhande mehelist Mehhiko armeed, teenis Pike r\xc3\xbchma\xc3\xbclemana._NEWLINE_1831 lahkus Pike kodust ja seikles kaks aastat Metsikus L\xc3\xa4\xc3\xa4nes. 1833 asus ta elama Arkansase osariigi Little Rocki, kus hakkas kohalikule ajalehele Arkansas Advocate varjunime Casca all kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d tegema. Tema artiklid olid piisavalt populaarsed, nii et ta kutsuti ajalehe toimetusse t\xc3\xb6\xc3\xb6le. Ta abiellus Mary Ann Hamiltoniga ja sai kaasavaraks osaluse ajalehes. 1835 oli ta juba ajalehe ainuomanik. Tema ajaleht propageeris Viigide Partei maailmavaadet, ehkki arkansaslased olid maailmavaatelt l\xc3\xb5hestunud ja ebaj\xc3\xa4rjekindlad._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da asus Pike 1853 elama New Orleansi, kus tegutses juristina, ja naasis 1857 Arkansasesse, kus kogus kuulsust orjuse pooldajana, kuid j\xc3\xa4i Viigide Parteisse. Kui see erakond lagunes, astus ta Mittemidagiteadjate Parteisse._NEWLINE_1859 pakkus Harvardi \xc3\xbclikool Pike\'ile audoktori kraadi, aga Pike keeldus._NEWLINE_Enne USA kodus\xc3\xb5da oli ta setsessiooni vastu, aga kui s\xc3\xb5da siiski puhkes, asus ta pooldama Konf\xc3\xb6deratsiooni. 1854 \xc3\xbctles ta, et L\xc3\xb5una peaks j\xc3\xa4\xc3\xa4ma P\xc3\xb5hjaga samasse riiki ja otsima temaga v\xc3\xb5rdsust, aga kui teda sunnitakse alamasse seisusse, on parem olla v\xc3\xa4ljaspool liitu._NEWLINE_Pike pidas sageli l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi indiaanlastega. S\xc3\xb5ja alguses m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Konf\xc3\xb6deratsioon ta oma esindajaks indiaanlaste juures. Ta s\xc3\xb5lmis nendega mitu lepingut, millest tuntuim on 1861 s\xc3\xb5lmitud leping t\xc5\xa1erokiide pealiku John Rossiga._NEWLINE_22. novembril 1861 \xc3\xbclendati Pike brigaadikindraliks. Ta koolitas Konf\xc3\xb6deratsiooni jaoks v\xc3\xa4lja kolm indiaani r\xc3\xbcgementi. Need olid mehitatud "tsiviliseeritud h\xc3\xb5imudest" p\xc3\xa4rit meestega, kelle lojaalsus Konf\xc3\xb6deratsioonile oli muutlik. Ta juhtis ise indiaani\xc3\xbcksusi Pea Ridge\'i lahingus 7.\xe2\x80\x938. m\xc3\xa4rtsil 1862._NEWLINE_P\xc3\xa4rast lahingut s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati Pike\'i, et tema s\xc3\xb5durid olevat vaenlasi skalpeerinud. Selle kohta polnud mingeid t\xc3\xb5endeid, kuid Pike l\xc3\xa4ks erru._NEWLINE_Pike on ainus l\xc3\xb5unaosariikide s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elane v\xc3\xb5i riigitegelane, kellele on Washingtonis skulptuur p\xc3\xbcstitatud.'