b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb5stesport\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5stmine on spordiala, mis seisneb rauast kangi t\xc3\xb5stmises p\xc3\xb5randalt pea kohale. T\xc3\xb5stmine on v\xc3\xb5rdlemisi uus spordiala, mis on v\xc3\xa4lja kasvanud raskuse t\xc3\xb5stmisest ja atleetv\xc3\xb5imlemise harjutustest.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSpordialana sai t\xc3\xb5stmine alguse 19. sajandi keskel USA, Austria ja Saksamaa atleetikaklubides. 1896. aastal korraldati esimesed mitteametlikud Euroopa meistriv\xc3\xb5istlused (v\xc3\xb5itis sakslane Hans Beck), kaks aastat hiljem toimusid esimesed mitteametlikud maailmameistriv\xc3\xb5istlused (esikoha sai austerlane Wilhelm T\xc3\xbcrk, kolmas oli Georg Hackenschmidt). V\xc3\xb5istluste korralduses puudus palju aastaid \xc3\xbchtlus._NEWLINE_1911. aastal toimusid neljad maailmameistriv\xc3\xb5istlused, harjutuste arv ulatus 10-ni, sportlasi ei eristatud kehakaalu j\xc3\xa4rgi (alates 1912. aastast kehtestati 5 kaalukategooriat), kasutatavad kerakangid erinesid \xc3\xbcksteisest tunduvalt. 1920. aastail v\xc3\xb5itis tunnustuse sakslase K. Bergi 1910. aastal leiutatud ketaskang._NEWLINE_1920. aastal asutati 14 riigi esindajate osav\xc3\xb5tul Rahvusvaheline T\xc3\xb5stmis- ja Kulturismif\xc3\xb6deratsioon (FIHC; F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale Halt\xc3\xa9rophile et Culturiste). Esimesed FIHC-i korraldatud maailmameistriv\xc3\xb5istlused peeti 1922. aastal Tallinnas. Euroopa meistriv\xc3\xb5istlused toimusid 1921. aastal Offenbachis. 1934. aastal asendati varasem viiev\xc3\xb5istlus niinimetatud klassikalise kolmev\xc3\xb5istlusega (surumine, rebimine ja t\xc3\xb5ukamine)._NEWLINE_Kolme t\xc3\xb5ste kogusummana saavutas esimesena 400 kg egiptlane El Sayed Nosser 1931. aastal, 500 kg USA sportlane Paul Anderson 1955. aastal, 600 kg NSV Liidu t\xc3\xb5stja Vassili Aleksejev 1970. aastal. Alates 1936. aastast on v\xc3\xb5rdse tulemuse korral eelistatud kergema kehakaaluga v\xc3\xb5istleja.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5stmine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEesti raskej\xc3\xb5ustiku s\xc3\xbcnniajaks peetakse 1888. aastat, kui Gustav Boesberg rajas Tallinna raskej\xc3\xb5ustikuringi. Esimesed avalikud t\xc3\xb5stev\xc3\xb5istlused toimusid 16. augustil 1891 Lootuse seltsi rahvapeol. V\xc3\xb5itis Gustav Boesberg. Tema ringis tegelesid t\xc3\xb5stmisega hilisemad elukutselised atleedid Georg Hackenschmidt, Georg Lurich, Aleksander Aberg ja mitmed teised. Nende eeskuju t\xc3\xb5i raskej\xc3\xb5ustikku uusi harrastajaid. Atleetikaringe asutati Tartus (1897), Narvas (1898). _NEWLINE_Esimesed \xc3\xbcle-eestilised t\xc3\xb5stev\xc3\xb5istlused peeti 1901. aastal. Tugevaim amat\xc3\xb6\xc3\xb6rt\xc3\xb5stja oli kahekordne Venemaa meister ja maailmarekordite p\xc3\xbcstitaja Alfred Neuland. Eesti iseseisvumisel arenes t\xc3\xb5stmine eriti kiiresti 1920. aastate algul. Esimesed meistriv\xc3\xb5istlused peeti 1921. aastal. 1922. aastal Tallinnas toimunud maailmameistriv\xc3\xb5istlustel v\xc3\xb5itsid eestlased 3 kuld-, 3 h\xc3\xb5be- ja 5 pronksmedalit. Kuldmedali v\xc3\xb5itsid Alfred Neuland (kergekaal), Saul Hallap (keskkaal), Harald Tammer (raskekaal)._NEWLINE_Hilisematel aastatel j\xc3\xb5udis maailmaklassi Arnold Luha\xc3\xa4\xc3\xa4r (1933 Euroopa meistriv\xc3\xb5istluste h\xc3\xb5be, 1938 maailmameistriv\xc3\xb5istluste pronks).  _NEWLINE_1966. aastal t\xc3\xb5stis Olav Kool esimese eestlasena 3 t\xc3\xb5stega 500 kg, j\xc3\xa4rgmisel aastal \xc3\xbcletas Jaan Talts selle tulemuse esimesena maailmas poolraskekaalus. Jaan Talts on k\xc3\xb5igi aegade edukaim Eesti t\xc3\xb5stja: ta on p\xc3\xbcstitanud 40 maailmarekordit ning v\xc3\xb5itnud ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel kuldmedali (1972 raskekaalus) ja h\xc3\xb5bemedali (1968 poolraskekaalus), 3 maailmameistriv\xc3\xb5istluste kuldmedalit ja \xc3\xbche h\xc3\xb5bemedali ning 4 Euroopa meistriv\xc3\xb5istluste kuldmedalit._NEWLINE_Silmapaistvaid tulemusi on saavutanud ka Karl Utsar (1971 Euroopa meistriv\xc3\xb5istluste pronksmedal raskekaalus).\n_START_SECTION_\nVahendid\n_START_PARAGRAPH_\nMehed v\xc3\xb5istlevad 2,2 m pikkuse kangiga, mille telg koos lukkudega kaalub 25 kg (t\xc3\xbchjalt 20 kg); naiste kang kaalub t\xc3\xbchjalt 15 kg ja on 2,01 m pikk. Kangile lisatakse raskusi ketastena 0,5 kuni 25 kg. Tellitud raskus komplekteeritakse v\xc3\xa4ikseima arvu ketastega vastava tabeli alusel nii, et p\xc3\xb5hja (alla) saavad raskemad kettad. Kangil peab olema kaks lukku, m\xc3\xb5lemad kaaluvad 2,5 kg. Kangi l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on meestel 28 mm, naistel 25 mm. Suurtest ketastest kaalub punane 25 kg, sinine 20 kg, kollane 15 kg, roheline 10 kg ning v\xc3\xa4ikestest ketastest kaalub valge 5 kg, punane 2,5 kg, sinine 2 kg, kollane 1,5 kg, roheline 1 kg ning valge 0,5 kg. Suurte ketaste k\xc3\xb5rgus on 45 cm. Sellega fikseeritakse k\xc3\xb5igile v\xc3\xb5rdne t\xc3\xb5stekangi k\xc3\xb5rgus (p\xc3\xb5randast)._NEWLINE_V\xc3\xb5istlus toimub 4 X 4 m platvormil, mis v\xc3\xb5ib olla valmistatud puidust, plastist v\xc3\xb5i muust materjalist, millel jalg ei libise. P\xc3\xb5randa paksus on 5\xe2\x80\x9315 cm.\n_START_SECTION_\nRiietus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5stjad peavad kandma liibuvat, \xc3\xbches t\xc3\xbckis riietust, millel ei tohi olla kraed. Trikoo ei tohi katta k\xc3\xbc\xc3\xbcnarliigeseid ega p\xc3\xb5lvi. K\xc3\xbcll v\xc3\xb5ib trikoo all olla T-s\xc3\xa4rk, aga selle k\xc3\xa4ised ei v\xc3\xb5i samuti katta k\xc3\xbc\xc3\xbcnarliigeseid. V\xc3\xb6\xc3\xb6rihm ei tohi olla laiem kui 12 cm. Nn t\xc3\xb5stejalatsid ei tohi olla k\xc3\xb5rgemad kui 13 cm (m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse kontsa \xc3\xbclaservast). On lubatud sidemetega katta randmeid, p\xc3\xb5lvi, k\xc3\xa4si ja s\xc3\xb5rmi, mitte aga k\xc3\xa4sivarsi, k\xc3\xbc\xc3\xbcnarnukke, rindkeret, s\xc3\xa4\xc3\xa4ri ega reisi. Sidemed v\xc3\xb5ivad olla marlist, meditsiinilisest krepist v\xc3\xb5i nahast. Nad ei tohi katta rohkem kui 10 cm laiust pinda. Randmeid v\xc3\xb5ib tugevdada nahkrihmaga, p\xc3\xb5lvi elastikust p\xc3\xb5lvekaitsetega, kuid mitte laiemalt kui 30 cm. Plaasterdada v\xc3\xb5ib s\xc3\xb5rmi, mitte aga s\xc3\xb5rmeotsi.\n_START_SECTION_\nTehnika\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5ste loetakse sooritatuks, kui v\xc3\xb5istleja sooritab t\xc3\xb5ste ilma vigadeta (ilma j\xc3\xa4relsurumiseta) ning fikseerib kangi ja hoiab seda pea kohal 2 sekundit (kangi hoidmise ajal peavad v\xc3\xb5istleja jalad olema sirged ja paralleelsed). T\xc3\xb5ste \xc3\xb5igsust hindavad kolm kohtunikku. Kui kohtunike h\xc3\xa4\xc3\xa4led on 2:1, siis otsustab t\xc3\xb5ste saatuse \xc5\xbe\xc3\xbcrii, mis omakorda koosneb kolmest liikmest. _NEWLINE_Kangi langetamiseks annab kohtunik vastava m\xc3\xa4rguande. P\xc3\xa4rast kohtunike signaali, mis teatab, et kang tuleb alla lasta, peab t\xc3\xb5stja kangi asetama p\xc3\xb5randale oma keha ette, mitte aga laskma sel sihilikult v\xc3\xb5i juhuslikult kukkuda. T\xc3\xb5stja v\xc3\xb5ib kangi haardest vabastada, kui kang on j\xc3\xb5udnud tema v\xc3\xb6\xc3\xb6kohast madalamale. Sportlane saab kummaski t\xc3\xb5steviisis teha kolm katset. Igale katsele eelneb minut ettevalmistusaega, seda alates sportlase v\xc3\xa4lja kutsumisest (nime teadustamisest). Kui on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud viimased 30 sekundit, k\xc3\xb5lab hoiatav sireen. Juhul kui v\xc3\xb5istleja sooritab kaks t\xc3\xb5stet j\xc3\xa4rjest, on tal aega kaks minutit. T\xc3\xb5ste sooritamise aega ei piirata. Kui p\xc3\xa4rast kolmandat katset on v\xc3\xb5imalik rekordi \xc3\xbcletamine, antakse veel \xc3\xbcks katse. V\xc3\xb5istlemist alustatakse varem tellitud algraskuse t\xc3\xb5stmisest, mida saab enne soorituse algust veel kolmel korral muuta. Minimaalne muutmissamm on 1 kg. L\xc3\xb5pptulemus on kummaski t\xc3\xb5steviisis saavutatud parima tulemuse summa.'