b'\n_START_ARTICLE_\nJoni\xc5\xa1k\xc4\x97lise m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nJoni\xc5\xa1k\xc4\x97lise m\xc3\xb5is (leedu Joni\xc5\xa1k\xc4\x97lio dvaras) on endine m\xc3\xb5is Leedus Pasvalysi rajoonis Joni\xc5\xa1k\xc4\x97lises._NEWLINE_M\xc3\xb5isa on esimest korda mainitud aastal 1684. Esimesteks omanikeks olid ilmselt \xc5\xa0vobad. Aastal 1723 l\xc3\xa4ks m\xc3\xb5is Puzinitelt Karpide valdusesse._NEWLINE_Benedykt Karp oli \xc3\xbcks Stanis\xc5\x82aw II troonileaitajaid. Tema poeg Ignacy Karp lasi oma testamendis Joni\xc5\xa1k\xc4\x97lise rajada haigla ja kihelkonnakooli. Haigla valmis tema j\xc3\xa4reltulija, Eustachy Karpi, juhtimisel. Viimase poeg, Felicjan Stefan Karp, oli Kaunase ja Panev\xc4\x97\xc5\xbeysi \xc5\xa1lahta aadlimarssaliks. XIX sajandil kujunes m\xc3\xb5isast Kovno kubermangu suurim maavaldus, m\xc3\xb5isale kuulus 47984 tiinu maad._NEWLINE_Felicjan rajas m\xc3\xb5isa ka p\xc3\xb5llumajanduskooli. Peale maareformi j\xc3\xa4i m\xc3\xb5isale 80 hektarit maad. Feliciani j\xc3\xa4rel sai m\xc3\xb5isa omanikuks Marija Joana Karp. Seni m\xc3\xb5isale kuulunud p\xc3\xb5llumajanduskooli v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle Leedu riik. Aastal 1940 m\xc3\xb5is natsionaliseeriti._NEWLINE_M\xc3\xb5isakompleks asub Ma\xc5\xbeup\xc4\x97 j\xc3\xb5e kaldal. ja selle pindala on 30 hektarit. S\xc3\xa4ilinud on kaksk\xc3\xbcmmend hoonet, nende seas uus (ehitatud XIX sajandi teisel poolel) ja vana klassitsistlik peahoone (ehitatud XVIII sajandi alguses), kontor, vesiveski, kaks aita, piimatoodete ladu, kasvuhoone, t\xc3\xb5llakuur, sepikoda, aedniku maja, kaks lauta, tall ja tallmeistri maja. Uus peahoone rajati peale tulekahju aastal 1763, mil h\xc3\xa4visid mitmed k\xc3\xb5rvalhooned ja vana peahoone sai tules kannatada. Suurem osa m\xc3\xb5isakompleksist kuulub aastast 1967 Leedu p\xc3\xb5llumajandusinstituudile, vanas peahoones asub aga muuseum._NEWLINE_M\xc3\xb5isa peahoone juures asub nelinurkne park, mille keskmeks on vana peahoone ja selle juures asuv \xc3\xbche hektari suurune paraadv\xc3\xa4ljak. Kujunduselt on see prantsuse park. Paraadv\xc3\xa4ljakult viis l\xc3\xa4\xc3\xa4nde 400 meetri pikkune p\xc3\xa4rnaallee, aga t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on seal osad puud teiste liikidega asendatud. Alevi juurde viis v\xc3\xa4ljakult hobukastanialleee.'