b'\n_START_ARTICLE_\nGalaktikaparved ja galaktikagrupid\n_START_PARAGRAPH_\nGalaktikaparved ehk galaktikaklastrid ja galaktikagrupid ehk galaktikar\xc3\xbchmad on suurimad gravitatsioonilise kuhjumise tulemusena tekkinud seotud s\xc3\xbcsteemid vaadeldavas Universumis. Nad koosnevad peamiselt sadadest galaktikatest, kuumast (T~3 \xc3\x97 10\xe2\x81\xb7K), optilistele teleskoopidele n\xc3\xa4htamatust gaasist ja tumeainest._NEWLINE_Gruppidel ja parvedel tehakse vahet neisse kuuluvate galaktikate arvu j\xc3\xa4rgi, kuigi \xc3\xbcleminek \xc3\xbchelt teisele on sujuv. \xc3\x9cldjuhul nimetatakse galaktikate kooslust grupiks, kui sf\xc3\xa4\xc3\xa4rilises ruumipiirkonnas diameetriga alla 1,5 Mpc/h paikneb alla 50 galaktika, ning parveks, kui sf\xc3\xa4\xc3\xa4rilises ruumipiirkonnas diameetriga \xc3\xbcle 1,5 Mpc/h paikneb \xc3\xbcle 50 galaktika._NEWLINE_Galaktikagruppide ja -parvede mass j\xc3\xa4\xc3\xa4b vahemikku 1 \xc3\x97 10\xc2\xb9\xc2\xb2M\xe2\x98\x89\xe2\x80\x931 \xc3\x97 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5M\xe2\x98\x89. Galaktikaparved on k\xc3\xb5ige massiivsemad gravitatsiooniliselt seotud s\xc3\xbcsteemid Universumis. Tavaliselt on massiivsete parvede mass \xc3\xbcle 3\xc3\x97 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb4M\xe2\x98\x89 ja gruppide mass ~3\xc3\x97 10\xc2\xb9\xc2\xb3M\xe2\x98\x89. N\xc3\xa4htavate galaktikate mass moodustab vaid v\xc3\xa4ikese osa parvede ja gruppide kogumassist.\n_START_SECTION_\nAbelli kataloog\n_START_PARAGRAPH_\nAbelli rikaste galaktikaparvede kataloogi kuulub 4073 galaktikaparve, mille punanihe . Esialgse kataloogi tegi George O. Abell 1958. aastal ja see sisaldas 2712 parve. Kataloog valmis p\xc3\xb5hjataeva () fotograafilise atlase POSS (inglise Palomar Observatory Sky Survey) fotoplaatide visuaalse uurimise p\xc3\xb5hjal. 1989. aastal t\xc3\xa4iendasid seda Harold G. Corwin jr ning Ronald P. Olowin 1361 parvega, lisades ka l\xc3\xb5unataeva parved, mis esimeses kataloogis puudu olid.\n_START_SECTION_\nGalaktikagrupid\n_START_PARAGRAPH_\nGalaktikate kogumid, mis ei rahulda Abelli kriteeriume, on tavaliselt galaktikate grupid. Grupid sisaldavad v\xc3\xa4hem kui viisk\xc3\xbcmmend galaktikat ja nende mass on ligikaudu 3\xc3\x9710\xc2\xb9\xc2\xb3M\xe2\x98\x89. Galaktikagrupid on k\xc3\xb5ige levinumad galaktikate moodustatud struktuurid vaadeldavas Universumis, sisaldades v\xc3\xa4hemalt 50% galaktikatest. Galaktikagruppide mass j\xc3\xa4\xc3\xa4b elliptiliste galaktikate ja galaktikaparvede vahele. Galaktikagruppe on raskem detekteerida kui galaktikaparvi.\n_START_SECTION_\nKompaktsed grupid\n_START_PARAGRAPH_\nKompaktsed grupid on mitmest v\xc3\xa4ga l\xc3\xa4hedal asuvast galaktikast koosnevad s\xc3\xbcsteemid. Esimese grupi avastas \xc3\x89douard Stephan 1877. aastal. See on viiest galaktikast koosnev s\xc3\xbcsteem nimega Stephani kvintett. J\xc3\xa4rgmise grupi avastas 1948. aastal Carl Keenan Seyfert ja see kannab nimetust Seyferti sekstett._NEWLINE_Paul Hickson l\xc3\xb5i 1982. aastal kataloogi Hicksoni kompaktsed grupid, mis sisaldab 100 kompaktset gruppi ning iga grupp koosneb v\xc3\xa4hemalt neljast heledast galaktikast. Umbes 75% neist kiirgavad r\xc3\xb6ntgenikiiri._NEWLINE_Kompaktsetel gruppidel on palju l\xc3\xbchem eluiga kui Universumil._NEWLINE_Kompaktsed gruppide mass on palju suurem kui on neisse kuuluvate galaktikate mass, mis n\xc3\xa4itab tumeaine olemasolu.\n_START_SECTION_\nLokaalne Grupp\n_START_PARAGRAPH_\nLokaalne Grupp on galaktikagrupp, mis sisaldab Linnutee galaktikat, kuhu kuulub meie P\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcsteem. Lokaalses Grupis on \xc3\xbcle 54 galaktika, millest enamik on k\xc3\xa4\xc3\xa4busgalaktikad. Selle gravitatsioonikese asub Linnutee galaktika ja Andromeeda galaktika vahel. Lokaalse Grupi diameeter on 3,1 megaparsekit ja sellel on binaarne jaotus. Lokaalne Grupp ise kuulub Virgo superparve, mis v\xc3\xb5ib olla osa Laniakea superparvest._NEWLINE_Lokaalse Grupi kolm suurimat galaktikat on Linnutee galaktika (MW), Andromeeda galaktika (M31) ja Kolmnurga galaktika (M33). Enamik k\xc3\xa4\xc3\xa4busgalaktikatest on grupeerunud \xc3\xbcmber Linnutee v\xc3\xb5i Andromeeda galaktika. Neid nimetatakse satelliitgalaktikateks._NEWLINE_90% Lokaalse Grupi heledusest p\xc3\xa4rineb Linnutee ja Andromeeda galaktikast._NEWLINE_Lokaalse Grupi mass on M~3 \xc3\x97 10\xc2\xb9\xc2\xb2M\xe2\x98\x89, mis on palju suurem, kui v\xc3\xb5iks eeldada temasse kuuluvate galaktikate heleduste j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Andromeeda galaktika on \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest galaktikatest, mille nihkespekter on sinine. Andromeeda ja Linnugalaktika l\xc3\xa4henevad \xc3\xbcksteisele suhtelise kiirusega v~ 300km/s.\n_START_SECTION_\nVirgo galaktikaparv\n_START_PARAGRAPH_\nVirgo parv on galaktikaparv, mis asub meist 16,5 \xc2\xb1 0,1 megaparseki kaugusel Neitsi t\xc3\xa4htkujus. Sinna kuulub umbes 1300 galaktikat ja see moodustab Virgo superparve s\xc3\xbcdamiku  (Virgo superparve kuulub ka Linnutee t\xc3\xa4hes\xc3\xbcsteemi sisaldav Lokaalne Grupp). Virgo parve mass on 1,2\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 M\xe2\x98\x89 ja raadius umbes 2,2 Mpc. Parve suurt massi n\xc3\xa4itab mitmete galaktikate suured kiirused, kuni 1600 km/s parve keskme suhtes. Virgo parve suur mass m\xc3\xb5jutab l\xc3\xa4hemal olevaid parvi, ka Lokaalset Gruppi._NEWLINE_Mitmed heledaimad galaktikad olid avastatud juba 1770.\xe2\x80\x931780. aastatel ja kantud Charles Messieri kataloogi , kuid nende t\xc3\xb5eline olemus avastati alles 1920. aastatel. Virgo parve heledaim galaktika on elliptiline galaktika Messier 49, kuid selle k\xc3\xb5ige kuulsam liige on elliptiline galaktika Messier 87, mis paikneb parve keskel._NEWLINE_Nagu ka paljud teised rikkad galaktikaparved, on Virgo parve galaktikatevaheline ruum t\xc3\xa4idetud kuuma 3\xc3\x9710\xe2\x81\xb7K gaasiga, mis kiirgab r\xc3\xb6ntgenikiiri. Galaktikavahelises ruumis v\xc3\xb5ib leida galaktikav\xc3\xa4liseid t\xc3\xa4hti (10% parve t\xc3\xa4htedest), kerasparvi ja v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbche t\xc3\xa4hetekke piirkonna.\n_START_SECTION_\nComa galaktikaparv\n_START_PARAGRAPH_\nComa galaktikaparv ehk Abell 1656 on suur galaktikaparv, mis sisaldab \xc3\xbcle 1000 kindlakstehtud galaktika. Koos Leo galaktikaparvega (Abell 1367) moodustab see p\xc3\xb5hiosa Coma superparvest. See paikneb Berenike Juuste t\xc3\xa4htkujus p\xc3\xb5hjataevas._NEWLINE_Parve keskmine kaugus Maast on 99 Mpc. Selle 10 heledamat spiraalgalaktikat omavad t\xc3\xa4hesuurust 12\xe2\x80\x9314 ja on amat\xc3\xb6\xc3\xb6rteleskoobiga vaadeldavad._NEWLINE_Parve tsentris domineerivad kaks \xc3\xbclisuurt elliptilist galaktikat NGC 4874 ja NGC 4889.'