b'\n_START_ARTICLE_\nMaarjam\xc3\xa4e memoriaal\n_START_PARAGRAPH_\nMaarjam\xc3\xa4e memoriaal on Tallinnas Kadrioru asumis Pirita tee \xc3\xa4\xc3\xa4res asuv m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk. _NEWLINE_Maarjam\xc3\xa4e memoriaali keskne objekt on 35 meetri k\xc3\xb5rgune J\xc3\xa4\xc3\xa4retke obelisk. Obelisk valmis 1960. aastal ja selle autorid olid arhitekt Mart Port ja skulptor Lembit Tolli. Kompleksis on trib\xc3\xbc\xc3\xbcnid. Keskel on tseremooniav\xc3\xa4ljak, mille kujundasid 1975. aastal arhitektid Allan Murdmaa, Peep J\xc3\xa4nes, Rein Kersten, Henno Sepmann, kunstnik J\xc3\xbcri Palm, insener Vello H\xc3\xbcdsi. N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni ajal p\xc3\xb5les dolomiidist p\xc3\xbcloonide vahel igavene tuli. P\xc3\xbcloonidel on reljeefsed k\xc3\xa4ej\xc3\xa4ljed igavese tule kohal ja pronksist "Hukkuvad kajakad" kahe tahuka, kahe v\xc3\xb5imu s\xc3\xbcmboli vahel._NEWLINE_Maarjam\xc3\xa4e memoriaali esimene etapp avati 1975. aastal kui m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk "neile, kes v\xc3\xb5itlesid Eesti vabaduse eest." Peatelje n\xc3\xb5lvadesse kavandati graniidist nimeplokid v\xc3\xb5idelnud kangelaste nimedega, kuid ei j\xc3\xb5utud nimedes kokkuleppele ja nii j\xc3\xa4id n\xc3\xb5lvadesse suured vundamendiplokid. Oli tellitud ka suurejooneline teine ehitusj\xc3\xa4rk \xe2\x80\x93 midagi vaba\xc3\xb5hu \xe2\x80\x9ckatedraali\xe2\x80\x9d taolist \xe2\x80\x93, mis pidi selgitama memoriaali sisu Mahtra s\xc3\xb5jast kuni Eesti "\xc3\xbchinemiseni" NSV Liiduga. Autorite kollektiivi t\xc3\xa4iendati uute liikmetega (Enn P\xc3\xb5ldroos) ja projekteerimine kestis \xc3\xbcle k\xc3\xbcmne aasta. Teostati suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelised maketid, s\xc3\xb5lmiti sidemed Soomega, kust pidi saadama plastikreljeefide materjal. T\xc3\xb6\xc3\xb6 j\xc3\xa4i pooleli seoses Laulva revolutsiooniga ja Eesti Vabariigi taastamisega 1991. aastal._NEWLINE_Esimese N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta detsembris maeti Maarjam\xc3\xa4ele sadakond punav\xc3\xa4elast ning toodi s\xc3\xb5jalaevade Avtroil ja Spartak 1919. aastal hukatud meremeeste j\xc3\xa4\xc3\xa4nused. Ning p\xc3\xbcstitati m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk, kuhu oli kirjutatud eesti ja vene keeles "siin puhkavad 3. \xe2\x80\x93 5. II 1919. aastal Naissaarel miiniristlejate Spartak ja Avtroil 36 mahalastud meremehe p\xc3\xb5rmud."  _NEWLINE_11. veebruaril 1945. aastal avati Maarjam\xc3\xa4el Punalipulise Balti Laevastiku 35 meremehe \xc3\xbchishaual m\xc3\xa4lestussammas, mis oli taastatud 1940. aasta samba eeskujul._NEWLINE_Memoriaal asub reformimata riigimaal, obelisk ning k\xc3\xa4tereljeefidega p\xc3\xbcloonid kuuluvad vallasvarana Tallinna linnale._NEWLINE_23. augustil 2018. avati n\xc3\xb5ukogude-aegse Maarjam\xc3\xa4e memoriaali k\xc3\xb5rval Maarjam\xc3\xa4e kommunismiohvrite memoriaal.'