b'\n_START_ARTICLE_\nPoolmaaki\n_START_PARAGRAPH_\nPoolmaaki (Hapalemur) on esikloomaliste perekond \xc3\xbclemsugukonnast Lemuroidea, leemurlaste sugukonnast, alamsugukonnast Hapalemurinae.\n_START_SECTION_\nTaksonoomia ja s\xc3\xbcstemaatika\n_START_PARAGRAPH_\nPerekonna t\xc3\xbc\xc3\xbcpliik on hall-poolmaaki (Hapalemur griseus, varem Lemur griseus)._NEWLINE_Varem arvati sellesse perekonda ka praeguse perekonna Prolemur liigid, sealhulgas lainina-poolmaaki (Prolemur simus, varem Hapalemur simus). N\xc3\xbc\xc3\xbcd arvatakse m\xc3\xb5lemad perekonnad alamsugukonda Hapalemurinae._NEWLINE_Perekonna esmakirjeldaja on Isidore Geoffroy Saint-Hilaire (1851)._NEWLINE_Seda on veel nimetatud Hapalolemur (Giebel 1855) ja Myoxicebus (Elliot 1913)._NEWLINE_Perekond paigutatakse leemurlaste sugukond, kuid Tattersall (1982) on selle paigutanud sugukonda Lepilemuridae (Megaladapidae).\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik poolmaakid elavad Madagaskaril.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nNad sarnanevad alamsugukonna Lemurinae loomadega._NEWLINE_Poolmaakidel on hallikaspruun karvastik, mis liigiti varieerub punakast rohekani._NEWLINE_Koon on l\xc3\xbchem kui alamsugukonna Lemurinae loomadel._NEWLINE_K\xc3\xb5rvad on \xc3\xbcmaramad ja karvasemad kui alamsugukonna Lemurinae loomadel._NEWLINE_Kerepikkus on olenevalt liigist 25\xe2\x80\x9346 cm, saba on sama pikk v\xc3\xb5i pikem. Kaal on 1\xe2\x80\x932,5 kg.\n_START_SECTION_\nElupaik\n_START_PARAGRAPH_\nPoolmaakid eelistavad niiskeid metsi, kus kasvab bambus. Peale selle elavad nad maa peal ja puudel._NEWLINE_Hapalemur alaotrensis elab Alaotra j\xc3\xa4rve roostikes ning veedab suure osa ajast vees, erinedes teistest leemurlastest, kes k\xc3\xa4ivad vee \xc3\xa4\xc3\xa4res ainult joomas.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nPoolmaakid v\xc3\xb5ivad tegutseda igal p\xc3\xa4evaajal, kuid sageli on nad aktiivsed koidu eel._NEWLINE_Nad jooksevad, ronivad ja h\xc3\xbcppavad \xc3\xbchtviisi h\xc3\xa4sti. Hapalemur alaotrensis ujub h\xc3\xa4sti._NEWLINE_Poolmaakid elavad kolme- kuni viieliikmelistes r\xc3\xbchmades, mis t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt on \xc3\xbchest isasest, \xc3\xbchest v\xc3\xb5i kahest emasest ning nende j\xc3\xa4rglastest koosnevad perekonnad._NEWLINE_Neil suhtlevad mitmesuguste h\xc3\xa4\xc3\xa4litsustega, mis on r\xc3\xb6hkimisega sarnanevad l\xc3\xbchikesed madalatoonilised norinad.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nNad s\xc3\xb6\xc3\xb6vad peaaegu eranditult bambust, mis aitab neil hambaid teritada._NEWLINE_Pole teada, kuidas nad tulevad toime bambuses sisalduvate m\xc3\xbcrgiste ts\xc3\xbcaniididega.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nTiinus kestab 135\xe2\x80\x93150 p\xc3\xa4eva, ning l\xc3\xb5peb septembris kuni jaanuaris, mil emasloom toob ilmale kaks j\xc3\xa4rglast._NEWLINE_Pojad v\xc3\xb5\xc3\xb5rutatakse piimast umbes neljakuuselt (selleks ajaks leidub piisavalt toitu).\n_START_SECTION_\nEluiga\n_START_PARAGRAPH_\nPoolmaakid elavad kuni 12 aastat.\n_START_SECTION_\nOhud\n_START_PARAGRAPH_\nPoolmaakide looduslike vaenlaste seas on fossa, r\xc3\xb6\xc3\xb6vlinnud ja boamaod._NEWLINE_K\xc3\xb5ige suurem oht l\xc3\xa4htub inimestelt. Lisaks sissetoodud koertele ja kassidele ohustab neid metsade raadamine ja jahipidamine. Hall-poolmaaki on veel suhteliselt sagedane, teised liigid on ohustatumad. Nad kuuluvad CITES-i lisasse I.'