b'\n_START_ARTICLE_\nBaski keel\n_START_SECTION_\nStaatus ja k\xc3\xb5nelejad\n_START_PARAGRAPH_\nBaski keelt k\xc3\xb5nelevad peamiselt baskid._NEWLINE_Baski autonoomses piirkonnas Hispaanias on ta k\xc3\xb5rvuti hispaania keelega ametlikuks keeleks. Baski keel on osaliselt s\xc3\xa4ilinud ka Navarra provintsis Iru\xc3\xb1ea linnast p\xc3\xb5hja pool. Prantsusmaal Pyr\xc3\xa9n\xc3\xa9es-Atlantiques\'i departemangus Bayonne\'i linnast l\xc3\xb5una pool on ta k\xc3\xb5rvuti prantsuse keelega k\xc3\xa4ibel k\xc3\xb5nekeelena._NEWLINE_Baskimaalt v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4ndajate j\xc3\xa4reltulijad (r\xc3\xa4nne toimus 17.\xe2\x80\x9319. sajandil) r\xc3\xa4\xc3\xa4givad baski keelt peamiselt Argentinas, Brasiilias, Ameerika \xc3\x9chendriikides (peamiselt Californias, Idahos ja Nevadas) ja Kanadas._NEWLINE_K\xc3\xb5nelejate koguarv on 600 000\xe2\x80\x93700 000 (Hispaanias \xe2\x80\x93 450 000, Prantsusmaal \xe2\x80\x93 70 000, Ameerikas \xe2\x80\x93 80 000). Enamik k\xc3\xb5nelejaid on kakskeelsed._NEWLINE_Keskajal oli baski keele leviala Euroopas laiem kui praegu. Baski keel on taganenud peamiselt hispaania ja katalaani keele ees.\n_START_SECTION_\nKiri\n_START_PARAGRAPH_\nVeel 20. sajandi algul oli kasutusel paljude diakriitiliste m\xc3\xa4rkidega ortograafia. Aastal 1964 v\xc3\xb5eti kasutusele uus ortograafia, kus on ainult \xc3\xbcks diakriitiline m\xc3\xa4rk \xc3\xbche h\xc3\xa4\xc3\xa4liku m\xc3\xa4rkimiseks. Osa h\xc3\xa4\xc3\xa4likuid m\xc3\xa4rgitakse kahe t\xc3\xa4he \xc3\xbchendiga.\n_START_SECTION_\nMurded\n_START_PARAGRAPH_\nHoolimata v\xc3\xa4ikesest levialast on baski keelel palju murdeid. Eristatakse 6 v\xc3\xb5i 9 murret, millel omakorda on palju murrakuid._NEWLINE_H\xc3\xa4\xc3\xa4ldus on murdeti erinev, kuid erinevused pole siiski v\xc3\xa4ga suured.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nBaski keelt peetakse j\xc3\xa4\xc3\xa4nukiks kunagi L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas levinud keelkonnast. Ta ei sarnane \xc3\xbchegi oma naaberkeelega. Baski keelt on siiski seostatud nii kaukaasia (eriti kartveli) keeltega (m\xc3\xb5ned silmatorkavad grammatilised ise\xc3\xa4rasused on baski keelel \xc3\xbchised gruusia keelega) kui ka berberi keeltega.\n_START_SECTION_\nGrammatika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks baski keele erip\xc3\xa4ra v\xc3\xb5rreldes teiste Euroopa keeltega on ergatiivne lausekonstruktsioon: kui \xc3\xb6eldiseks on sihiline tegus\xc3\xb5na, siis on alus ergatiivses k\xc3\xa4\xc3\xa4ndes (k\xc3\xa4\xc3\xa4ndel\xc3\xb5pp -k), sihitis aga ilma k\xc3\xa4\xc3\xa4ndel\xc3\xb5puta absolutiivses k\xc3\xa4\xc3\xa4ndes. Kui \xc3\xb6eldiseks on sihitu tegus\xc3\xb5na, on ka alus absolutiivis._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4ndel\xc3\xb5pud ei lisandu \xc3\xbcksikutele s\xc3\xb5nadele, vaid tervetele fraasidele. K\xc3\xa4\xc3\xa4ndeid on 13 v\xc3\xb5i 15 ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ndel\xc3\xb5ppe on raske eristada arvukatest sufiksitest. Tegus\xc3\xb5nade vormide s\xc3\xbcsteem on keeruline, sest neile v\xc3\xb5ivad lisanduda nelja t\xc3\xbc\xc3\xbcpi isikutunnused (tegus\xc3\xb5na \xc3\xbchildub aluse, kaudsihitise ja sihitisega isikus ja arvus ning tunnus m\xc3\xa4rgib ka isikut, kellega r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse). Adressaadi isikutunnustel on ainsana baski keele grammatikas sooerinevus. Legendi j\xc3\xa4rgi ei olevat isegi Kurat suutnud baski keele tegus\xc3\xb5navorme \xc3\xa4ra \xc3\xb5ppida. Tegus\xc3\xb5na vormide arv ulatub tuhandetesse. T\xc3\xb5si k\xc3\xbcll, enamiku tegus\xc3\xb5nade puhul kasutatakse vormide moodustamiseks abitegus\xc3\xb5nu._NEWLINE_S\xc3\xb5natuletus sufiksite abil ja s\xc3\xb5nade liitmine on v\xc3\xa4ga arenenud.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5navara\n_START_PARAGRAPH_\nBaski keeles on palju ladina, hispaania ja prantsuse laene, samuti m\xc3\xb5ned keldi ja araabia laenud. Baski keelest on laenatud n\xc3\xa4iteks hispaania s\xc3\xb5nad izquierdo "vasak" ja chatarra "vanaraud, koli" ning v\xc3\xb5ib-olla prantsuse s\xc3\xb5na bizarre "veider, pentsik" (baski bizar "habe"; siit ka eesti bisarne)._NEWLINE_S\xc3\xb5navara on v\xc3\xa4ga rikas. Baski keelele on omane ka rikkalik onomatop\xc3\xb6a.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVanimad j\xc3\xa4ljed baski keelest on esimestest sajanditest pKr p\xc3\xa4rinevatel Akvitaania (Gallia osa, Gaskoonia) ladina kirjas raidkirjadel s\xc3\xa4ilinud inimeste, jumaluste ja h\xc3\xb5imude nimed, n\xc3\xa4iteks "Andere" ("naine"), "Nescato" (neskato "neiu"), "Cison" (gizon "mees"), ning samuti m\xc3\xb5ned omaduss\xc3\xb5nad ja sufiksid. Seda keelt nimetatakse akvitaania keeleks._NEWLINE_Kaks baskikeelset s\xc3\xb5na leidub aastast 950 p\xc3\xa4rinevas ladinakeelses k\xc3\xa4sikirjas. Esimesed baskikeelsed tekstid (eri murretes) p\xc3\xa4rinevad 15. sajandist, esimene tr\xc3\xbckitud raamat (luulekogu) ilmus 1545._NEWLINE_Alates 1960. aastatest on v\xc3\xa4lja arendatud \xc3\xbchtne baski kirjakeel Euskara batua, mis p\xc3\xb5hineb peamiselt Gipuzkoa ja Lapurdia murretel._NEWLINE_20. sajandil on baski keel j\xc3\xa4\xc3\xa4nud oma levialal v\xc3\xa4hemuskeeleks. Franco valitsusajal oli baski keele kasutamine karistatav, kuid viimastel aastak\xc3\xbcmnetel on keel Hispaanias oma positsiooni tugevdanud. Piirkondades, kus koolis \xc3\xb5pitakse baski keelt, kasvab keeleoskus noorte seas ja ka paljud t\xc3\xa4iskasvanud \xc3\xb5pivad keele \xc3\xa4ra. Maal on baski keel eriti eluj\xc3\xb5uline. Baskikeelset kirjandust on ilmunud tohutult, ilmub palju n\xc3\xa4dalalehti. Kuni 20. veebruarini 2003 ilmus ka \xc3\xbcleni baskikeelne p\xc3\xa4evaleht Euskalduon egunkaria, kuid v\xc3\xb5imud sulgesid selle. Raadiojaamu on arvukalt ja t\xc3\xb6\xc3\xb6tab ka \xc3\xbcks telekanal. Baskimaa \xc3\xbclikoolis on (k\xc3\xbcll mitte ainsa) \xc3\xb5ppekeelena tarvitusel baski keel.'