b'\n_START_ARTICLE_\nTrecento (muusika)\n_START_SECTION_\nTaust ja varane ajalugu kuni aastani 1330\n_START_PARAGRAPH_\nKuna Itaalia 13. sajandi muusikat on s\xc3\xa4ilinud v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he, on trecento stiilis muusika vahetute eelk\xc3\xa4ijate kohta v\xc3\xb5imalik teha ainult oletusi. Trecento tugevaks m\xc3\xb5jutajaks on olnud trubaduurid, kes t\xc3\xb5id oma l\xc3\xbc\xc3\xbcrilise ilmaliku laulu P\xc3\xb5hja-Itaaliasse 13. sajandi alguses p\xc3\xa4rast p\xc3\xb5genemist kodukandist Provencest seoses albigenside ristis\xc3\xb5jaga. _NEWLINE_Trecento muusika teine suur m\xc3\xb5jutaja oli konduktus, vaimuliku pol\xc3\xbcfoonilise muusika \xc5\xbeanr, mille k\xc3\xb5ikides h\xc3\xa4\xc3\xa4ltes oli sama tekst. Kuigi trecento muusika sarnaneb rohkem konduktuse kui mistahes muuga, on tal sellega ka silmatorkavad erinevused, mist\xc3\xb5ttu osad muusikateadlased leiavad, et konduktuse m\xc3\xb5ju trecento muusikale on \xc3\xbcle hinnatud._NEWLINE_Dante Alighieri (1265\xe2\x80\x931321) on v\xc3\xa4idetavalt osadele oma luuletusele loonud ka muusika, kuid see muusika ei ole s\xc3\xa4ilinud. Dante "Jumaliku kom\xc3\xb6\xc3\xb6dia" Purgatooriumi II laulu on viisistanud tema s\xc3\xb5ber Casella (suri 1299 v\xc3\xb5i 1300). Samuti on s\xc3\xa4ilinud m\xc3\xb5ned Dante tekstidele loodud kantsoonid ja ballaadid. Sarnaselt trubaduuride ballaadidega on needki \xc3\xbcheh\xc3\xa4\xc3\xa4lsed._NEWLINE_Trecento teedrajavaks muusikateoreetiliseks tekstiks on ka Marchetto da Padova noodikirja k\xc3\xa4sitlev traktaat "Pomerium", mille m\xc3\xb5ju on n\xc3\xa4ha paljudes j\xc3\xa4rgnevate p\xc3\xb5lvkondade k\xc3\xa4sikirjades. Marchetto kirjeldas Petrus de Cruce uuenduste aluseks olevat brevis\'e jaotamise s\xc3\xbcsteemi 2, 3, 4, 6, 8, 9 v\xc3\xb5i 12 punkteeritud semibrevis\'eks (hiljem minimaks) ehk punctus divisionis\'t (vt n\xc3\xa4iteks Johannes de Muris. Libellus cantus mensurabilis. CS III, lk 48, 53). Marchetto ise ei kasutanud siiski kunagi m\xc3\xb5istet punctus divisionis. Kuigi enamus trecento-muusikat on kirja pandud rahvusvahelises noodikirjas, mis p\xc3\xa4rinevad K\xc3\xb6lni Francolt ja Philippe de Vitrylt, on m\xc3\xb5ned instrumentaalteoste noodistused ka Marchetto s\xc3\xbcsteemis. See n\xc3\xa4itab, et mitte k\xc3\xb5ik itaalia heliloojad ei kasutanud seda s\xc3\xbcsteemi, kuid see oli omal ajal siiski niiv\xc3\xb5rd oluline, et me v\xc3\xb5ime nimetada seda ka itaalia noodikirjaks.\n_START_SECTION_\nTrecento stiili s\xc3\xbcnd 1330\xe2\x80\x931360\n_START_PARAGRAPH_\nTrecento varaseim s\xc3\xa4ilinud ilmalik pol\xc3\xbcfooniline vokaalmuusika leidub "Rossi Codexis" ja kujutab enesest trecento esimese p\xc3\xb5lvkonna itaalia heliloojate loomingut. Enamuses on tegu anon\xc3\xbc\xc3\xbcmsete heliloojatega, kuid m\xc3\xb5ned lood v\xc3\xb5ivad kuuluda ka kellelegi Maestro Pierole ja Giovanni da Casciale. Trecento esimesse p\xc3\xb5lvkonda kuulusid veel Vincenzo da Rimini ja Jacopo da Bologna. K\xc3\xb5ik need heliloojad olid seotud P\xc3\xb5hja-Itaalia, p\xc3\xb5hiliselt Milano ja Verona aristokraatlike \xc3\xb5ukondadega. Hilisemates k\xc3\xa4sikirjades leidub ka nimi Bartolo da Firenze (floruit 1330\xe2\x80\x931360), kes v\xc3\xb5is olla esimene itaalia helilooja, kes kirjutas trecento stiilis Credo. _NEWLINE_Varase trecento ilmaliku muusika olulisemad \xc5\xbeanrid on kaheh\xc3\xa4\xc3\xa4lne madrigal ja \xc3\xbcheh\xc3\xa4\xc3\xa4lne ballata. Varasest perioodist on s\xc3\xa4ilinud ka m\xc3\xb5ned kolmeh\xc3\xa4\xc3\xa4lsed madrigalid, kuid kolmeh\xc3\xa4\xc3\xa4lsusega seonduvaks \xc5\xbeanriks oli pigem caccia, mis kujutas enesest kaanonit, mille tekst meenutas jahil kuuldavaid onomatopoeetilisi h\xc3\xbc\xc3\xbcatusi. Kui trecento madrigal \xc3\xbcldiselt oli kaheh\xc3\xa4\xc3\xa4lne, siis Jacopo da Bolognalt on s\xc3\xa4ilinud ka m\xc3\xb5ned kolmeh\xc3\xa4\xc3\xa4lsed madrigalid. Jacopo da Bolognalt on s\xc3\xa4ilinud ka \xc3\xbcks motett.\n_START_SECTION_\nFirenze muusika aastatel 1350\xe2\x80\x931390\n_START_PARAGRAPH_\n14. sajandi keskel nihkus itaalia muusikalise aktiivsuse keskpunkt Firenzesse, millest oli kujunenud vararenessansi kultuuriline keskus. Trecento j\xc3\xa4rgmise p\xc3\xb5lvkonna Firenzes tegutsevatele heliloojatele on t\xc3\xbc\xc3\xbcpilseks \xc5\xbeanriks ballata, mis on sajandi keskpaigas oma populaarsuse tipul. Nagu prantsuse virelai, koosneb ka ballata kahest osast vormiskeemiga AbbaA. Giovanni Boccaccio r\xc3\xa4\xc3\xa4gib oma "Dekameronis", kuidas r\xc3\xbchm s\xc3\xb5pru, kes 1348. aastal, kui Firenzet r\xc3\xa4sis must surm, r\xc3\xa4\xc3\xa4kisid \xc3\xbcksteisele lugusid ja laulsid instrumendi saatel ballatasid. Kuigi Boccaccio ei nimeta nimepidi \xc3\xbchtegi heliloojat, on meieni j\xc3\xb5udnud paljude sel ajal elanud ja tegutsenud Firenze muusikute nimed._NEWLINE_Trecento tuntuim helilooja Francesco Landini (umbes 1325/35\xe2\x80\x931397) kuulus ka sellesse p\xc3\xb5lvkonda, kuigi on olema infot, et ta oli aktiivne juba ka eelmise p\xc3\xb5lvkonna ajal ja oli l\xc3\xa4hedalt seotud Petrarcaga. Landini loomingust on s\xc3\xa4ilinud 141 ballaadi, kuid ainult 12 madrigali. Tema loomingut on leitud kogu Itaalia poolsaarelt. Landindi muusika m\xc3\xb5jub eelk\xc3\xb5ige oma l\xc3\xbc\xc3\xbcrilisuse ja v\xc3\xa4ljendusj\xc3\xb5uga. Tema tuntus on p\xc3\xbcsinud sajandeid ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on tema muusikast suur hulk salvestisi._NEWLINE_Teisteks samasse r\xc3\xbchma kuulunud heliloojateks on Gherardello da Firenze, Lorenzo da Firenze ja Donato da Cascia. Selle p\xc3\xb5lvkonna heliloojate ilmaliku muusika puhul on m\xc3\xa4rgata ka prantsuse muusika tugevat m\xc3\xb5ju. _NEWLINE_Selle p\xc3\xb5lvkonna heliloojate muusikale on omane h\xc3\xa4\xc3\xa4lte suurem iseseisvus ja imitatsioon. Lisaks on meloodiad rohkelt ornamenteeritud.\n_START_SECTION_\nTrecento muusika suure skisma ajal 1378\xe2\x80\x931417\n_START_PARAGRAPH_\nTrecento viimasesse p\xc3\xb5lvkonda kuuluvad Niccol\xc3\xb2 da Perugia, Bartolino da Padova, Andrea da Firenze, Paolo da Firenze, Matteo da Perugia ja Johannes Ciconia, kes olid esimesed trecento heliloojad, kes ei olnud s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4rased itaallased. Selle p\xc3\xb5lvkonna lemmik\xc5\xbeanriteks oli ballata ning ka madrigali taaselustumine viitavad huvile varasema muusika vastu. Samuti on selle p\xc3\xb5lvkonna puhul t\xc3\xa4heldatav huvi itaalia notatsiooni vastu. Selle p\xc3\xb5lvkonna muusikas on ornamente suhteliselt v\xc3\xa4hem kui eelmise p\xc3\xb5lvkonna muusikas. Seevastu on nende muusika t\xc3\xa4is helimaalinguid (text-painting) ja nende programmilisest muusikast leiab tihti lindude laulu imitatsioone ning erinevaid teatraalseid efekte._NEWLINE_Johannes Ciconia oli p\xc3\xa4ritolult hollandlane, kuid ta viibis pikalt P\xc3\xb5hja-Itaalias, p\xc3\xb5hiliselt Paduas, omandades seal l\xc3\xbc\xc3\xbcrilise ilmaliku stiili. Ta kuulus nende heliloojate hulka, kes m\xc3\xb5jutasid Euroopa muusikat terve 15. sajandi jooksul. Ciconia kirjutas ka vaimulikku muusikat ja kujutab enesest sellega linki treceno ja Madalmaade koolkonna vahel. _NEWLINE_Teiseks hilise trecento heliloojaks oli Antonio Zachara da Teramo, kes tegutses p\xc3\xb5hiliselt Roomas, Abruzzos ja Teramos. Tema varasemat muusikat on s\xc3\xa4ilinud "Squarcialupi Codexis" ja selle stiil n\xc3\xa4ib olevat tihedalt seotud Landini ja Jacopo da Bologna stiiliga. Tema hilisem muusika seevastu on saanud m\xc3\xb5jutusi Avignoni p\xc3\xa4ritolu ars subtilior\'ilt, mida toetas vastupaavst ja mis j\xc3\xb5udis 1408. aasta paiku Bolognasse._NEWLINE_Kuigi kaua on m\xc3\xb5eldi, et trecento vaimuliku muusika osat\xc3\xa4htsus on v\xc3\xa4ike, on viimase aja leiud selle seisukoha siiski \xc3\xbcmber l\xc3\xbckanud. Hilisel trecentol on ka suur m\xc3\xb5ju vaimulikule muusikale, p\xc3\xb5hiliselt pol\xc3\xbcfoonilisele missale ja ladinakeelsele motetile. Nii Ciconia kui ka Zachara m\xc3\xa4ngisid keskset rolli missa kompositsioonilises arengus ning nende vaimulik muusika m\xc3\xb5jutas muusika arengut Inglismaal, Hispaanias ja Poolas._NEWLINE_Kuigi muusikalise aktiivsuse keskmed nihkusid aegam\xc3\xb6\xc3\xb6da Veneetsiasse, Rooma, Ferrarasse ja mujale, omas Firenze muusika kirikul\xc3\xb5he perioodil \xc3\xbclemv\xc3\xb5imu kogu Itaalia muusikas ega ole sellega sarnast positsiooni enam kunagi saavutanud.'