b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb5\xc5\xa1kin\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nLegendi kohaselt sai M\xc3\xb5\xc5\xa1kin nime hiirte j\xc3\xa4rgi. Keegi v\xc3\xbcrst (oletatavasti Fjodor Mihhailovit\xc5\xa1 Mstislavski) heitis Volga kaldale magama ja \xc3\xa4rkas sellest, et tema n\xc3\xa4ol k\xc3\xb5ndis hiir. Alguses v\xc3\xbcrst vihastas, kuid hiljem n\xc3\xa4gi, et hiir p\xc3\xa4\xc3\xa4stis ta ligiroomava mao eest._NEWLINE_M\xc3\xb5\xc5\xa1kini kohal oli asula juba v\xc3\xa4hemalt 15. sajandil, mil seda mainiti k\xc3\xbclana (hiljem slobodaana). 15.-16. sajandil kuulus see U\xc5\xa1at\xc3\xb5ide v\xc3\xbcrstisuguv\xc3\xb5sale. Linna\xc3\xb5igused sai asula 1777. aastal, samal ajal kinnitati ka linna vapp. 19. sajandil oli linn t\xc3\xa4htis kaubanduskeskus Peterburi varustamisel v\xc3\xb5i, munade, leiva ja kangastega, samuti linakasvatusrajooni keskus. _NEWLINE_1927. aastal muudeti linn M\xc3\xb5\xc5\xa1kino k\xc3\xbclaks, 1943. aastal M\xc3\xb5\xc5\xa1kino aleviks. 1987 taastati M\xc3\xb5\xc5\xa1kini nimi ja 1991 ka linna\xc3\xb5igused. Suurt osa selles m\xc3\xa4ngis koduloouurija Vladimir Gret\xc5\xa1uhhin, keda toetasid paljud venemaalased, teiste seas akadeemik Dmitri Lihhat\xc5\xa1ov ja laulja Bulat Okud\xc5\xbeava. Jaroslavli oblastis on kavatsetud rajada Gret\xc5\xa1uhhinile ja Lihhat\xc5\xa1ovile \xc3\xbchine m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk, mis kujutaks neid Volga kaldal vestlemas. T\xc3\xb5si, sellist vestlust pole kunagi toimunud, kuna Lihhat\xc5\xa1ov pole M\xc3\xb5\xc5\xa1kinis iialgi k\xc3\xa4inud._NEWLINE_Kohalikel valimistel 2009. aastal sai M\xc3\xb5\xc5\xa1kini linnapeaks Aleksandr Pavlovit\xc5\xa1 L\xc3\xb5tkin.'