b'\n_START_ARTICLE_\nKunstide teaduskond\n_START_PARAGRAPH_\nKunstide teaduskond (ladina keeles facultas artium, artistarum; inglise keeles Faculty of Arts; saksa keeles Artistenfakult\xc3\xa4t), t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval filosoofiateaduskond, oli 12. sajandi paiku keskaja \xc3\xbclikoolides tekkinud \xc3\xbcks neljast teaduskonnast. Muud keskaja \xc3\xbclikooli teaduskonnad olid teoloogia, juura- ja meditsiiniteaduskond._NEWLINE_Kunstide teaduskond on saanud nimetuse seitsmest vabast kunstist, millest kolme esimest (trivium: grammatika, retoorika ja dialektika) \xc3\xb5petati bakalaureuse ning nelja viimast (quadrivium: aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika) magistritasemel. _NEWLINE_Humanistlike ideede m\xc3\xb5jul hakati ajavahemikus 14.\xe2\x80\x9318. sajand kunstide teaduskondi nimetama filosoofiateaduskondadeks._NEWLINE_19.\xe2\x80\x9320. sajandi paiku eraldusid filosoofiateaduskondadest vaimu-, t\xc3\xa4ppis- ja loodusteadused. _NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval koondavad filosoofiateaduskonnad laia valikut eelk\xc3\xb5ige humanitaarteadusi. _NEWLINE_Kunstide teaduskonnad tekkisid \xc3\xbclikoolide juurde 12. sajandi paiku, kui toimus filosoofia eraldumine teoloogiast. _NEWLINE_Selle arengu kaalukaks kiirendajaks olid 13. sajandil levinud Aquino Thomase kontseptsioon filosoofiast kui teoloogiast s\xc3\xb5ltumatust distsipliinist ja Pariisi \xc3\xbclikoolis toimunud selleteemalised diskussioonid.  _NEWLINE_14. sajandiks oli Pariisi \xc3\xbclikooli eeskujul enamuses Kesk-Euroopa \xc3\xbclikoolides v\xc3\xa4lja kujunenud nelja teaduskonna s\xc3\xbcsteem, milles kunstide teaduskond moodustas madalama ning \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kolm \xe2\x80\x93 teoloogia, juura ja meditsiin \xe2\x80\x93 k\xc3\xb5rgema taseme (facultates superiores). _NEWLINE_\xc3\x95petus kunstide teaduskonnas p\xc3\xb5hines kontseptsioonil seitsmest vabast kunstist, kusjuures triviumiosa l\xc3\xb5petamine andis aluse bakalaureuse- ja quadriviumiosa l\xc3\xb5petamine magistrikraadi omandamiseks. _NEWLINE_\xc3\x95petuse jaotumine neljaaastase bakalaureuse- ja kaheaastase magistritaseme vahel toimus esimest korda paavsti legaadi Robert Coursoni statuudi alusel aastal 1215. seoses Pariisi \xc3\xbclikooli \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6korralduse reformiga. _NEWLINE_Keskajal oli \xc3\xbclikooli \xc3\xb5ppima asumisel eelduseks p\xc3\xb5hjalik ladina keele oskus, mis \xc3\xbcldiselt omandati linnade ladina koolides. \xc3\x9clikooli \xc3\xb5ppima asujate keskmine vanus oli 16 aastat. Kunstide teaduskonna \xc3\xb5petajad olid reeglina k\xc3\xb5rgemate teaduskondade \xc3\xbcli\xc3\xb5pilased (skolaarid) ega kuulunud \xc3\xbclikooli korraliste \xc3\xb5ppej\xc3\xb5udude hulka. _NEWLINE_Kunstide teaduskonna edukas l\xc3\xb5petamine andis v\xc3\xb5imaluse hakata t\xc3\xb6\xc3\xb6le \xc3\xb5petajana v\xc3\xb5i j\xc3\xa4tkata \xc3\xb5pinguid \xc3\xbclikooli k\xc3\xb5rgemates teaduskondades._NEWLINE_Humanistlike ideede m\xc3\xb5jul hakati juba 14. sajandil r\xc3\xa4\xc3\xa4kima kunstide teaduskondadest kui filosoofiateaduskondadest. See nimetus oli t\xc3\xa4ielikult l\xc3\xa4bi l\xc3\xb6\xc3\xb6nud 18. sajandiks. _NEWLINE_Dialektikast arenes v\xc3\xa4lja filosoofia kui akadeemiline distsipliin, grammatikast s\xc3\xbcndisid klassikaline (ladina, kreeka, heebrea) filoloogia ja hiljem moodsad keeleteadused. K\xc3\xb5rvuti retoorikaga arenes ka poeetika, millest edaspidi arenes v\xc3\xa4lja kirjandusteadus. Kunstide teaduskond h\xc3\xb5lmas lisaks kitsas m\xc3\xb5ttes filosoofiale tervet rida filoloogilis-ajaloolisi alldistsipliine. Aritmeetikast, geomeetriast ja astronoomiast arenesid v\xc3\xa4lja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evased t\xc3\xa4ppis- ja loodusteadused. _NEWLINE_Kunstide teaduskonna \xc3\xbclikoolisisene propedeutiline funktsioon oli tajutav veel 18. sajandil. _NEWLINE_Alles abituuriumi m\xc3\xb5iste tekkimisega 19. sajandil kadus kunstide teaduskonna propedeutiline funktsioon ning teaduskond v\xc3\xb5rdsustus \xc3\xbclikooli muude teaduskondadega.'