b'\n_START_ARTICLE_\nMoricsala looduskaitseala\n_START_PARAGRAPH_\nMoricsala looduskaitseala on looduskaitseala L\xc3\xa4tis Kuramaal Ventspilsi piirkonnas Usma vallas Usma j\xc3\xa4rves, selle kahel saarel ja j\xc3\xa4rve l\xc3\xa4\xc3\xa4nekaldal.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKaitseala (l\xc3\xa4ti keeles Moricsalas dabas rezerv\xc4\x81ts) loodi 6. juunil 1912. Tegemist on vanima looduskaitsealaga L\xc3\xa4tis ja vanuselt teise looduskaitsealaga Euroopas._NEWLINE_Kaitseala asus algselt Usma j\xc3\xa4rve Moricsala saarel ja selle pindala oli esmalt 83 hektarit. P\xc3\xb5hjuseks oli asjaolu, et enne XX sajandit oli saar asustamata ja seda inimtegevuseks ei kasutatud. Tegelikult leiti Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal saarel asuva kartulip\xc3\xb5llu harimisel kivikirves ja m\xc3\xb5ned potikillud. Hilisemal arheoloogilisel uurimisel selgus, et saarel asus 100\xc3\x97120 m pindalaga muinasasula. Ka Usma j\xc3\xa4rv ise ei olnud inimtegevusest v\xc3\xa4ga puudutatud \xe2\x80\x93 t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikku kalap\xc3\xbc\xc3\xbcki j\xc3\xa4rvel ei toiminud, kuigi \xc3\xbcmbruskonna talumehed tasusid XIX sajandil osa loonusrendist kalades._NEWLINE_Aastal 1957 laiendati kaitseala teistelegi saartele, t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on selle pindala 818 hektarit. Sellest 704,71 ha v\xc3\xb5tab enda alla veekogu (Usma j\xc3\xa4rv), mis moodustab looduslikult rohketoitelise j\xc3\xa4rve biotoobi, 11,98 hektarit v\xc3\xb5tavad enda alla metsad ja 1,15 hektarit on p\xc3\xb5llumajanduslik maa. Metsadest moodustavad 120,30 ha tammikud, 40,1 ha vanad laialehised metsad, 8,02 ha vanad loodusmetsad, 0,6 ha kadastikud ja 16,04 ha lammi-lodumetsad. Kaitsealal kasvab 400 liiki soontaimi, 150 liiki lehtsammaltaimi, 82 liiki samblikuid ja 338 liiki seeni. Looduskaitsealal kasvab valdavalt laialehine mets. Samuti on kaitsealalt leitud 220 liiki liblikaid. Sealseid vetikaid uuris Heinrihs Skuja, samblaid Austra \xc4\x80boli\xc5\x86a, samblikke A. Piter\xc4\x81ns. Esimese \xc3\xbclevaate sealsest linnustikust koostas Ernst von Middendorff aastal 1898._NEWLINE_Geoloogiliselt asuvad looduskaitseala saared Balti j\xc3\xa4\xc3\xa4paisj\xc3\xa4rve kuhjatud liivadel, mis omakorda asuvad 20\xe2\x80\x9330 cm paksusel savikihil. Alusp\xc3\xb5hja moodustavad devoni liivakivid ja aleuriit.\n_START_SECTION_\nLoomastik ja taimestik\n_START_PARAGRAPH_\nLooduskaitsealal elab arvukalt esimestel uuringutel kohatud laane-sulgsuu. Seal elas ka mustlaik-apollo, ent XX sajandil seda liiki saartelt enam ei leitud. Kaitsealustest liikidest kasvavad seal taimedest roheline kaksikhammas ja n\xc3\xb5tke n\xc3\xa4kirohi. Kaladest elab j\xc3\xa4rves harilik hink. Lindudest elavad seal kalakotkas, laululuik, herilaseviu, j\xc3\xa4\xc3\xa4koskel, merikotkas, naerukajakas, j\xc3\xb5gitiir, \xc3\xb5\xc3\xb5netuvi, kassikakk, valgeselg-kirjur\xc3\xa4hn, tamme-kirjur\xc3\xa4hn, hallpea-r\xc3\xa4hn, sookurg, v\xc3\xa4ike-k\xc3\xa4rbsen\xc3\xa4pp, mustr\xc3\xa4hn, roo-loorkull ja h\xc3\xbc\xc3\xbcp. Kormorane, keda j\xc3\xa4rvel n\xc3\xa4hti esmakordselt aastal 1959, looduskaitsealal t\xc3\xb5rjutakse. Selgrootutest elavad looduskaitsealal Anthrenochernes stellae, eremiitp\xc3\xb5rnikas ja v\xc3\xa4ike-punalamesklane. J\xc3\xa4rves kasvavad j\xc3\xa4rv-lahnarohi, punakas penikeel, vahelduva\xc3\xb5iene vesikuusk, n\xc3\xb5tke n\xc3\xa4kirohi, silmj\xc3\xa4rvikas, leitud on ka harilikku haneheina  ja v\xc3\xa4ikest konnarohtu. Saartel kasvavad sammaldest longus rippsammal, ahenev p\xc3\xbcstparbik, Milde l\xc3\xbchikupar, t\xc3\xb5mmu pungsammal, roheline kakshammas, koldjas ebat\xc3\xb6mptipp, lubi-sirbik, harilik sookammik, s\xc3\xbcgis-k\xc3\xb5rvsammal, keeljas lusiksammal, harilik lame\xc3\xb5hik, sulgjas \xc3\xb5hik, preissia, k\xc3\xa4mmalrikardia, kaljukrussik, paljas l\xc3\xb5hehammas, harilik paelsammal. Samblikest kasvavad saartel harilik kopsusamblik, sale pruunsamblik, Opegrapha viridis, n\xc3\xa4sa-lumisamblik, \xc3\xb5is-habesamblik, Arthonia cinereopruinosa, Calicium adspersum, roheline varjusamblik, soomus-varjusamblik, hele ketassamblik ja rant-t\xc3\xa4hnsamblik. Kaitstavatest ja haruldastest soontaimedest esinevad seal karulauk, pori-n\xc3\xb5iakold, \xc3\xb5\xc3\xb5nes l\xc3\xb5okannus, vahelmine l\xc3\xb5okannus, kuradi-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, hammasjuur, m\xc3\xb5ru emajuureke, harilik ungrukold, must seahernes, kattekold, karukold, harilik v\xc3\xb5ip\xc3\xa4takas, kahelehine k\xc3\xa4okeel, rohekas k\xc3\xa4okeel, p\xc3\xa4\xc3\xa4susilm, nahklehine kibuvits, pehme kibuvits, soo-v\xc3\xb5ilill ja lodukannike. Haruldastest selgrootutest on saartel elamas kakslaik-kiil, triip-vesikiil, manteltigu, harilik liistaktigu, suur siidtigu, rohesilm-tondihobu, Agrilus biguttatus, kollapaabusilm, Amblyjoppa proteus, punanaksur, kirju-\xc3\xb5iesikk, suur-kiirgliblikas, p\xc3\xb5lis-keermetigu, harilik piksepeni, v\xc3\xa4ike-v\xc3\xb5rajooksik, sini-pael\xc3\xb6\xc3\xb6lane, r\xc3\xbc\xc3\xbctel\xc3\xb6\xc3\xb6lane, Ceruchus chrysomelinus, kahehambane sulgsuu, ida-sulgsuu, sile kedertigu, v\xc3\xa4ike punalamesklane, Corticeus unicolor, saluvalvur, Denticollis rubens, Dolomedes plantarius, Dorcus parallelopipedus, Grynocharis oblonga, Harminius undulatus, Lasius brunneus, Leptura thoracica, Liocola marmorata, Lymexylon navale, must seatigu, Melandrya dubia, Mycetophagus quadripustulatus, vaablassikk, Oplocephala haemorrhoidalis, eremiitp\xc3\xb5rnikas, hiidkoor, l\xc3\xb5una-n\xc3\xa4pitsp\xc3\xb5rnikas, Platyrrhinus resinosus, Prionychus ater, Pseudocistela ceramboides, atleetsikk, Thymalus limbatus ja Velleius dilatatus. Kahepaikseist ja roomajaist elavad kaitsealal arusisalik (saarel asuva talu majade juures), nastik, harilik r\xc3\xa4stik, vaskuss, veekonn, j\xc3\xa4rvekonn, t\xc3\xa4hnikvesilik, rohukonn, rabakonn ja harilik k\xc3\xa4rnkonn._NEWLINE_Nahkhiirtest on j\xc3\xa4rvel n\xc3\xa4htud vaid veelendlast, ent h\xc3\xa4\xc3\xa4litsuste p\xc3\xb5hjal on teada, et seal elutsevad ka tiigilendlane, k\xc3\xa4\xc3\xa4bus-nahkhiir, pargi-nahkhiir, p\xc3\xbcgmee-nahkhiir, p\xc3\xb5hja-nahkhiir, h\xc3\xb5be-nahkhiir, pruun-suurk\xc3\xb5rv ja suurvidevlane. Lisaks neile elavad saartel orav, mutt, kobras, m\xc3\xa4ger, metskits, metsnugis ja punahirv. T\xc3\xb5rjutavaks liigiks on metssiga, kes looduskaitsealal ei ela, kuid k\xc3\xa4ib saartelt talvel toitu otsimas ja kahjustab sealseid elupaiku.'