b'\n_START_ARTICLE_\nLeedu meedia\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu meedia on meedia Leedus._NEWLINE_P\xc3\xa4rast iseseisvuse taastamist on Leedus meedia kontrolliks olnud v\xc3\xa4ga liberaalne s\xc3\xbcsteem. 1996. aastal v\xc3\xb5eti vastu seadus, mis keelas monopoliseerumise, tsensuuri ja riigi sekkumise meediasse. See p\xc3\xb5hines eneseregulatsioonis\xc3\xbcsteemil ja riigi meediapoliitikal, mille eest hoolitseb kultuuriministeerium. Leedus on kaks p\xc3\xb5hilist meedia regulatsiooni organit: eetikainspektor ehk ombudsman ja vastav eetikakomisjon. Leedu eneseregulatsiooni mehhanismi v\xc3\xb5ib pidada ebat\xc3\xb5husaks, kuna puudub kriitiline arutelu tagasiside kohta ning meedial pole kohustust avalikkusele aru anda.\n_START_SECTION_\nLeedu Rahvusringh\xc3\xa4\xc3\xa4ling (LRT \xe2\x80\x93 Lietuvos Nacionalinis radias ir televizija)\n_START_PARAGRAPH_\nLeedu Rahvusringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu (LRT) alla kuulub nii avalik-\xc3\xb5iguslik televisioon kui ka raadio. Alates 1926. aastast on LRT pakkunud Leedu rahvale regulaarselt raadiosaateid ning alates 1957. aastast on LRT teinud tele\xc3\xbclekandeid. Hetkel on LRT all kolm raadiokanalit ning kaks telekanalit. LRT rahastamine toimub u 75% ulatuses riigi toetusel ning selle tegevust reguleerib LRT n\xc3\xb5ukogu.\n_START_SECTION_\nTelekommunikatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLeedus on 1,333 miljonit internetikasutajat. Tavatelefone on kasutuses 799 400 ja mobiiltelefone 4,912 miljonit.'