b"\n_START_ARTICLE_\nMaskavas for\xc5\xa1tate\n_START_PARAGRAPH_\nMaskavas for\xc5\xa1tate (eesti keeles 'Moskva eeslinn'), sl\xc3\xa4ngis ka Maska\xc4\x8dka, on asum L\xc3\xa4tis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 7,594 km\xc2\xb2. Asub Daugava paremal kaldal, \xc4\xb6engaragsist loodes ja D\xc4\x81rzciemsist edelas Salase asumi vastas. 32 714 elanikku (2010)._NEWLINE_Maskavas for\xc5\xa1tate on \xc3\xbcldiselt madal Daugava-\xc3\xa4\xc3\xa4rne ala. K\xc3\xb5rgemad alad asuvad raudtee \xc3\xa4\xc3\xa4res, ulatudes 11 meetrit \xc3\xbcle merepinna. Asumi k\xc3\xb5rgeim koht asub Ivana kalmistul (seda eraldab D\xc4\x81rzciemsi Mat\xc4\xabsa kalmistust raudtee), ulatudes 18 meetrit \xc3\xbcle merepinna._NEWLINE_Maskavas for\xc5\xa1tate on \xc3\xbcks vanemaid Riia eeslinnu. Ala oli asustatud juba aastal 1342. Toona kandis piirkond nime Lastadija, asumi nimi tuli saksa keele s\xc3\xb5nast die Last ehk 'last'. Asum oli \xc3\xbcks t\xc3\xa4htsamaid laevade lossimise ja lastimise kohti Riia all. Lisaks sadamale asus aastal 1442 asumi aladel ka ettev\xc3\xb5tteid \xe2\x80\x93 valmistati kuule ja t\xc3\xb6\xc3\xb6deldi puitu._NEWLINE_\xc3\x9cheks olulisemaks s\xc3\xbcndmuseks asumi ajaloos oli Daugava \xc3\xbcleujutuste t\xc3\xb5kestamiseks m\xc3\xb5eldud tammi valmimine aastal 1650. Tamm v\xc3\xb5eti ruttu liiklusteena kasutusele ja see pani aluse asumi t\xc3\xa4htsaimale t\xc3\xa4navale, milleks on Maskavas iela. Aastal 1642 tekkis praeguse L\xc3\xa4ti Teaduste Akadeemia k\xc3\xb5rghoone kohale vene turg. Seal k\xc3\xa4idi kauplemas Pihkvast ja Novgorodist, turgu kutsuti ka Sarkanais kalni\xc5\x86\xc5\xa1._NEWLINE_Aastal 1676 avati asumis l\xc3\xa4ti lastele algkool (tegutses kuni XX sajandini). Toona hakati ka Riia kindlustusv\xc3\xb6\xc3\xb6ndit moderniseerima. Uus vallikraav, mida nimetati t\xc3\xb6id juhatanud inseneri j\xc3\xa4rgi Rodenburgi kraaviks, j\xc3\xa4i asumi maastikku ilmestama kuni aastani 1875. Toona oli juba kasutusel ka asumi praegune nimi, lisaks kasutati veel nime Maskavas priek\xc5\xa1pils\xc4\x93t\xc4\x81. Ametlikult v\xc3\xb5eti praegune nimi kasutusele siiski aastal 1784, mil Riia eeslinnad jagati kolmeks administratiiv\xc3\xbcksuseks._NEWLINE_Asumi territooriumil asus ka mitu m\xc3\xb5isat. Neist olulisemad olid Hintze m\xc3\xb5is, Kojusala m\xc3\xb5is ja L\xc3\xbcbecki m\xc3\xb5is. Kojusala m\xc3\xb5isa juurde tekkis Riia vanuselt teine park \xe2\x80\x93 1,5 hektarit suur Kojusalas d\xc4\x81rzs._NEWLINE_XVIII sajandi l\xc3\xb5pus kerkis piirkonda palju puidust elamuid. Sinna kolis arvukalt venelasi, Latgale p\xc3\xa4ritolu rahvast, poolakaid, leedulasi. Aastal 1874 hakkas Maskavas ielal k\xc3\xa4ima konka, aga aastast 1901 tramm._NEWLINE_Hiljemalt aastal 1760 rajati asumisse Greben\xc5\xa1\xc4\x8dikovi vanausuliste palvemaja. Tegemist on vanima j\xc3\xa4rjepidevalt tegutsenud vanausuliste kogudusega maailmas, ka on sealne kogudus Euroopa suurim vanausuliste kogudus. Koguduse palvemaja asub aadressil Krasta iela 73. Praegune hoone on p\xc3\xbcstitatud p\xc3\xa4rast aastat 1812, mil vana puidust palvemaja l\xc3\xa4henevate Prantsuse v\xc3\xa4gede kartuses maha p\xc3\xb5letati. Koguduse palvemaja kullatud kuppel on vanausuliste p\xc3\xbchakodade seas ainulaadne. Kogudus on \xc3\xbcks suuremaid maaomanikke L\xc3\xa4ti vabariigis._NEWLINE_Maskavas for\xc5\xa1tate luteri kirik (Riia Jeesuse kirik) on puidust klassitsistlik hoone. Tegemist on suurima puidust hoonega L\xc3\xa4tis. Lisaks vanausuliste ja luterlaste kogudusele on asum traditsiooniliselt olnud veel paljude konfessioonide koosk\xc3\xa4imise paigaks. Aastal 1818 ehitati asumisse \xc3\xb5igeusu kirik, aastal 1871 s\xc3\xbcnagoog, aastal 1892 katoliku kirik, aastal 1926 aga \xc3\xb5igeusu katedraal. Aastal 2008 lisas oma p\xc3\xbchakoja veel Armeenia Apostlik Kirik. Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal oli asumis juudi geto, kus holokausti t\xc3\xb5ttu hukati \xc3\xbcle 30 000 inimese (hukkamispaigaks oli Rumbula mets)._NEWLINE_XIX sajandi l\xc3\xb5pus ja XX sajandi alguses projekteerisid arhitektid Daugava \xc3\xa4\xc3\xa4rde ladude piirkonna, mida kutsuti Sarkanie sp\xc4\xab\xc4\xb7eri ehk 'punased laod'; nende ehitamisel kasutati ohtralt punaseid telliseid. Nende juurde tekkis aastal 1909 Riia keskturg, mille peahoone valmis aastal 1924. Omal ajal oli see suurim turg Euroopas. Turu peahoone ehitamisel kasutati \xc3\xa4ra Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal Saksamaa v\xc3\xa4gede rajatud tsepeliinide angaarid. Turu ala on UNESCO maailmap\xc3\xa4randi nimistus._NEWLINE_Aastal 1908 rajati endise kalmistu kohale 3,6 hektari suurune park Miera d\xc4\x81rzs. Pargi projekteeris Georg Kuphaldt. XX sajandi algul rajas tema \xc3\xb5pilane Andrejs Zeidaks parki lava. Andrejs Zeidaks projekteeris ka aastal 1937 valminud pargi Maskavas d\xc4\x81rzs._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu ajal rajati \xc3\xbcle Daugava sild Salase asumisse ja edasi Bi\xc5\xa1umui\xc5\xbea suunas. Ka valmis stalinistliku stiili majesteetlikuim esindaja Riias \xe2\x80\x93 L\xc3\xa4ti Teaduste Akadeemia k\xc3\xb5rghoone. Aastal 1960 rajati \xc3\xb5igeusu kiriku juurde 4,73 hektari suurune park Klusais d\xc4\x81rzs, aga aastal 1963 tehti pargiks vana juudi kalmistu._NEWLINE_Piirkonda j\xc3\xa4\xc3\xa4vad ka Riia keskraudteejaam ja Riia rahvusvaheline autobussijaam._NEWLINE_Asumis on s\xc3\xbcndinud Vera Muhhina ja Irina Odojevtseva."