b'\n_START_ARTICLE_\nProvespa\n_START_SECTION_\nNomenklatuur\n_START_PARAGRAPH_\nPerekonna autor on William Harris Ashmead (1903).\n_START_SECTION_\nTaksonoomia\n_START_PARAGRAPH_\nTeistest voltherilastest eristab neid see, et suured tagumised t\xc3\xa4ppsilmad on liitsilmadele l\xc3\xa4hemal kui teineteisele. Iseloomulikud tunnused on ka rohked karvakesed kehal ning k\xc3\xb5ht, mis on aluselt otsekui raiutud.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nPerekond Provespa on paralleelne klaadiga (Dolichovespula + Vespula) ning k\xc3\xb5ik nad koos perekonnaga Vespa.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nNad elavad Kagu-Aasias ja L\xc3\xb5una-Aasias. _NEWLINE_Liik Provespa barthelemyi on levinud Indiast Indohiinani. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud liigid on levinud peamiselt Kalimantanil, Sumatral ja Malai poolsaare l\xc3\xb5unaosas.\n_START_SECTION_\nArvukus\n_START_PARAGRAPH_\nEt valgusl\xc3\xb5ksud on t\xc3\xb5mmanud ligi palju selle perekonna isendeid, siis nende biomass on n\xc3\xa4htavasti suur.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nNad on \xc3\xbchtlaselt kollakaspruuni (pruunikasoran\xc5\xbei) v\xc3\xa4rvi. T\xc3\xa4ppsilmad on h\xc3\xa4sti arenenud, tundlad on pikad. _NEWLINE_Teistest voltherilastest eristab neid see, et suured tagumised t\xc3\xa4ppsilmad on liitsilmadele l\xc3\xa4hemal kui teineteisele. Iseloomulikud tunnused on ka rohked karvakesed kehal ning k\xc3\xb5ht, mis on aluselt otsekui raiutud.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nNad on ainsad \xc3\xb6ise eluviisiga \xc3\xbchisherilased ning ainsad \xc3\xb6ise eluviisiga voltherilased Vanas Maailmas. _NEWLINE_Neil on k\xc3\xb5rgelt arenenud sotsiaalne organisatsioon. Nad on ainsad \xc3\xbchisherilased, kes s\xc3\xbclemlevad. S\xc3\xbclemi uue koloonia rajamiseks moodustab emaherilane koos suure arvu t\xc3\xb6\xc3\xb6herilastega. S\xc3\xbclemid lendavad tihti valguse peale elumaja aknast sisse ning hakkavad \xc3\xb5lilambi \xc3\xbcmber tiirlema, tekitades inimestel paanikat. _NEWLINE_Nende paberitaolisest massist pesa on hallikaspruun, mis teeb selle sageli m\xc3\xa4rkamatuks._NEWLINE_Nad p\xc3\xbc\xc3\xbcavad putukaid ja koguvad nektarit, kuid \xc3\xb6ise j\xc3\xa4lgimise raskuste t\xc3\xb5ttu pole \xc3\xbcksikasjad teada.\n_START_SECTION_\n\xc3\x96koloogia\n_START_PARAGRAPH_\nLiigi Provespa nocturna t\xc3\xb6\xc3\xb6listelt Malai poolsaarel on leitud toruk\xc3\xa4pa Coelogyne fimbriata \xc3\xb5ietolmu; t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt on nad selle taime tolmeldajad ning teised selle perekonna liigid v\xc3\xb5ivad olla teiste k\xc3\xa4paliste tolmeldajad.'