b'\n_START_ARTICLE_\nVilsmeieri-Haacki reaktsioon\n_START_PARAGRAPH_\nVilsmeieri-Haacki reaktsioon (tuntud ka kui Vilsmeieri reaktsioon) on keemiline reaktsioon asendatud amiidi (tihti kasutusel dimet\xc3\xbc\xc3\xbclformamiid ehk DMF), happelise kloriidi (enamasti fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriid e POCl\xe2\x82\x83) ja elektroniderikka areeni vahel, et s\xc3\xbcnteesida aroomaatset tuuma sisaldavat aldeh\xc3\xbc\xc3\xbcdi v\xc3\xb5i ketooni. Reaktsioon on nime saanud saksa keemikute Anton Vilsmeieri ja Albrecht Haacki j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Reaktsioon asendatud amiidi ja fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriidii vahel annab tulemuseks asendatud kloroimiini iooni, mida tuntakse ka Vilsmeieri reagendi nime all. Esialgne produkt on imiini ioon, mis h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsub edasi vastavaks aromaatse tuumaga aldeh\xc3\xbc\xc3\xbcdiks v\xc3\xb5i ketooniks.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nAvastamine ja ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\n1896. aastal leidis Friedel, et N-met\xc3\xbc\xc3\xbclatsetaniliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisel fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriidiga tekib punane v\xc3\xa4rvus, mille ta omastas fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriidiga toimuvatele muutustele. 1925. aastal parandasid teda Fischer, Miller ja Vilsmeier, kes omastasid selle v\xc3\xa4rvuse hoopis ts\xc3\xbcaniini-v\xc3\xa4rvuse struktuurile ja v\xc3\xa4itsid, et see oli derivatiseeritud kinoliini soola iseeneslikust kondensatsioonist. Vilsmeier ning Haack hiljem avastasid, et \xc3\xbcks N-met\xc3\xbc\xc3\xbclatsetaniliidi molekul atset\xc3\xbcleeris teise sama aine molekuli enne ts\xc3\xbckliseerumist ning see viiski Vilsmeier-Haacki form\xc3\xbcleerimise avastamisele.\n_START_SECTION_\nReaktsioonimehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nAsendatud amiidi ja fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriidi vaheline reaktsioon annab elektrofiilse imiini katiooni (Vilsmeieri reagent). Sellele j\xc3\xa4rgneb elektrofiilne aroomaatne asendusreaktsioon, kus aromaatne tuum r\xc3\xbcndab imiinis olevat positiivse osalaenguga s\xc3\xbcsinikku ning aromaatsus kaob. Sellele j\xc3\xa4rgneb kiire deprotoneerumine, mille tulemusel saavutatakse uuesti aromaatsus. Seej\xc3\xa4rel eraldub ka kloori anioon, mille lahkumise tulemusel saadakse imiini ioonne vahe\xc3\xbchend, mis vesikeskkonnas h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsub ning moodustub vastav aromaatne ketoon v\xc3\xb5i aldeh\xc3\xbc\xc3\xbcd.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nReaktsioonitingimused\n_START_PARAGRAPH_\nVilsmeieri kompleksid, mis on kasutusel form\xc3\xbcleerimise reaktsioonides, on tavaliselt derivatiseeritud N,N-diasendatud amiididest ja fosfor\xc3\xbc\xc3\xbclkloriidist. Amiididest on tihti kasutusel N-met\xc3\xbc\xc3\xbclformaniliid ja N,N-dimet\xc3\xbc\xc3\xbclformamiid, lisaks on kasutatud N-met\xc3\xbc\xc3\xbclformamiidi ning N-form\xc3\xbc\xc3\xbclpiperidiini._NEWLINE_Samuti on uuritud asendusr\xc3\xbchmadeta formamiidi kasutamist, ent leiti, et kompleks on v\xc3\xa4hem reaktiivne kui DMF/POCl\xe2\x82\x83 v\xc3\xb5i MFA /POCl\xe2\x82\x83 kompleksid. Amiide, nagu N,N-dimet\xc3\xbc\xc3\xbclatsetamiid, N-met\xc3\xbc\xc3\xbclatsetamiid, N,N-dimet\xc3\xbc\xc3\xbclbensamiid on ka kasutatud POCl\xe2\x82\x83 juuresolekul, ent need amiidid kipuvad kondenseeruma._NEWLINE_Kasutatakse ka teisi happelisi kloriide kui POCl\xe2\x82\x83. Nendeks on COCl\xe2\x82\x82, SOCl\xe2\x82\x82, ClOCl, CH\xe2\x82\x83COCl, ArCOCl, ArSO\xe2\x82\x82Cl, PCl\xe2\x82\x85, Me\xe2\x82\x82NSO\xe2\x82\x82Cl ja RO\xe2\x82\x82CNHSO\xe2\x82\x82Cl._NEWLINE_Kasutades reaktsioonil amiide nagu DMF, N,N-dimet\xc3\xbc\xc3\xbclatsetamiid, N-met\xc3\xbc\xc3\xbclp\xc3\xbcrrolidoon jt, mis on vedelikud, v\xc3\xb5ime solvendina kasutada amiidi liiga. Muudel juhtudel on sagedased solvendid kloroform, met\xc3\xbc\xc3\xbclkloriid, benseen, tolueen, 1,2-diklorobenseen, dioksaan ja tetrah\xc3\xbcdrofuraan.\xc2\xa0_NEWLINE_Tavaliselt viiakse Vilsmeier-Haacki reaktsioon l\xc3\xa4bi toatemperatuuril v\xc3\xb5i vahemikus 60-80\xc2\xa0\xc2\xb0C. M\xc3\xb5nedel juhtudel on ka kirjeldatud kuni 120\xc2\xa0\xc2\xb0C temperatuuri kasutamist.'