b'\n_START_ARTICLE_\nEuroopa v\xc3\xb5lakriis\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopa v\xc3\xb5lakriis (ka eurotsooni kriis) on praeguseni p\xc3\xbcsiv finantskriis, mille t\xc3\xb5ttu on m\xc3\xb5nedel euroala riikidel raskusi oma riigiv\xc3\xb5la tagasimaksmise v\xc3\xb5i refinantseerimisega ilma v\xc3\xa4lisabita._NEWLINE_1992. aastal kirjutasid Euroopa Liidu liikmesriigid alla Maastrichti lepingule, milles lubasid piirata oma eelarvedefitsiiti ning v\xc3\xb5lataset. 2000. aastate alguses aga ei suutnud mitmed EL-i liikmed Maastrichti kriteeriumite piires p\xc3\xbcsida ning hakkasid m\xc3\xbc\xc3\xbcma valitsuse v\xc3\xb5lakirju, et riigiv\xc3\xb5lga ja eelarvepuuduj\xc3\xa4\xc3\xa4ki v\xc3\xa4hendada. Riigid m\xc3\xbc\xc3\xbcsid \xc3\xb5igusi oma tulevastele tuludele, v\xc3\xa4ltides nii kriteeriumite otsest rikkumist, kuid loobudes headest tavadest ning eirates rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Nii said riigid varjata oma eelarvepuuduj\xc3\xa4\xc3\xa4ke ja v\xc3\xb5latasemeid eri viisidel, muuhulgas j\xc3\xa4rjekindlusetu arvepidamise, eelarvev\xc3\xa4liste tehingute ning keeruka struktuuriga v\xc3\xb5la- ja valuutaderivatiivide abil. N\xc3\xa4iteks sai Saksamaa 2005.\xe2\x80\x9206. aastal 15,5 miljardit eurot Deutsche Telekomi, Deutsche Posti ja Deutsche Postbanki pensionitega seotud maksete v\xc3\xa4\xc3\xa4rtpaberistamisest, kuid garanteerisid maksed nii, et investorid kandsid vaid Saksa valitsusv\xc3\xb5la riski ja l\xc3\xb5puks registreeriti tehingud Euroopa rahandusstatistikas riigilaenu, mitte varade m\xc3\xbc\xc3\xbcgina._NEWLINE_2009. aasta l\xc3\xb5pus levis investorite seas hirm v\xc3\xb5lakriisi ees, kuna kogu maailmas kasvas nii era- kui ka riigisektori v\xc3\xb5lakoormus ning m\xc3\xb5nes Euroopa riigis hakkas riiklike v\xc3\xb5lakirjade hind langema. Kriisi p\xc3\xb5hjused olid eri riikides erinevad. Mitmel pool teisendati kinnisvaramullist tekkinud erasektori v\xc3\xb5lad riigiv\xc3\xb5laks, kuna riik ostis panku v\xc3\xa4lja ning v\xc3\xb5ttis kasutusele meetmeid mullij\xc3\xa4rgse majanduse aeglustumise vastu. Kreekas aitasid v\xc3\xb5lataset t\xc3\xb5sta suur avaliku sektori v\xc3\xb5lakoormus ja k\xc3\xb5rged pensionid. Kriisile aitas kaasa t\xc3\xb5ik, et eurotsoon on rahaliit, kuid mitte rahandusliit (st, riikidel on sama raha, kuid erinev maksu- ja pensionipoliitika), mist\xc3\xb5ttu Euroopa valitsustel oli raske probleemidele \xc3\xbchiselt reageerida. Euroopa pankadele kuulub oluline osa valitsusv\xc3\xb5last, nii et kahtlused pangas\xc3\xbcsteemide ja valitsuste maksej\xc3\xb5us tugevdavad teineteist._NEWLINE_Mure s\xc3\xbcvenes 2010. aasta alguses ja hiljem, mist\xc3\xb5ttu Euroopa riigid juurutasid rea rahanduslikke kaitsemeetmeid nagu Euroopa finantsstabiilsuse meetmed (European Financial Stability Facility, EFSF) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (European Stability Mechanism, ESM)._NEWLINE_Lisaks poliitilistele meetmetele ja v\xc3\xa4ljaostuprogrammidele, millega v\xc3\xb5ideldi Euroopa v\xc3\xb5lakriisi vastu, on Euroopa Keskpank (EKP) ka langetanud intresse ning andnud madalaprotsendilisi laene enam kui triljoni euro ulatuses, et s\xc3\xa4ilitada raha liikumist Euroopa pankade vahel. 6. septembril 2012 rahustas EKP finantsturge, teatades piiramatust tasuta toetusest k\xc3\xb5igile eurotsooni riikidele, mis osalevad riiklikus v\xc3\xa4ljaostu- ja ettevaatusabin\xc3\xb5ude programmis EFSFi v\xc3\xb5i ESMi kaudu, kus EKP ostab kokku eurotsooni riikide v\xc3\xb5lakirju._NEWLINE_Kriisi m\xc3\xb5ju ei piirdunud \xc3\xbcksnes majandusraskustega riikides, mida see k\xc3\xb5ige enam puudutas. Sel oli ka ulatuslik poliitiline m\xc3\xb5ju 8 riigis euroala 17 riigist ning viis valitsuse vahetumiseni Kreekas, Iirimaal, Itaalias, Portugalis, Hispaanias, Sloveenias, Slovakkias ja Hollandis.'