b'\n_START_ARTICLE_\nBirger Eriksen\n_START_SECTION_\nVarane ja isiklik elu\n_START_PARAGRAPH_\nEriksen s\xc3\xbcndis 17. novembril 1875 Flakstadis. Tema isa oli kaupmees ja laeva kapten Caspar Edvard Eriksen ning ta ema oli Jensine Petrine Arentzen. Birger lahkus kodunt 12-aastaselt, et minna \xc3\xb5ppima Oslosse. Hoolimata sellest, et ta elas ja \xc3\xb5ppis Oslos, k\xc3\xa4is ta igal suvel emal k\xc3\xbclas, kuni viimane 1936. aastal suri, olles olnud lesk 50 aastat._NEWLINE_21. novembril 1903 abiellus Birger Eriksen Christiane S\xc3\xa6hliega, kellega ta sai poja ja kaks t\xc3\xbctart.\n_START_SECTION_\nKarj\xc3\xa4\xc3\xa4r s\xc3\xb5jav\xc3\xa4es\n_START_PARAGRAPH_\nEriksen l\xc3\xb5petas keskkooli 1893 ja ta \xc3\xb5ppis seej\xc3\xa4rel kolm kuud tehnikakolled\xc5\xbeis Berliinis. 1896 alustas ta karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri s\xc3\xb5jav\xc3\xa4es, kui l\xc3\xb5petas Norra S\xc3\xb5jav\xc3\xa4eakadeemia. 1901. aastaks oli ta t\xc3\xb5usnud Norra rannakaitse suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4e kapteniks. 1915. aastal sai temast major ja Agdenesi kindluse komand\xc3\xb6r._NEWLINE_1931. aastal t\xc3\xb5usis ta koloneliks ja kaks aastat hiljem sai temast Oscarsborgi kindluse komand\xc3\xb6r. Selles ametis oli ta kuni 1940. aastani. Dr\xc3\xb8baki lahingu puhkemise hetkel oli tal j\xc3\xa4\xc3\xa4nud 6 kuud pensionile minekuni. Enne Oscarsborgi komand\xc3\xb6riks saamist oli ta juhtinud kindlusi T\xc3\xb8nsbergis, Agdenesis ja Bergenis._NEWLINE_Eriksen viibis Oscarsborgis, kui see 12. mail 1945 taas Norra v\xc3\xa4gede kontrolli alla l\xc3\xa4ks. Eriksen pidas k\xc3\xb5ne lipust kui isamaa s\xc3\xbcmbolist, kui Norra lipp, mis oli Oscarsborgi kindlusel 1940. aasta aprillini lehvinud, taas lipuvardasse t\xc3\xb5usis.\n_START_SECTION_\nMaailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsed uurimised\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi Erikseni t\xc3\xb6\xc3\xb6d autasustati peale s\xc3\xb5da, sai ta riiklikelt uurijatelt kriitikat, et ta oli liiga kiiresti sakslastele alistunud. Eriksen kaitses end v\xc3\xa4itega, et ta oli olnud suure surve all, kui sakslased riiki r\xc3\xbcndasid ja et ta oli sissetungijate vastu kohe lahinglaenguid kasutanud, kuigi Norra lahingureeglid n\xc3\xa4gid esmalt ette hoiatuslaskude laskmise._NEWLINE_Kaks uurimist n\xc3\xa4itasid, et Eriksen oli sissetungi ajal oma kohuseid t\xc3\xa4ielikult t\xc3\xa4itnud.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nBirger Eriksen suri 16. juuli 1958; teda peeti s\xc3\xb5jakangelaseks. Tema p\xc3\xb5rm kremeeriti ja urn tuhaga maeti Dr\xc3\xb8baki kirikusse. 4. oktoobril 1977 ta ekshumeeriti ja tema s\xc3\xa4ilmed maeti \xc3\xbcmber V\xc3\xa5r Frelsers gravlundi kalmistule \xc3\x86reslundeni matmispaika, kuhu matmine on norralastele suur au._NEWLINE_L\xc3\xb5plikult tunnustati koloneli pingutusi ja l\xc3\xbckati \xc3\xbcmber tema vastu suunatud s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne kriitika 1995. aastal, kui Norras t\xc3\xa4histati 50. aasta m\xc3\xb6\xc3\xb6dumist Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pust. 6. mail 1995 avas kuningas Harald V Oscarsborgi kindluses Borgg\xc3\xa5rdeni v\xc3\xa4ljakul kolonelile p\xc3\xbchendatud ausamba. Birger Erikseni peetakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval \xc3\xbcheks t\xc3\xa4htsaimaks Norra liidriks Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal.'