b'\n_START_ARTICLE_\nVijciemsi vald\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1935 oli valla pindala 130 km\xc2\xb2 ja elanikke oli seal 1594. Aastal 1945 jagati vald Beverini ja Vijciemsi k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogudeks, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 liideti Vijciemsi k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukoguga likvideeritav Beverini k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu. Aastal 1990 muudeti k\xc3\xbclan\xc3\xb5ukogu vallaks, aga aastast 2009 kuulub see Valka piirkonda. Suurema osa vallast v\xc3\xb5tavad enda alla metsad, mist\xc3\xb5ttu peamisteks tegevusaladeks on kujunenud metsamajandus ja puidut\xc3\xb6\xc3\xb6stus.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nVald asub T\xc4\x81lava madalikul. Valla suuremad j\xc3\xb5ed on Koiva koos oma lisaj\xc3\xb5e Vijaga, samuti ka selle lisaj\xc3\xb5gi Stampupe. Vija alamjooks on k\xc3\xa4restikuline, selle \xc3\xa4\xc3\xa4res asub liivakivipaljand Kankar\xc4\xab\xc5\xa1u iezis. Veidi maa \xc3\xbclesvoolu asub j\xc3\xb5e kaldal linnam\xc3\xa4ena kasutusel olnud Cel\xc4\xab\xc5\xa1kalnsi k\xc3\xbcngas, mille suhteline k\xc3\xb5rgus on 22 meetrit. Looduskaitse all on Spicr\xc4\x81mise p\xc3\xa4rn, Bebri\xc5\x86i kask, Bitarinsi aasa p\xc3\xa4rn, Aunise vanaj\xc3\xb5e p\xc3\xa4rn, Aunise vanaj\xc3\xb5e tuleriituse m\xc3\xa4nd, Bebri\xc5\x86i metsa kolmeladvaline m\xc3\xa4nd, Tirase vanaj\xc3\xb5e paljuoksaline m\xc3\xa4nd, Mell\xc4\xabte m\xc3\xa4nd, M\xc4\x81ja vanaj\xc3\xb5e kahe t\xc3\xbcvega m\xc3\xa4nd, Kau\xc4\xb7\xc4\xab\xc5\xa1i tamm, Ie\xc5\xbeuleja m\xc3\xa4nd, Tropi\xc5\x86i m\xc3\xa4nd, jahimaja trassi lehis, Z\xc4\x81l\xc4\xabtese lehis, Baj\xc4\x81ri\xc5\x86i p\xc3\xa4rn, Baj\xc4\x81ri\xc5\x86i tamm, Silbitari k\xc3\xbcnnapuu, Taurenieki p\xc3\xa4rn, Cel\xc4\xab\xc5\xa1kalnsi m\xc3\xa4nd, Z\xc4\x81\xc4\xa3er\xc4\xab\xc5\xa1i p\xc3\xa4rn, Gail\xc4\xab\xc5\xa1i saar, Bundi\xc5\x86i  m\xc3\xa4nd, Kalni\xc5\x86i lehis, Augstrozese saar, B\xc4\x93rzzemnieki p\xc3\xa4rn, Mauri k\xc3\xbcnnapuu, Kundzi\xc5\x86i vaher, Jaunpu\xc5\x86\xc4\xa3i tamm, Zivti\xc5\x86ase m\xc3\xa4nd, Stampv\xc4\x93veri k\xc3\xbcnnapuu ja Stampv\xc4\x93veri tamm. Valla p\xc3\xb5hjaosa asub Zieme\xc4\xbcgauja kaitstaval maastikul.\n_START_SECTION_\nKaitstavad objektid\n_START_PARAGRAPH_\nKultuurim\xc3\xa4lestistest on riikliku kaitse all Silbitari ja Pa\xc4\x93\xc5\xbei muinaskalmed, Cel\xc4\xab\xc5\xa1kalnsi linnam\xc3\xa4gi, Vijciemsi luteri kirik koos altariga ja Zemnieki talu hoov. Kohaliku kaitse all on hiiepaik M\xc4\x81dz\xc4\xabna Sookivi ja Paukl\xc4\xab\xc5\xa1i keskaegne kalmistu ehk Mikl\xc4\x81va v\xc3\xb5i Kirikum\xc3\xa4gi. Kultuurim\xc3\xa4lestistest asuvad vallas veel Vijciemsi m\xc3\xb5isa hooned, muinaskalme ja kultusekoht Bitar\xc4\xabnkalns, etnograafiline talumuuseum "Iel\xc4\xabcas" ning aastal 1895 Me\xc5\xbemui\xc5\xbea k\xc3\xbclla rajatud k\xc3\xa4bikuivati, mis on vanim taoline asutus L\xc3\xa4tis.'