b'\n_START_ARTICLE_\nMink\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooniliselt on mink arvatud k\xc3\xa4rbi (Mustela) perekonda. Et viimaste uurimuste j\xc3\xa4rgi on euroopa naarits l\xc3\xa4hemal kolonokile (Mustela sibirica), mink aga nugistele (Martes), siis arvab osa uurijaid ta koos v\xc3\xa4ljasurnud merimingiga (Neovison macrodon) perekonda mink (Neovison) ja nimetab ladinakeelse nimetusega Neovison vison.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nLooduslikult on mingid laia levikualaga P\xc3\xb5hja-Ameerikas, kus ta puudub ainult mandri kirde- ja l\xc3\xb5unaosas. Euroopasse toodi mink algselt karusloomafarmidesse, ent mitmel pool lasti ka loodusesse. T\xc3\xa4naseks on mink kogu Euroopas laialt levinud ja oma levila pidevalt laiendav liik, kusjuures tema t\xc3\xb5ttu on ohtu sattunud euroopa naarits, kohalik k\xc3\xa4rplane. Mink elutseb ka pea k\xc3\xb5ikjal Eestis.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nMink on \xc3\xbchtlaselt tumepruuni v\xc3\xa4rvi ja t\xc3\xb6mbi sabaga. T\xc3\xbcvi on 35\xe2\x80\x9345\xc2\xa0cm ja saba 15\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm pikk. Mink on v\xc3\xa4ga sarnane Euroopa naaritsaga. Kui naaritsal on valged nii alal\xc3\xb5ug kui ka mokad, siis mingil on valge ainult alal\xc3\xb5ug.\n_START_SECTION_\nElupaik\n_START_PARAGRAPH_\nElupaigaks valib mink vaikse vooluga ja puhta veega v\xc3\xa4iksemate j\xc3\xb5gede v\xc3\xb5i ojade kaldaid. Kaldale rajavad nad uru, mille v\xc3\xa4ljap\xc3\xa4\xc3\xa4s viib tavaliselt vee alla. Peale \xc3\xbche peamise uru kasutavad mingid muidki ajutisi peatumispaiku. Mingid elavad \xc3\xbcksi ja on \xc3\xb6ise eluviisiga. Nad on suurep\xc3\xa4rased ujujad ja sukeldujad.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nMingid s\xc3\xb6\xc3\xb6vad peamiselt mitmesuguseid veeloomi: kalu, konni, v\xc3\xa4hke ja limuseid. \xc3\x84ra ei \xc3\xbctle nad aga ka lindudest ja pisiimetajatest. Toiduk\xc3\xbclluse perioodil soetavad mingid endale toiduvarusid._NEWLINE_Maksimaalne eluiga k\xc3\xbc\xc3\xbcndib neil 12 aastani.\n_START_SECTION_\nSigimine\n_START_PARAGRAPH_\nJooksuaeg on minkidel m\xc3\xa4rtsis ja aprillis. Pojad s\xc3\xbcnnivad p\xc3\xa4rast 40\xe2\x80\x9390 p\xc3\xa4eva kestvat tiinust mais. Pesakonnas on tavaliselt 4\xe2\x80\x936, kusjuures uude elupaika siirdunud asurkonnal v\xc3\xb5ivad pesakondades olla isegi 9-10 poega  poega. Pojad on s\xc3\xbcndides abitud, pimedad ja paljad. N\xc3\xa4gema hakkavad pojad umbes kuu aja vanuselt, l\xc3\xb5petades samal ajal emapiimast toitumise. Noored loomad on s\xc3\xbcgiseks juba iseseisvad ja j\xc3\xa4rgmisel kevadel hakkavad juba ise sigima. _NEWLINE_Mingil esineb hilinenud implantatsioon, superfetatsioon ja emaste pol\xc3\xbcandrilisus, ehk kui tiinestunud emasloom paaritub hiljem teise isasega, siis v\xc3\xb5ib see esile kutsuda uue ovulatsiooni ning t\xc3\xa4nu hilinenud implantatsioonile arenevad looted s\xc3\xbcnkroonselt. See annab mingile euroopa naaritsaga v\xc3\xb5rreldes selge paljunemiseelise ning liigina ka parema kohastumisv\xc3\xb5ime, mis on ka \xc3\xbcheks p\xc3\xb5hjuseks, miks ameerika naarits uute paikade h\xc3\xb5ivamisel ja euroopa naaritsa v\xc3\xa4ljat\xc3\xb5rjumisel nii edukas on.\n_START_SECTION_\nMink - euroopa naaritsa paljunemiskonkurent?\n_START_PARAGRAPH_\nMinki on proovitud tehistingimustes ristata ka euroopa naaritsaga, kuid j\xc3\xa4rglasi ei saadud, sest looted hukkusid (embr\xc3\xbcod resorbeerusid). Sellest j\xc3\xa4reldati, et euroopa naaritsa kadumise \xc3\xbcheks p\xc3\xb5hjuseks on sigimiskonkurents ameerika mingiga. Sealt ka praegu laialt levinud v\xc3\xa4\xc3\xa4rarvamus, et see on p\xc3\xb5hiline p\xc3\xb5hjus, miks mink euroopa naaritsa v\xc3\xa4lja t\xc3\xb5rjub (nn Ternovski h\xc3\xbcpotees). T\xc3\xa4ielikult v\xc3\xa4listada sellise ristumise v\xc3\xb5imalikkust looduses ei saa, kuid k\xc3\xb5ige olulisem tegur see kindlasti ei ole. Mingi-euroopa naaritsa suhted looduses on pigem agressiivsed s\xc3\xb5ltumata kummagi osapoole soost ja l\xc3\xb5pevad euroopa naaritsa p\xc3\xb5genemisega . Seda seisukohta toetavad ka tehistingimustes tehtud k\xc3\xa4itumisuuringud_NEWLINE_Ternovski h\xc3\xbcpoteesile r\xc3\xa4\xc3\xa4gib vastu ka Valgevenes l\xc3\xa4bi viidud uurimus, kus \xc3\xbcheksa paljunemisperioodi l\xc3\xb5pus (mais) p\xc3\xbc\xc3\xbctud euroopa naaritsa emaslooma lahkamisel leiti, et k\xc3\xb5igil olid normaalselt arenenud embr\xc3\xbcod, kuigi nad p\xc3\xbc\xc3\xbcti paigas, kus ameerika naarits oli juba \xc3\xbcsna tavaline'