b"\n_START_ARTICLE_\nKolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeline modelleerimine\n_START_PARAGRAPH_\nKolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeline modelleerimine (ka 3D-modelleerimine) on kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise arvutigraafika \xc3\xbcks osa, kus luuakse virtuaalne kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeline mudel, muutes hulknurkasid, servasid ja tippe. Tulemust nimetatakse 3D-mudeliks. 3D-modelleeritakse selleks etten\xc3\xa4htud arvutiprogrammidega (SolidWorks, AutoCAD, Blender). \xc3\x9cks tavalisem viis 3D-mudelite loomiseks on muuta lihtsat objekti (nt kera v\xc3\xb5i kuupi), tehes sellest uus mudel. 3D-modelleerimist rakendatakse virtuaalses reaalsuses, arvutim\xc3\xa4ngudes, 3D-printimises, turunduses, televisioonis ja kinos, teadus- ja meditsiiniuuringutes, kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelises raalprojekteerimises ja graafikaprogrammides._NEWLINE_Kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelist mudelit saab luua mitmel viisil, n\xc3\xa4iteks: ruumilistel hulknurkadel p\xc3\xb5hinevad kujundid (p\xc3\xbcramiid, kuup, kera, silinder, koonus), k\xc3\xb5verad (Bezier' ja NURBS-k\xc3\xb5verad) v\xc3\xb5i skulpteerimine.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArvutigraafika sai alguse 1960. aastate alguses teaduse ja tehnika arendamise eesm\xc3\xa4rgil. Arvuti loodud kujundlikkus sai alguse 1960. aastate l\xc3\xb5pus. Esimene m\xc3\xbc\xc3\xbcgil olev modelleerimisprogramm oli Syntha Vision, mis avalikustati 1969. aastal. 1988. aastal tekkisid NURBS (Non-Uniform Rational B-Splines) ja parameetriline modelleerimine, mida tehti tarkvaraga PRO/ENGINEER. 3D-modelleerimise populaarsus kasvas ja modelleerimist hakati kasutama nii filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses, arvutim\xc3\xa4ngudes kui ka disainis ja tootmises. Esimene kaubanduslik 3D-printer tuli m\xc3\xbc\xc3\xbcgile 1986. aastal.\n_START_SECTION_\nMudel\n_START_PARAGRAPH_\nKolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeline mudel on kujutis f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisest kehast. Selline mudel annab informatsiooni, et valmistada ja ehitada mingi objekt. Sellist informatsiooni annavad n\xc3\xa4iteks geomeetria ja m\xc3\xb5\xc3\xb5dud, profiilid ja ristl\xc3\xb5iked, \xc3\xbchendused ning materjalid._NEWLINE_Mudeleid saab valmistada k\xc3\xa4sitsi, programmide abil, algoritmiliselt v\xc3\xb5i skannides._NEWLINE_Enne kui arvuti abil sai 3D-mudeleid reaalajas renderdada, kasutati 3D-mudeleid paljudes arvutim\xc3\xa4ngudes kahem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeliste piltidena. N\xc3\xbc\xc3\xbcdseks kasutatakse 3D-mudeleid kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelises arvutigraafikas v\xc3\xa4ga palju.\n_START_SECTION_\nHulknurkne modelleerimine\n_START_PARAGRAPH_\nHulknurgad koosnevad tippudest, servadest ja tahkudest ning eri hulknurki kokku pannes saab luua kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise mudeli. Hulknurgad on vajalikud paljude 3D-mudelite valmistamiseks ning seda meetodit kasutatakse laialdaselt animatsiooniefektide jaoks filmides ja arvutim\xc3\xa4ngudes. Hulknurksel modelleerimisel pole nurkade arv piiratud, kuid tavaliselt kasutatakse kolmnurkseid v\xc3\xb5i nelinurkseid kujundeid. \xc3\x9chte iseseisvat hulknurka kutsutakse tavaliselt tahuks. Kui paljud tahud on omavahel \xc3\xbchenduses, tekib tahkude v\xc3\xb5rgustik ehk s\xc3\xb5restik. Hulknurkse modelleerimise mudeleid valmistatakse s\xc3\xb5restike abil.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb5veratega modelleerimine\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ver on kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelises ruumis defineeritud kahe punktiga. K\xc3\xb5veratega modelleerimine v\xc3\xb5ib olla parameetriline v\xc3\xb5i vabas vormis. K\xc3\xb5verad esitatakse matemaatiliste funktsioonide abil. \xc3\x9cks tuntuim meetod k\xc3\xb5veratega modelleerimisel on NURBS-modelleerimine. NURBS-modelleerimist kasutatakse tavaliselt v\xc3\xa4ga siledate pindade valmistamisel, sest see meetod ei n\xc3\xb5ua nii palju punkte nagu hulknurkne modelleerimine. Hulknurkade \xc3\xbchendamise asemel kasutatakse k\xc3\xb5veraid. Kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelist pinda luuakse k\xc3\xb5verate muutmisel. See on k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4psem viis modelleerimiseks. K\xc3\xb5veratega modelleerimist kasutatakse auto-, maja- v\xc3\xb5i m\xc3\xb6\xc3\xb6blimudeli valmistamiseks.\n_START_SECTION_\nDigitaalne skulpteerimine\n_START_PARAGRAPH_\nDigitaalne skulpteerimine on v\xc3\xb5rdlemisi uus kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise modelleerimise meetod. Kasutaja t\xc3\xb6\xc3\xb6tleb digitaalset mudelit samamoodi nagu kunstnik skulpteeriks savist kujundit. Sellise viisiga saab kasutaja m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud osakesi l\xc3\xbckata, t\xc3\xb5mmata, kokku pigistada v\xc3\xb5i keerata, mille l\xc3\xb5pptulemusena valmib 3D-mudel. Digitaalses skulpteerimises on kasutajal suur vabadus muuta kujund mistahes vormiks. Tavaliselt alustatakse v\xc3\xa4ga algelisest kujundist, n\xc3\xa4iteks kerast v\xc3\xb5i kuubist, ning seej\xc3\xa4rel muudetakse objekt kasutajale vajalikuks mudeliks.\n_START_SECTION_\nRakendus\n_START_PARAGRAPH_\nDisainerid kasutavad 3D-modelleerimist meditsiinis, tavaliselt detailsete elundimudelite valmistamiseks. See on vajalik diagnostiliste uuringute jaoks, sest arstid ei pea keha sisse n\xc3\xa4gemiseks opereerima. Nii saab kirurgilisi operatsioone v\xc3\xa4ltida v\xc3\xb5i edasi l\xc3\xbckata. 3D-mudelitega on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4pselt n\xc3\xa4ha patsiendi siseelundeid. Neid programme kasutatakse ka tihti loote v\xc3\xb5i rasedate naiste uurimiseks._NEWLINE_Filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses kasutatakse kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelisi mudeleid tegelaskujude v\xc3\xb5i objektide animeerimiseks v\xc3\xb5i ka motion capture'i jaoks. Paljud uued filmid ja seriaalid kasutavad kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelist modelleerimist mingil m\xc3\xa4\xc3\xa4ral. Seda on eriti m\xc3\xb5ttekas kasutada eriefektide jaoks. Samuti valmistatakse keskkondi, mida ei oleks kaameraga filmides n\xc3\xa4ha, v\xc3\xb5i tehakse \xc3\xbcleloomulikke eriefekte._NEWLINE_Samamoodi kasutatakse 3D-mudeleid ka arvutim\xc3\xa4ngudes. Arvutim\xc3\xa4ngud muutuvad j\xc3\xa4rjest realistlikumaks. See on saavutatud t\xc3\xa4nu sellele, et arvutite tarkvara ja riistvara areng v\xc3\xb5imaldavad kasutada arvutim\xc3\xa4ngudes t\xc3\xb5sielulisi 3D-mudeleid. Mitmed \xc3\xbclikoolid pakuvad 3D-modelleerimise kursuseid arvutim\xc3\xa4ngude jaoks._NEWLINE_Arhitektuuris on kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelised kujundid kasulikud vahendid enne ehitamist ehitiste v\xc3\xb5i majade demonstreerimiseks. Neid mudeleid on v\xc3\xb5imalik vaadata mitme nurga alt ning samuti on v\xc3\xb5imalik paigutada m\xc3\xb6\xc3\xb6bel ning muu maja sisustus. Seda k\xc3\xb5ike saab teha arvutiprogrammis enne, kui maja on reaalselt valmis ehitatud. Nii saavad kliendid t\xc3\xa4pselt aru, kuidas nende soovitud maja l\xc3\xb5puks v\xc3\xa4lja n\xc3\xa4eb._NEWLINE_Raamatutes kasutatakse 3D-mudeleid \xc3\xbcha enam. Nii saab kirjanduses kasutada pilte, mida muidu eri p\xc3\xb5hjustel n\xc3\xa4idata ei saa, n\xc3\xa4iteks autori\xc3\xb5iguste t\xc3\xb5ttu. M\xc3\xb5ned pildid kujutavad ajaloolisi lahinguid v\xc3\xb5i suurs\xc3\xbcndmusi._NEWLINE_Veel kasutatakse 3D-mudeleid reklaamides, kus n\xc3\xa4idatakse enda toodet ideaalses seisukorras. See aitab firmadel klientidele m\xc3\xbc\xc3\xbca uusi tooteid enne, kui materjali ja tootmise peale on raha kulutatud. Mudelit v\xc3\xb5ib alati muuta, seega kui klientidele miski ei meeldi, saab \xc3\xbcsna lihtsalt muudatus sisse viia ning peale seda hakata f\xc3\xbc\xc3\xbcsilist toodet valmistama._NEWLINE_Teaduses kasutatakse mudeleid v\xc3\xa4ga detailsete keemiliste komponentide kuvamiseks. Veel kasutatakse 3D-modelleerimist uute autode, seadmete, masinate disaini kujutamiseks.\n_START_SECTION_\nKolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeliste mudelite turg\n_START_PARAGRAPH_\n3D-mudeleid vajavad paljud: arvutim\xc3\xa4ngude arendajad, uudisteagentuurid, arhitektid, filmit\xc3\xb6\xc3\xb6stus jne. Seet\xc3\xb5ttu on loodud firmad, kes valmistavad kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelisi mudeleid. N\xc3\xb5udlus ruumiliste mudelite j\xc3\xa4rele kasvab, sest mitmed 3D-printimise patendid on n\xc3\xbc\xc3\xbcdseks aegunud ning 3D-printimine on muutunud odavamaks ja lihtsamini k\xc3\xa4ttesaadavaks.\n_START_SECTION_\n3D-printimine\n_START_PARAGRAPH_\n3D-printimine on protsess, kus valmistatakse kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5tmeline objekt digitaalsest mudelist. Tihti kasutatakse 3D-printimist mingi toote protot\xc3\xbc\xc3\xbcbi testimiseks. Printimine t\xc3\xb6\xc3\xb6tab nii, et aluspinnale valatakse materjal ning kiht kihi haaval kasvatatakse sellest t\xc3\xa4ielik objekt. Materjaliks v\xc3\xb5ivad olla plastik (ABS, PLA v\xc3\xb5i LayWood), metall (alumiiniumi v\xc3\xb5i koobalti derivaadid, roostevaba teras, kuld, h\xc3\xb5be v\xc3\xb5i titaan), keraamilised materjalid, paber v\xc3\xb5i bioloogilised materjalid. 3D-mudeleid v\xc3\xb5ib tellida v\xc3\xb5i osta 3D-modelleerimisega tegelevalt firmalt ning seej\xc3\xa4rel 3D-printeriga objekt v\xc3\xa4lja printida."