b'\n_START_ARTICLE_\nKuvari eraldusv\xc3\xb5ime\n_START_PARAGRAPH_\nKuvari eraldusv\xc3\xb5ime on kuvaseadmete omadus, mis n\xc3\xa4itab, mitut pikslit seade on v\xc3\xb5imeline kuvama. Mida suurem on kuvari eraldusv\xc3\xb5ime, seda \xc3\xbcksikasjalikum ja teravam on kuvatav pilt, kui kuva vaadatakse \xc3\xb5igelt kauguselt.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ljendusviisid\n_START_PARAGRAPH_\nEraldusv\xc3\xb5imet v\xc3\xa4ljendatakse ekraani pikslimassiivi laiuse ja k\xc3\xb5rguse korrutisena. N\xc3\xa4iteks 1024\xc3\x97768 t\xc3\xa4histab eraldusv\xc3\xb5imet, kus ekraani laius on 1024 pikslit ja k\xc3\xb5rgus 768 pikslit._NEWLINE_Eraldusv\xc3\xb5imet on v\xc3\xb5imalik v\xc3\xa4ljendada ka pikslimassiivi pindalana ehk pikslite \xc3\xbcldarvuna ekraanil. N\xc3\xa4iteks eraldusv\xc3\xb5ime 1024\xc3\x97768 puhul on ekraanil 786 432 pikslit ehk umbes 0,79 megapikslit (Mpx). Sellist kirjeldusviisi kasutatakse nt digifotoaparaatide puhul. See v\xc3\xa4ljendusviis ei kajasta k\xc3\xbcll pildi k\xc3\xb5rguse ja laiuse suhet, kuid seda kasutatakse siiski eraldusv\xc3\xb5ime kirjeldamiseks. Sedasi on lihtne teadvustada, kui kiiresti kasvab pikslite arv, kui liikuda aina suuremate eraldusv\xc3\xb5imega standardite poole. N\xc3\xa4iteks eraldusv\xc3\xb5imel 1920\xc3\x971080 kuvatakse juba 2,07 Mpx.\n_START_SECTION_\nFikseeritud ja mittefikseeritud pikslimassiividega kuvarid\n_START_PARAGRAPH_\nCRT-kuvarid, erinevalt LCD- ja plasmakuvaritest, v\xc3\xb5ivad oma f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliste pikslite arvu muuta h\xc3\xa4lvituss\xc3\xbcsteemi kasutades. Teistel laiatarbekuvaritel on fikseeritud pikslimassiivid, mis t\xc3\xa4hendab, et seadmel on \xc3\xbcks kindel eraldusv\xc3\xb5ime ning tarkvaraliselt eraldust muutes f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliste pikslite arv ei muutu. Selle asemel t\xc3\xb6\xc3\xb6deldakse pilti sedasi, et see ekraanile t\xc3\xa4pselt \xc3\xa4ra mahuks. N\xc3\xa4iteks saates LCD-kuvarile eraldusv\xc3\xb5imega 1920\xc3\x971080 videosignaali eraldusega 1600\xc3\x97900, j\xc3\xa4\xc3\xa4b kuvari eralduseks siiski 1920\xc3\x971080. Pildi eraldust t\xc3\xb5stetakse sedasi, et see h\xc3\xb5lmaks k\xc3\xb5iki piksleid ekraanil. T\xc3\xa4hele tuleb panna seda, et pildi eraldust t\xc3\xb5stes pildi detailsus ei muutu. Seet\xc3\xb5ttu on algsest eraldusv\xc3\xb5imest madalamal eraldusel kuvatav LCD-kuvari pilt m\xc3\xa4rgatavalt h\xc3\xa4gusem CRT-kuvaril kuvatavast.\n_START_SECTION_\nEraldusv\xc3\xb5ime kui pikslitihedus\n_START_PARAGRAPH_\nVahel m\xc3\xb5eldakse eraldusv\xc3\xb5ime all ka pikslitihedust. Pikslitihedus n\xc3\xa4itab, kui palju piksleid on ekraanil \xc3\xbche pikkus\xc3\xbchiku kohta. T\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt on pikslitiheduse \xc3\xbchikuks ppi (pikslit tolli kohta) v\xc3\xb5i ppcm (pikslit sentimeetri kohta). T\xc3\xa4helepanu tuleb p\xc3\xb6\xc3\xb6rata sellele, et pikslitihedust m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse pikkus\xc3\xbchiku kohta, mitte pindala\xc3\xbchiku kohta. See tuleneb sellest, et horisontaalne pikslitihedus v\xc3\xb5ib erineda vertikaalsest pikslitihedusest. Selline erinevus esineb t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt 4:3 pildisuhtega CRT kuvaritel, mille maksimaalseks eraldusv\xc3\xb5imeks on 1280\xc3\x971024 \xe2\x80\x93 seega pildisuhe hoopis 5:4.\n_START_SECTION_\nPildisuhe\n_START_PARAGRAPH_\n2003. aastani toodeti enamik arvutikuvareid 4:3 pildisuhtega, m\xc3\xb5ned ka 5:4 pildisuhtega. Aastatel 2003\xe2\x80\x932006 hakkasid tasapisi turuosa h\xc3\xb5ivama 16:9 ja 16:10 pildisuhted, mis esialgu leidsid rohkem kasutust s\xc3\xbclearvutiekraanides, hiljem ka eraldiseisvates arvutikuvarites. P\xc3\xb5hjus, miks viimased populaarsust koguma on hakanud, on selles, et lisaks laiekraanil filmide vaatamisele ja arvutim\xc3\xa4ngude m\xc3\xa4ngimisele saab ekraanil k\xc3\xb5rvuti kuvada kaks A4 formaadis lehek\xc3\xbclge. Samuti mahub suurte CAD joonistega tegeledes k\xc3\xb5rvale ka men\xc3\xbc\xc3\xbcriba, mis lihtsustab t\xc3\xb6\xc3\xb6 tegemist. 2008. aastal oli k\xc3\xb5ige levinum pildiformaat m\xc3\xbc\xc3\xbcdavatel LCD-kuvaritel 16:10 ja s\xc3\xbclearvutitel 16:9.'