b'\n_START_ARTICLE_\nBernard Bolzano\n_START_PARAGRAPH_\nBernhard Placidus Johann Nepomuk Bolzano (Bernard Bolzano; 5. oktoober 1781 Praha \xe2\x80\x93 18. detsember 1848 Praha) oli matemaatik, loogik, filosoof, teoloog, katoliku preester ja antimilitarist, kelle emakeel oli saksa keel._NEWLINE_Bolzano postuumselt ilmunud raamatut "Paradoxien des Unendlichen" ("L\xc3\xb5pmatuse paradoksid") imetlesid paljud hilisemad silmapaistvad loogikud, nende seas Charles Sanders Peirce, Georg Cantor ja Richard Dedekind. Tema tuntuim t\xc3\xb6\xc3\xb6 on siiski 1837. aastal ilmunud "Wissenschaftslehre" ("Teadus\xc3\xb5petus"), neljak\xc3\xb6iteline teos, mis k\xc3\xa4sitles mitte \xc3\xbcksnes teadusfilosoofiat, vaid ka loogikat, epistemoloogiat ja teaduspedagoogikat. Selles t\xc3\xb6\xc3\xb6s arendatud loogikateooriat peetakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval teedrajavaks. Tema teiste kirjutiste hulka kuuluvad neljak\xc3\xb6iteline "Lehrbuch der Religionswissenschaft" ("Religiooniteaduse \xc3\xb5pperaamat") ja metaf\xc3\xbc\xc3\xbcsikaalane "Athanasia", mis kaitseb hinge surematust. Samuti on Bolzanol v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikke kirjat\xc3\xb6id matemaatikas, mis j\xc3\xa4id praktiliselt tundmatuks, kuni Otto Stolz avastas paljud ta kaotsil\xc3\xa4inud artiklid ja avaldas need 1881. aastal._NEWLINE_Tema m\xc3\xb5ju filosoofiale n\xc3\xa4is algselt j\xc3\xa4\xc3\xa4vat p\xc3\xb5gusaks. Hiljem avastasid Bolzano teosed siiski Edmund Husserl ja Kazimierz Twardowski, kes m\xc3\xb5lemad olid Franz Brentano \xc3\xb5pilased. Nende kaudu kujundas Bolzano oluliselt nii fenomenoloogilist kui ka anal\xc3\xbc\xc3\xbctilist filosoofiat.'