b'\n_START_ARTICLE_\nNoot (kalandus)\n_START_PARAGRAPH_\nNoot oli kalap\xc3\xbc\xc3\xbcgiv\xc3\xb5rk, mis koosnes pikkadest veok\xc3\xb6itest, tiibadest ja kotikujulisest p\xc3\xa4rast. Kujunes lihtsast v\xc3\xb5rgust, tema eelk\xc3\xa4ija oli k\xc3\xa4\xc3\xa4niv\xc3\xb5rk.\n_START_SECTION_\nJaotus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xbc\xc3\xbcgiviisi ja -koha j\xc3\xa4rgi eristati ranna- ehk kaldanoota, samuti j\xc3\xb5e- ja s\xc3\xbcvaveenootasid. Nooda t\xc3\xbc\xc3\xbcpideks olid suur noot ehk avanoot, jalg-, j\xc3\xa4\xc3\xa4-, p\xc3\xa4ra-, ranna-, roo-, s\xc3\xa4\xc3\xa4ris-, \xc3\xa4\xc3\xa4re-, tuule-, \xc3\xb6\xc3\xb6-, vastu-, v\xc3\xa4liveenoot. Noodad olid sarnase ehitusega, vaid v\xc3\xb5rgutihedus oli erinev, olenevalt millist kala p\xc3\xbc\xc3\xbcti. K\xc3\xb5ige tihedamad olid kilu-, r\xc3\xa4ime- ja tindinoodad. Olid ka siia-, haugi- l\xc3\xb5he-, angerja- ja lesta-noodad. V\xc3\xa4iksemad ja tihedaimasilmalisemad noodad olid s\xc3\xb6\xc3\xb6dakala p\xc3\xbc\xc3\xbcdmiseks \xc3\xb5ngep\xc3\xbc\xc3\xbcgi tarvis.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nNoot oli tahapoole ahenev, pikkadest kiiludest kokku \xc3\xb5mmeldud. Tiiva ehk reie hoidis lahti reiepuu, mille k\xc3\xbcljes oli veok\xc3\xb6is.  Nooda tiivad koosnesid kolmest \xc3\xbcksteise j\xc3\xa4tkuks \xc3\xb5mmeldud v\xc3\xb5rgulinast.  Nooda tiibade ja p\xc3\xa4ra \xc3\xbclemise selise k\xc3\xbcljes olid pullud, alumise k\xc3\xbcljes kivid. Selised olid kanepi-, lina- v\xc3\xb5i niinekoorest. Pullud olid tohust, noodakivid p\xc3\xb5letatud savist._NEWLINE_S\xc3\xbcvaveenoot oli eriti suur ning selle tiibade otstes ei olnud reiepuid. Iga nootkonna liige t\xc3\xb5i p\xc3\xbc\xc3\xbcgihooaja algul kaasa oma v\xc3\xb5rguj\xc3\xa4tkud, mis \xc3\xb5mmeldi kokku tiibadeks, seej\xc3\xa4rel liideti k\xc3\xbclge p\xc3\xa4ra. Selle nooda p\xc3\xa4ra pikkus oli 21\xc2\xa0m, tiiva pikkus kuni 420\xc2\xa0m ja k\xc3\xb5rgus kuni 6\xc2\xa0m. P\xc3\xbc\xc3\xbcgihooaja l\xc3\xb5ppedes viidi oma noodaosa koju tagasi.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xbc\xc3\xbcgiviis\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4iksem kaldanoot lasti vette jalgsi, suurem paadist. Vettelaskmine algas kaldalt \xc3\xbche tiiva veok\xc3\xb6iest, kalaparv piirati paadiga s\xc3\xb5udes sisse. Loomus veeti kaldale k\xc3\xa4sitsi v\xc3\xb5i p\xc3\xb6\xc3\xb6ra abil. Nooda v\xc3\xa4ljat\xc3\xb5mbamisel t\xc3\xb5steti p\xc3\xa4rasse j\xc3\xa4\xc3\xa4nud kalad kahvaga v\xc3\xa4iksematesse paatidesse.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nEestis olid noodad arvatavasti kasutusel juba kiviajal. P\xc3\xa4raga noodaga p\xc3\xbc\xc3\xbck algas hiljemalt 1. aastatuhandel. 19. sajandil oli Eestis kasutusel nii algelisemaid kui keerulisemaid nootasid. S\xc3\xbcvaveenoodad v\xc3\xb5eti kasutusele samal sajandil vene kalurite vahendusel. Noodaga p\xc3\xbc\xc3\xbcti nii suvel kui talvel. Suvine noodap\xc3\xbc\xc3\xbck v\xc3\xa4henes peale r\xc3\xbcsa tarvitusele v\xc3\xb5ttu. Talvenoota kasutati 20. sajandi keskpaigani.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nNoot on kurnp\xc3\xbc\xc3\xbcnis (v.a. seisevnoot ja traalnoot).  Kurnp\xc3\xbc\xc3\xbcnist defineeritakse kui p\xc3\xbc\xc3\xbcgivahendit, mille kasutamise p\xc3\xb5him\xc3\xb5te seisneb veekogu osa \xc3\xbcmberpiiramises ja sealt kala k\xc3\xa4ttesaamises p\xc3\xbc\xc3\xbcnise kokkuvedamisega v\xc3\xb5i p\xc3\xbc\xc3\xbcgivahendi vertikaalse liigutamisega. Noodad jagatakse t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xb5him\xc3\xb5tte, veekogus paiknemise vms. alusel: p\xc3\xb6\xc3\xb6rdnoodad, j\xc3\xa4\xc3\xa4alused p\xc3\xb6\xc3\xb6rdnoodad (talinoodad), p\xc3\xb5hjanoodad, veonoodad jne._NEWLINE_Noodap\xc3\xbc\xc3\xbck on maailma veekogudes \xc3\xbcheks levinuimaks p\xc3\xbc\xc3\xbcgiviisiks, kuna on kasutatav k\xc3\xb5ikjal rannavetes. Ookeanidel kasutatakse mitmesaja meetri k\xc3\xb5rgusi ja mitme kilomeetri pikkuste tiibadega pelaagilisi seinnootasid. V\xc3\xa4ikeste noodalaevade e. seinerite abil teostatakse p\xc3\xb5hjanoodap\xc3\xbc\xc3\xbcki, mille p\xc3\xb5him\xc3\xb5te seisneb \xc3\xbche v\xc3\xb5i kahe seineri poolt vette lastava nootp\xc3\xbc\xc3\xbcnise aeglases tagasit\xc3\xb5mbes edasi liikuva seineri pardale kahe paralleelselt sisse keritava noodak\xc3\xb6ie abil. K\xc3\xb6ite tagasi kerimise kiirus suureneb p\xc3\xbc\xc3\xbcgioperatsiooni l\xc3\xb5ppfaasis, v\xc3\xa4ltimaks noodap\xc3\xa4rasse kogunenud saagi p\xc3\xb5genemist.'