b'\n_START_ARTICLE_\nBroemsen\n_START_PARAGRAPH_\nBroemsen, ka Br\xc3\xb6msen, Br\xc3\xb6mssen ja Br\xc3\xb6mbsen, varem Netze ja Br\xc3\xb6mse (vene keeles \xd0\x91\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbd ja \xd0\x91\xd1\x80\xd1\x91\xd0\xbc\xd0\xb7\xd0\xb5\xd0\xbd) on ilmselt L\xc3\xbcneburgist p\xc3\xa4rit aadlisuguv\xc3\xb5sa. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on suguv\xc3\xb5sa alles Rootsis ja Venemaal.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu k\xc3\xbcsimus\n_START_PARAGRAPH_\nSuguv\xc3\xb5sa p\xc3\xa4ritolu ei p\xc3\xa4riselt selge t\xc3\xa4naseni. Nende p\xc3\xb5lvnemise kohta on kaks peamist versiooni. Traditsioonilise k\xc3\xa4sitluse kohaselt olid nad p\xc3\xa4rit P\xc3\xb5hja-Saksamaalt L\xc3\xbcneburgist, kus nad kandsid alguses perekonnanime Netze.  XIV sajandil linnas elanud Heinrich von der Netze abiellus Margarethe Br\xc3\xb6msega. Nende poeg L\xc3\xbcneburgi raeh\xc3\xa4rra Diedrich Br\xc3\xb6mse (suri p\xc3\xa4rast 1397) sai testamendiga \xc3\xb5iguse kasutada ema perekonnanime Br\xc3\xb6mse. Hiljem asusid Br\xc3\xb6msed elama L\xc3\xbcbeckisse. Teise ehk Rootsi variandi j\xc3\xa4rgi arvati varem, et Broemsenid on kohalikku p\xc3\xa4ritolu ehk Liivimaa juurtega; seost L\xc3\xbcbecki Br\xc3\xb6msedega ei peetud t\xc3\xb5endatuks. Kaasaegsemad uuringud nimetavad aga suguv\xc3\xb5sa esiisana J\xc3\xb6nk\xc3\xb6pingi katelseppa J\xc3\xb6ns J\xc3\xb6nsson Br\xc3\xb6msi (maeti 1638), kelle poeg Johann Br\xc3\xb6ms (suri 1684) t\xc3\xb5steti 1678. aastal Rootsi aadliseisusse ja sai perekonnanimeks Br\xc3\xb6mssen.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xbcbecki liin\n_START_PARAGRAPH_\nDiedrichi pojapoeg Heinrich Br\xc3\xb6mse (1454\xe2\x88\x921502) lahkus L\xc3\xbcneburgist ja asus elama L\xc3\xbcbeckisse. 1487\xe2\x88\x921502 oli ta selle linna rae b\xc3\xbcrgermeister. Tema pojad L\xc3\xbcbecki b\xc3\xbcrgermeister Nikolaus Br\xc3\xb6mse (suri 1543) ja L\xc3\xbcbecki raeh\xc3\xa4rra Heinrich von Br\xc3\xb6mse (1476\xe2\x88\x921543) said 1532. aasta 12. juunil P\xc3\xbcha Rooma keisrilt Karl V aadliseisuse ja kasutasid perekonnanime von Br\xc3\xb6mse.\n_START_SECTION_\nLiivimaa liin\n_START_PARAGRAPH_\nSelle liini rajas Tallinnas s\xc3\xbcndinud Johann Br\xc3\xb6ms (suri 1684), kes siirdus p\xc3\xa4rast \xc3\xbclikoolistuudiumi l\xc3\xb5ppu Tartusse ja valiti linna raadi (1662). 1678. aasta 15. juulil sai ta Rootsi kuningalt Karl XI aadliseisuse ja kaks aastat hiljem introdutseeriti Rootsi r\xc3\xbc\xc3\xbctelkonda. Aadeldamisel sai ta perekonnanimeks rootsip\xc3\xa4rase nime von Br\xc3\xb6mssen, kuid Liivimaal tunti tema j\xc3\xa4reltulijaid nimega Broemsen. Suguv\xc3\xb5sa pealiin l\xc3\xa4ks edasi tema poja Tartu maakohtuniku Johann von Broemseniga (1654\xe2\x88\x921718). Tema j\xc3\xa4reltulijad tegid karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri Venemaa s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eteenistuses ja olid riigim\xc3\xb5isate rentnikud. Liivimaa liini vanem haru suri meesliinis v\xc3\xa4lja XIX sajandi 1. poolel._NEWLINE_Johann von Br\xc3\xb6mseni noorematest poegadest p\xc3\xb5lvnesid Liivimaa liini kaks nooremat haru. Ooberstleitnant Magnus von Broemseni (1668\xe2\x88\x921734) j\xc3\xa4reltulijad omandasid XVIII sajandi keskpaigas maavaldusi Liivimaa l\xc3\xa4ti distriktis ja asusid sinna elama. See haru kustus XIX sajandi algul. Kukulinna ja P\xc3\xa4idla m\xc3\xb5isnikust ooberstleitnant Georg von Broemsenist (suri 1737) alguse saanud liin omas valdusi m\xc3\xb5lemas Liivimaa distriktis. Tema j\xc3\xa4reltulija Robert Alexander Gustav von Broemsen (1824\xe2\x88\x921881) oli polgu- ja brigaadikomand\xc3\xb6r ja l\xc3\xa4ks erru kindralmajorina.'