b'\n_START_ARTICLE_\nPealause\n_START_SECTION_\nEesti keel\n_START_PARAGRAPH_\nPealause on p\xc3\xb5imlause osa, mis on seda t\xc3\xa4psustava k\xc3\xb5rvallausega alistusseoses: Ma jooksin staadionil (pealause), MILLAL?: kui Mari mulle helistas (k\xc3\xb5rvallause)._NEWLINE_Kui pealause saab  esineda iseseisva lausena, siis k\xc3\xb5rvallause iseseisva lausena esineda ei saa, vrd Ma jooksin ja kui Mari mulle helistas._NEWLINE_Pealauset saab sisaldada ainult liitlause: Paistab, MIS?: et lund ei saja veel._NEWLINE_Lihtlause pealauset sisaldada ei saa, sest v\xc3\xa4ljendab \xc3\xbchte tegevust, seisundit v\xc3\xb5i olukorda: Lund ei saja veel.\n_START_SECTION_\nKorrelaat\n_START_PARAGRAPH_\nKorrelaat on lauseelement, mis t\xc3\xa4idab asendusfunktsiooni. Korrelaat v\xc3\xb5ib olla s\xc3\xb5navorm v\xc3\xb5i fraas, millega k\xc3\xb5rvallause sidend v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rvallause tervikuna on viiteseoses. Korrelaadi kasutust p\xc3\xb5imlauses iseloomustab fokuseerimine, esilet\xc3\xb5stmine tavaliselt tugevama esilet\xc3\xb5ster\xc3\xb5hu abil: Tulime siia selleks, et asjad koos \xc3\xbcle vaadata.'