b'\n_START_ARTICLE_\nVizma Bel\xc5\xa1evica\n_START_PARAGRAPH_\nVizma Bel\xc5\xa1evica (30. mai 1931 Riia \xe2\x80\x93 6. august 2005 Riia) oli l\xc3\xa4ti luuletaja, proosakirjanik ja t\xc3\xb5lkija._NEWLINE_Vizma Bel\xc5\xa1evica oli p\xc3\xa4rit t\xc3\xb6\xc3\xb6lisperekonnast ja kasvas \xc3\xbcles Riias. Suviti oli ta sugulaste juures Ogales Kurzemes. Bel\xc5\xa1evica on oma m\xc3\xa4lestustes kirjutanud, et ta isa oli alkoholiprobleemidega ja ema oli emotsionaalselt k\xc3\xbclm. 1948. aastal l\xc3\xb5petas ta Riias 2. Pol\xc3\xbcgraafiakutsekooli, 1955. aastal l\xc3\xb5petas ta kaug\xc3\xb5ppes Riia Kultuuri ja Hariduse T\xc3\xb6\xc3\xb6tajate Tehnikumi. Seej\xc3\xa4rel asus ta \xc3\xb5ppima Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis, mille l\xc3\xb5petas 1961. aastal. Vizma Bel\xc5\xa1evica esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Esikkogu "Visu ziemu \xc5\xa1ogad pavasaris" (\'K\xc3\xb5ikidel talvedel on t\xc3\xa4navu kevad\') ilmus 1955. aastal. Teine luulekogu "Zemes siltums" (\'Maa soojus\') ilmus 1959. aastal. Luulekogu "J\xc5\xabra deg" (\'Meri p\xc3\xb5leb\') ilmus 1966. aastal._NEWLINE_P\xc3\xa4rast neljanda luulekogu "Gadu gredzeni" (\'Aastaringid\') ilmumist 1969. aastal sai Bel\xc5\xa1evica v\xc3\xb5imudepoolse terava kriitika osaliseks. Teda r\xc3\xbcnnati ajalehes C\xc4\xab\xc5\x86a 7. juunil 1969 ilmunud artiklis. Bel\xc5\xa1evica luulet s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati kahem\xc3\xb5ttelises s\xc3\xbcmbolismis, mis v\xc3\xb5ib poliitiliselt ebak\xc3\xbcpseid lugejaid segadusse ajada. Seej\xc3\xa4rel kiusati teda aastaid taga. Aastatel 1971\xe2\x80\x931974 ei avaldatud mitte \xc3\xbchtegi Bel\xc5\xa1evica luuletust. Hiljem lasti tal siiski tasapisi kirjandusse tagasi tulla._NEWLINE_Luulekogu "Madar\xc4\x81s" ilmus 1976. aastal ja valikkogu "Kamola tin\xc4\x93ja" 1981. aastal. Poetessi viimane luulekogu "Dzeltu laiks" (\'S\xc3\xbcgisene aeg\') ilmus 1987. aastal. P\xc3\xa4rast oma poja luuletaja Kl\xc4\x81vs Elsbergsi hukkumist 1987. aastal l\xc3\xb5petas Vizma Bel\xc5\xa1evica luuletuste kirjutamise. Ilmusid veel valikkogud "Ievziedu aukstums" (\'Toominga\xc3\xb5ite k\xc3\xbclmus\') (1988), "Balt\xc4\x81s pasl\xc4\x93pes" (1991) ja "Par sakn\xc4\x93m b\xc5\xabt" (1996)._NEWLINE_Vizma Bel\xc5\xa1evica esimene proosaraamat jutukogu "\xc4\xb6ikuraga st\xc4\x81sti" (\'\xc4\xb6ikuragsi jutud\') ilmus 1965. aastal. J\xc3\xa4rgnes novellikogu "Nelaime m\xc4\x81j\xc4\x81s" ("\xc3\x95nnetus majas") (1979). Jutukogu "Lauzta sirds uz goda d\xc4\x93\xc4\xbca" (\'Au nimel murtud s\xc3\xbcda\') avaldati 1997. aastal._NEWLINE_1990. aastatel kirjutas Vizma Bel\xc5\xa1evica poolautobiograafilise Bille-triloogia, mis kujunes lugejate hulgas v\xc3\xa4ga populaarseks. Triloogia esimene raamat "Bille" ilmus 1992. aastal esmalt Ameerika \xc3\x9chendriikides ja 1995. aastal L\xc3\xa4tis. "Bille dz\xc4\xabvo t\xc4\x81l\xc4\x81k" (\'Bille elab edasi\') ilmus 1996. aastal ja "Billes skaist\xc4\x81 jaun\xc4\xabba" (\'Bille kaunis noorus\') 1999. aastal. \xc3\x9chiste kaante vahel ilmus triloogia 2004. aastal.'