b'\n_START_ARTICLE_\nSvedberg\n_START_PARAGRAPH_\nSvedberg (s\xc3\xbcmbol S, m\xc3\xb5nikord Sv) on \xc3\xbchik, mis ei kuulu SI-s\xc3\xbcsteemi ja millega antakse sedimentatsiooni koefitsient ehk sadestumiskoefitsient, mis n\xc3\xa4itab, kui kiiresti mingi osake settib ehk sadestub ja mis annab ka ettekujutuse osakese suurusest. Tavaliselt kasutatakse seda iseloomustamaks kui kiiresti mingi teatud molekul liigub tsentrifuugis tsentrifugaalj\xc3\xb5u toimel katseklaasi p\xc3\xb5hja. Svedbergi \xc3\xbchikut v\xc3\xb5ib k\xc3\xa4sitleda ka ajavahemikuna \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks svedbergi \xc3\xbchik vastab t\xc3\xa4pselt 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb3 sekundile (100 fs)._NEWLINE_Svedbergi \xc3\xbchikuga (S) saab osakesete settimiskiiruste p\xc3\xb5hjal suurte g-v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuste juures iseloomustada settivate osakeste suurust, kuna erineva suurusega osakesed liiguvad tsentrifuugis katseklaasi p\xc3\xb5hja erineva kiirusega._NEWLINE_Svedbergi \xc3\xbchikuga nimetuse ja t\xc3\xa4histuse poolest sarnased ja kergesti segiaetavad, kuid hoopis teistsuguseid asju iseloomustavad \xc3\xbchikud on siivert ja sverdrup.\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chik on nimetatud Rootsi keemiku Theodor Svedbergi (1884\xe2\x80\x931971) j\xc3\xa4rgi, kes sai oma t\xc3\xb6\xc3\xb6 eest kolloididega ja ultratsentrifuugi leiutamise eest 1926. aasta Nobeli keemiaauhinna.\n_START_SECTION_\nSadestumiskoefitsiendi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtust m\xc3\xb5jutavad tegurid\n_START_PARAGRAPH_\nSvedbergi koefitsiendi ehk sadestumiskoefitsiendi (S) v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus s\xc3\xb5ltub osakeste massist, tihedusest ja kujust. Selle koefitsiendi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus s\xc3\xb5ltub ka osakeste liikumist m\xc3\xb5jutavast h\xc3\xb5\xc3\xb5rdetegurist, mis on seotud lisaks osakeste kujule ka osakeste suuruse ehk \xc3\xbcldpindalaga. Olulised on ka temperatuuri m\xc3\xb5ju ja osakesi sisaldava keskkonna (suspensiooni) omadused._NEWLINE_Sadestumiskoefitsient arvutatakse sedimentatsioonikiiruse ja tsentrifugaalj\xc3\xb5u suhtest. _NEWLINE_Kus dr/dt on osakese liikumise kiirus ehk sedimentatsioonikiirus ja r\xcf\x89\xc2\xb2 tsentrifugaalkiirendus (r on radiaalne kaugus p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemisteljest ja \xcf\x89 nurkkiirus radiaanides sekundi kohta)_NEWLINE_Sadestumiskoefitsient n\xc3\xa4itab p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt osakeste liikumise kiirust mingi teatud raskuskiirenduse juures. _NEWLINE_N\xc3\xa4iteks suspensioon, milles olevate osakeste sadestumiskoefitsient on 26S (26\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb3 s), liiguvad osakesed raskuskiirendusel miljon g-d (10\xe2\x81\xb7 m/s\xc2\xb2) kiirusega 26 mikromeetrit sekundis (26\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb6 m/s), ehk 26\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb3s \xc3\x97 10\xe2\x81\xb7 m/s\xc2\xb2 = 26\xc3\x9710\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb6 m/s _NEWLINE_Suuremad osakesed settivad kiiremini ja seet\xc3\xb5ttu on neil suuremad svedbergi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused (bakterirakkudel ja mitokondritel n\xc3\xa4iteks vahemikus 10 000 \xe2\x80\x93 50 000 S)._NEWLINE_Svedbergi \xc3\xbchikutega pole otseselt v\xc3\xb5imalik teha n\xc3\xa4iteks liitmistehteid (bakterite 70S rRNA koosneb 30S ja 50S alam\xc3\xbcksustest, 30S+50S\xe2\x89\xa070S), kuna sedimentatsiooni koefitsient on seotud osakeste kujuga ning kahe osakese liitumisel on tekkinud osakese kuju teistsugune, on selle t\xc3\xb5ttu ka h\xc3\xb5\xc3\xb5rdetegur erinev ning sadenemine toimub teisel kiirusel kui liitmistehe v\xc3\xb5iks n\xc3\xa4idata.\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nSvedbergi \xc3\xbchikuid kasutatakse n\xc3\xa4iteks ribosoomi alam\xc3\xbchikute ehk sub\xc3\xbcksuste eristamisel. Ribosoomid koosnevad \xc3\xbcldjoontes kahest keerukast alam\xc3\xbcksusest, mis sisaldavad nii rRNA-d kui ka valke._NEWLINE_Prokar\xc3\xbcootide (bakterite) ribosomaalseid alam\xc3\xbchikuid nimetatakse vastavalt nende "suuruse" j\xc3\xa4rgi svedbergi \xc3\xbchikutes 30S-alam\xc3\xbcksuseks ja 50S-alam\xc3\xbcksuseks. Need alam\xc3\xbcksused koosnevad kolme sorti rRNA-st: 16S, 23S ja 5S._NEWLINE_Bakteriaalsete ribosoomide ultratsentrifuugimise tulemusel on v\xc3\xb5imalik sadestada v\xc3\xa4lja nii terveid 70S ribosoome kui ka eraldiolevaid ribosomaalseid alam\xc3\xbchikuid ehk alam\xc3\xbcksusi \xe2\x80\x93 suurt 50S-alam\xc3\xbcksust ja v\xc3\xa4ikest 30S-alam\xc3\xbcksust. Rakkude sees on ribosoomide alam\xc3\xbchikud tavaliselt samaaegselt nii liitunud kui ka eraldiolevate alam\xc3\xbchikutena. Ultratsentrifuugimisel sadenevad suurimad osakesed (terved ribosoomid) rohkem tuubi p\xc3\xb5hja poole, samas kui v\xc3\xa4iksemad osakesed (eraldiolevad 50S ja 30S alam\xc3\xbchikud) j\xc3\xa4\xc3\xa4vad tuubi \xc3\xbclemisse fraktsiooni.'