b'\n_START_ARTICLE_\nVadjamaa\n_START_PARAGRAPH_\nVadjamaa oli vadjalaste maakond Eesti kirdepiiril Ingeris Soome lahe \xc3\xa4\xc3\xa4res Narva j\xc3\xb5est ja Peipsist Gatt\xc5\xa1inani. II aastatuhande algul asustasid seda vadjalased.\n_START_SECTION_\nAsustus\n_START_PARAGRAPH_\nVadja asustus oli tihedaim Isuri lavamaal Luuga j\xc3\xb5est idas, kus alale olid iseloomulikud v\xc3\xa4ga suured k\xc3\xbclad, kus tegeleti rauat\xc3\xb6\xc3\xb6ndusega. Narva ja Luuga j\xc3\xb5e vaheline soostunud ala oli aga peaaegu t\xc3\xa4iesti asustamata._NEWLINE_Kui vadja ja eesti muinash\xc3\xb5imude lahknemise p\xc3\xb5hjustas sattumine erinevasse poliitilisse alluvusse (Novgorodi vabariik ja Liivi ordu), siis ei olnud veel 16. sajandini eestlaste-vadjalaste etniline piir selge \xe2\x80\x93 \xc3\xbcmberasumised toimusid hiliskeskajani, v\xc3\xb5ib-olla ka p\xc3\xa4rast seda. Vadjalaste asustus Narva j\xc3\xb5est l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Alutagusel oli k\xc3\xbcllaltki suur, kuigi nimetatud piirkonna l\xc3\xb5unaosas olid \xc3\xbclekaalus juba eesti h\xc3\xb5imud. Vadjalased moodustasid m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rse osa Narva elanikkonnast._NEWLINE_Peamised muistised on laibamatustega k\xc3\xa4\xc3\xa4baskalmistud (paljudel haudadel on kivikate), kust on leitud vadjalastele iseloomulikke ehteid: ripatseid, oimur\xc3\xb5ngaid, k\xc3\xa4ev\xc3\xb5rusid.'