b'\n_START_ARTICLE_\nFeodorisoo\n_START_PARAGRAPH_\nFeodorisoo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.\n_START_SECTION_\nAsukoht ja kirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nFeodorisoo moodustab ca 577 ha suuruse l\xc3\xb5unapoolse osa Agusalu looduskaitsealast (lka) Repna, Sinoi (Heinasoo), Riiska soo ning V\xc3\xb5hmakivi ja Valgesoo k\xc3\xb5rval. Agusalu looduskaitseala paikneb omakorda Eesti suurima soostiku \xe2\x80\x93 Puhatu \xe2\x80\x93 edelaosas. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evane Agusalu looduskaitseala (sh Feodorisoo) on loodud 1981. aastal asutatud sookaitseala ning 1997. aastal moodustatud Agusalu maastikukaitseala baasil. Feodorisoo on tekkinud \xc3\x9crg-Peipsi j\xc3\xa4rve luidetevaheliste madalaveeliste n\xc3\xb5gude kinnikasvamisel ning osaliselt ka mineraalmaa soostumisel . Kaitsekorralt on Feodorisoo sihtkaitsev\xc3\xb6\xc3\xb6nd, mille kaitse-eesm\xc3\xa4rk on \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemide arengu tagamine \xc3\xbcksnes loodusliku protsessina. Soo senist arengut m\xc3\xb5jutavad m\xc3\xb6\xc3\xb6dunud sajandil kaevatud kraavid, mist\xc3\xb5ttu kunagisele lageraba alale on tekkinud puistu. Selle protsessi tulemusel on halvenenud piirkonnas pesitsevate kahlajate elutingimused ja nende arvukus on p\xc3\xb6\xc3\xb6rdunud langusse. Olukorra parandamiseks on\xc2\xa0LIFE\xc2\xa0programmi ja\xc2\xa0KIKi\xc2\xa0looduskaitseprogrammi toetusel,\xc2\xa0projekti LIFE MIRES ESTONIA raames kavandatud Fedorisoos paiknenud lageraba ennistamiseks soodsate tingimuste loomine. Taastamistegevuste m\xc3\xb5juala - 597 ha - j\xc3\xa4\xc3\xa4b kaitseala piiridesse._NEWLINE_Agusalu looduskaitsealal on Agusalu turbamaardla, mille kaitsealale j\xc3\xa4\xc3\xa4v osa on m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud passiivsete tarbevarude hulka. Lisaks on alal p\xc3\xb5levkivi \xc3\xbcleriigilise t\xc3\xa4htsusega Peipsi uuringuv\xc3\xa4li. Kaevandamist looduskaitseala territooriumil ei toimu . \xc3\x9chtlasi on kogu Agusalu looduskaitsealal oluline pinnavee \xc3\xbchtlustaja ja puhastaja roll, kuiv\xc3\xb5rd kaitseala paikneb p\xc3\xb5levkivimaardla l\xc3\xa4heduses.\n_START_SECTION_\nKasvukoha- ja elupaigat\xc3\xbc\xc3\xbcbid\n_START_PARAGRAPH_\nFeodorisoo elupaigad on inventeeritud 2001. aastal Eestimaa Looduse Fondi (vaatleja Eerik Leibak) poolt, mille k\xc3\xa4igus m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleti m\xc3\xa4ttaraba (3221), \xc3\xa4lveraba (3222) ja rohu-siirdesoo (3121) kasvukohat\xc3\xbc\xc3\xbcbid.  Natura 2000elupaigat\xc3\xbc\xc3\xbcpidelt on Feodorisoo suuremas osas kaetud looduslikus seisundis rabadega (7110), mille turbalasundi t\xc3\xbcsedus k\xc3\xbc\xc3\xbcndib nelja meetrini ning inimtegevusest rikutud, kuid taastumisv\xc3\xb5imeliste rabadega (7120). Feodorisoos puudub rabarinnak . Lagesoode k\xc3\xb5rval leidub siirdesoo- ja rabametsi (91D0) ning vanu loodusmetsi (9010). Natura elupaigat\xc3\xbc\xc3\xbcpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007)  koostatud jaotusele. Sulgudes olevad numbrid t\xc3\xa4histavad rahvusvahelisi koosluste koode, mis on \xc3\xa4ra toodud Euroopa loodusdirektiivis.\n_START_SECTION_\nLiigikaitse\n_START_PARAGRAPH_\nSiirdesoo- ja rabametsad, t\xc3\xa4iendavad \xc3\xbcmbritsevad sooalad pakuvad suurep\xc3\xa4rast v\xc3\xb5imalust elupaikadeks paljudele linnu- ja loomaliikidele, mis on \xc3\xa4ra toodud ka loodusdirektiivi II lisas (nt pruunkaru Ursus arctos, hunt Canis lupus, ilves Lynx lynx). Feodorisoos asub ka metsise m\xc3\xa4nguala.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5leng 2006. aastal\n_START_PARAGRAPH_\nFeodorisoo on suurim viimastel aastatel p\xc3\xb5lenud rabamassiiv Eestis. 2006. aasta juulis puhkenud rabap\xc3\xb5leng kattis 1235 ha suuruse sooala, millest omakorda ca 800 hektarit moodustas rabap\xc3\xb5leng. Tulekahju t\xc3\xb5ttu h\xc3\xa4vis suur osa kuivenduse m\xc3\xb5jul kasvama hakanud puistust. P\xc3\xa4\xc3\xa4ste- ja kustutust\xc3\xb6\xc3\xb6del osalesid nii L\xc3\xa4ti kaitsej\xc3\xb5udude inimesed kui Soome Rahvusvahelise P\xc3\xa4\xc3\xa4stemeeskonna liikmed . P\xc3\xb5lengu t\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4henes puude kaudu toimunud aurumine ning veetase hakkas soos t\xc3\xb5usma; samuti paranesid sootaimedele vajalikud valgustingimused. \xc3\x96koloogiliselt negatiivse aspektina on p\xc3\xb5lenud tuhal olnud v\xc3\xa4etav m\xc3\xb5ju ning see on soodustanud noore kasev\xc3\xb5sa teket .\n_START_SECTION_\nSoo taastamine\n_START_PARAGRAPH_\nSoode inventeerimise p\xc3\xb5hjal on peamine soo looduskaitselist v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust alandav tegur kuivenduse m\xc3\xb5jul kasvanud puistu . Suurem osa kaitseala (sh Feodorisoo) kuivenduss\xc3\xbcsteemist on rajatud peale Teist maailmas\xc3\xb5da ning eelk\xc3\xb5ige on kuivendatud rabasid \xc3\xbcmbritsevad siirdesoo- ja madalsoomullad. Samas Feodorisood l\xc3\xb5ikavad magistraalkraavid on kaevatud juba varem \xe2\x80\x93 ajaperioodil 1902-1930. Kuna Feodorisoo looduskaitseline v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus on k\xc3\xb5rge ning prognoos veere\xc5\xbeiimi taastumiseks v\xc3\xa4ga hea, kavatsetakse aastatel 2015-2020 paisude ehitamise toel endine veere\xc5\xbeiim taastada. Rajatud kuivenduss\xc3\xbcsteem m\xc3\xb5jutab otseselt 114,5 ha sookooslusi; kaudne m\xc3\xb5ju on aga poole suurem .\n_START_SECTION_\nKultuurip\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nAgusalu looduskaitsealal on inventeeritud 2009. ja 2010. aastal 16 p\xc3\xa4randkultuuriobjekti , millest neli taliteed, \xc3\xbcks elumaja vundament ning neli vana kohanime. Feodorisoo nime saamisloo kohta on esitatud j\xc3\xa4rgmine legend: \xe2\x80\x9e\xc3\x9cks koduloouurija k\xc3\xa4is ja uuris siin elu-olu ja muu kohta. Soo serval elas keegi Fjodorova, arvatavasti ei saanud nad teineteisest aru ja nii juhtuski, et seda sood hakati kutsuma Fjodori sooks\xe2\x80\x9c. (E. Elken) (Maa-ameti kaardiserverist). Tegelikult tuleneb nimetus soo l\xc3\xa4\xc3\xa4neserval paikneva Feodorovi saare nimest, mis on kantud juba Jaama m\xc3\xb5isa 1801. aasta kaardile (EAA.46.2.210 leht 1) kujul "Insel Fedorow".'