b"\n_START_ARTICLE_\nLudvig Oskar\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndis talupidaja perekonnas. Sai alghariduse Anija vallakoolis ning asus siis Anija m\xc3\xb5isavalitseja juures \xc3\xb5ppima p\xc3\xb5llumajandust. Sealt siirdus ta valitseja abiliseks Satiritsa (\xc5\xa0ad\xc3\xb5rits\xc3\xb5) m\xc3\xb5isa Jablonits\xc3\xb5 vallas Jamburgi maakonnas Ingerimaal, kuhu j\xc3\xa4i ametisse 1899. aastani. 1900 asus Tallinna, t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Lutheri m\xc3\xb6\xc3\xb6blivabrikus kontoriametnikuna ja l\xc3\xb5petas eksternina reaalg\xc3\xbcmnaasiumi kursuse. Ta alustas oma kunsti\xc3\xb5pinguid 1903. aastal kunstnik Ants Laikmaa ateljeekoolis. 1906. asus ta \xc3\xb5ppima Paul Raua juurde. Oskar v\xc3\xb5ttis lisaks ateljeekooli tundidele akvarellitunde Karl Winkleri juures. _NEWLINE_1906. aastal s\xc3\xb5itis ta Laikmaa soovitusel M\xc3\xbcnchenisse ja astus seal Anton A\xc5\xbebe kunstikooli. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast j\xc3\xa4rgnesid \xc3\xb5pingud M\xc3\xbcncheni Kunstiakadeemia professori Karl Rauppi ateljees ja Heymanni joonistus- ja graafikakoolis. Lisaks v\xc3\xb5ttis kunstnik \xc3\xb5htukursusi perspektiivi ja tehnilise joonestamise alal. 1908. aasta s\xc3\xbcgissuvel reisis ta Itaaliasse, kus veetis ligemale pool aastat, peatudes Veneetsias, Firenzes ja Roomas. _NEWLINE_Veetnud 1909. aasta suvel m\xc3\xb5ned kuud kodumaal, v\xc3\xb5ttis Oskar s\xc3\xbcgisel ette teise kunstiteekonna v\xc3\xa4lismaale, esialgseks sihiks D\xc3\xbcsseldorf. Seal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta kaks semestrit professor Wahli ateljees ja siirdus siis uuesti M\xc3\xbcnchenisse, kus p\xc3\xbchendas kaks semestrit skulptuuri\xc3\xb5pinguile. Teisele M\xc3\xbcncheni perioodile j\xc3\xa4rgnes 1911. aastal kaks aastat kestnud \xc3\xb5ppej\xc3\xa4rk Pariisis. Seal lihvis ta oma oskusi  F. Colarossi vabaakadeemias ning Acad\xc3\xa9mie Russe'is. Aastavahetusel 1913\xe2\x80\x931914 p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta taas koduseks saanud M\xc3\xbcnchenisse, kus astus uuesti A\xc5\xbebe kunstikooli._NEWLINE_P\xc3\xa4rast \xc3\xb5pinguid v\xc3\xa4lismaal oli ta m\xc3\xb5nda aega \xc3\xb5petaja Tallinna Reaalkoolis, kus teiste hulgas oli tema \xc3\xb5pilane Evald Okas. Alates 1925. aastast \xc3\xb5petas Riigi Kunstt\xc3\xb6\xc3\xb6stuskoolis joonistamist._NEWLINE_1926. aastal otsustas ta ehitada \xc3\xbcmber Pika jala v\xc3\xa4ravatorni. Selleks v\xc3\xb5ttis ta pool miljonit marka pangalaenu, millega lammutas vana mantelkorstna, ehitas igale korrusele ahje ja pliite jms. Tallinna linnavalitsus s\xc3\xb5lmis temaga \xc3\xbc\xc3\xbcrilepingu, esialgu aastateks 1927\xe2\x80\x931939, kuid kolme aasta p\xc3\xa4rast pikendati t\xc3\xa4htaega Oskari palvel veel 6 aasta v\xc3\xb5rra. Oskar elas Pika jala tornis kuni oma p\xc3\xb5genemiseni Saksamaale 1944. aastal._NEWLINE_Ludvig Oskar suri 1951. aastal vanadekodus Varelis L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Saksamaal, tema Wilhelmshavenis tuhastatud p\xc3\xb5rm maeti Helsingi Hietanieme kalmistu urniv\xc3\xa4ljakule. 1972. aastal kinkis tema Helsingis elav t\xc3\xa4dit\xc3\xbctar Madlena Vesterinen enne oma surma kunstnikust alles j\xc3\xa4\xc3\xa4nud teosed Eesti NSV Riiklikule Kunstimuuseumile.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nTema looming koosneb peamiselt sumedatoonilistest maastikumaalidest, milles on j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustatud Kuusalu \xc3\xbcmbrust. Oskari maastikkude koloriit on enamasti pruunikates toonides, t\xc3\xb6\xc3\xb6des kujutab ta metsatukkade ja niitude vahel paiknevaid talumajasid. Tema maalidest \xc3\xb5hkub meelerahu ja ajatust. Nendes nostalgilistes vaadetes on aeg seiskunud ja igap\xc3\xa4ised askeldused taandunud, valitseb romantiline meeleolu."