b'\n_START_ARTICLE_\nLauri M\xc3\xa4lksoo\n_START_PARAGRAPH_\nLauri M\xc3\xa4lksoo (s\xc3\xbcndinud 28. jaanuaril 1975) on eesti \xc3\xb5igusteadlane ja akadeemik.\n_START_SECTION_\nHaridus ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kohad\n_START_PARAGRAPH_\nLauri M\xc3\xa4lksoo l\xc3\xb5petas 1998. aastal Tartu \xc3\x9clikooli \xc3\xb5igusteaduskonna. 1999. aastal sai ta USAs Georgetowni \xc3\xbclikoolist magistrikraadi, 2002. aastal kaitses Berliini Humboldti \xc3\xbclikoolis doktorikraadi \xc3\xb5igusteaduse alal (summa cum laude) t\xc3\xb6\xc3\xb6ga "Illegal Annexation and State Continuity: the Case of the Incorporation of the Baltic States by the USSR. A Study of the Tension between Normativity and Power in International Law". Dissertatsiooni eest sai ta 2003. aastal Berliini Humboldti \xc3\x9clikooli \xc3\xb5igusteaduskonna "Raamatukogu S\xc3\xb5prade Klubi" eriauhinna._NEWLINE_Aastail 1995\xe2\x80\x931996 oli ta vahetus\xc3\xbcli\xc3\xb5pilane G\xc3\xb6ttingeni \xc3\xbclikooli \xc3\xb5igusteaduskonnas, 2004\xe2\x80\x932005 oli ta Hauseri uurimisstipendiumiga New Yorgi \xc3\xbclikooli \xc3\xb5igusteaduskonnas, 2006\xe2\x80\x932007 tegi uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6d Tokyo \xc3\xbclikooli \xc3\xb5igusteaduskonnas._NEWLINE_Aastail 1997\xe2\x80\x932003 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas M\xc3\xa4lksoo Tartu \xc3\x9clikooli \xc3\xb5igusteaduskonnas uurimisassistendi ja rahvusvahelise \xc3\xb5iguse lepingulise \xc3\xb5ppej\xc3\xb5una, 2003\xe2\x80\x932005 lektorina, 2005\xe2\x80\x932009 dotsendina. Alates 1. septembrist 2009 on ta Tartu \xc3\x9clikooli rahvusvahelise \xc3\xb5iguse professor._NEWLINE_Aastail 1999\xe2\x80\x932001 oli ta Eesti Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvahelise Komisjoni n\xc3\xb5unik. Alates 2002. aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tab ta osalise koormusega ka \xc3\xb5iguskantsleri n\xc3\xb5unikuna. Alates 2006. aastast on ta Eesti Vabariigi presidendi m\xc3\xb5ttekoja liige, 2008. aastast Euroopa Rahvusvahelise \xc3\x95iguse \xc3\x9chingu tegevjuhatuse liige, 2010. aastast Avatud Eesti Fondi n\xc3\xb5ukogu liige ja 2011. aastast Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse n\xc3\xb5ukogu esimees._NEWLINE_Detsembris 2012 valiti ta Eesti V\xc3\xa4lispoliitika Instituudi juhatuse esimeheks._NEWLINE_2013. aasta detsembris valiti M\xc3\xa4lksoo Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks. Temast sai nii esimene \xc3\xb5igusteadlasest akadeemik p\xc3\xa4rast 1946. aastal valitud Juhan Vaabelit kui ka Eesti k\xc3\xb5igi aegade noorim akadeemik.\n_START_SECTION_\nTeadust\xc3\xb6\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\n2007. aastal sai M\xc3\xa4lksoo Eesti Teadusfondilt grandi Friedrich Martensi p\xc3\xa4randi uurimiseks aastatel 2007\xe2\x80\x932008._NEWLINE_2009. aastal sai ta esimesena Eestis maineka Euroopa Uuringute N\xc3\xb5ukogu (ERC) teadusgrandi, mille "eesm\xc3\xa4rgiks on uurida, milline m\xc3\xb5ju on Vene F\xc3\xb6deratsiooni \xc3\xbcha mitteliberaalsemal valitsusel rahvusvahelise \xc3\xb5iguse doktriinile ja selle kohaldamisele"'