b"\n_START_ARTICLE_\nRootsi-Norra s\xc3\xb5da\n_START_SECTION_\nKieli rahuleping\n_START_PARAGRAPH_\nJuba 1812. aastal, enne samal aastal aset leidnud Napoleoni s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku Venemaale, oli Rootsi kroonprints Karl Johan s\xc3\xb5lminud kokkuleppe tsaar Aleksander I-ga, et Venemaa toetab Rootsi r\xc3\xbcnnakut Norrale, sundimaks Taani-Norrat oma p\xc3\xb5hjapoolsemat osa Rootsile loovutama. Ent Rootsi r\xc3\xbcnnakust Norra vastu keelduti ja Rootsi v\xc3\xa4ed suunati hoopis Prantsuse esimese keisririigi vastu Kesk-Euroopas. Suurbritannia ja Preisimaa diplomaatide ning Karl Johani vaheliste kokkulepete tulemusena saadeti Rootsi v\xc3\xa4ed Napoleoni v\xc3\xa4gede vastu ja vastutasuks pidi peale seda kui Prantsusmaa ja selle liitlased (kelle hulka kuulus ka Taani-Norra) on alistatud, Norra Rootsile loovutatama._NEWLINE_1814. aasta jaanuaris s\xc3\xb5lmitud Kieli rahulepingu tulemusena pidi Taani-Norra kuningas Frederik VI Taani-Norra ja Prantsusmaa vahelise liidu ja Napoleoni s\xc3\xb5dade hilisemates faasides saadud kaotuse t\xc3\xb5ttu Norra Rootsile loovutama. Ent norralased seda lepingut ei tunnistanud.\n_START_SECTION_\nNorra asutav kogu\n_START_PARAGRAPH_\nPrints Christian Frederick, Taani ja Norra eeldatav troonip\xc3\xa4rija ning Norra kindralkuberner, asus vastuhaku etteotsa ja kutsus kokku asutava kogu. Viimane v\xc3\xb5ttis vastu 17. mai liberaalse p\xc3\xb5hiseaduse ning Christian Frederick valiti s\xc3\xb5ltumatu Norra kuningaks._NEWLINE_Vastloodud riigi peana p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Christian Frederick Norra s\xc3\xb5ltumatuse s\xc3\xa4ilitamiseks meeleheitlikult Suurbritannia v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne teise Kuuendasse koalitsiooni kuulunud suurv\xc3\xb5imu toetust saada. Ent v\xc3\xa4lisriikide diplomaadid ei andnud norralastele lootust mistahes v\xc3\xa4lisele toele.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5jav\xc3\xa4ed\n_START_PARAGRAPH_\nNorra armee kogus kokku 30 000 meest ja nad v\xc3\xb5tsid flankeerimist kartes sisse positsioonid Rootsi piirist kaugemal. Norralastel oli v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he laevasid ning enamik neist olid paigutatud Hvaleri saarte l\xc3\xa4histele, mitte kaugele Rootsist._NEWLINE_Rootsi armee koosnes 45 000 mehest, kelle n\xc3\xa4ol oli tegemist kogenud ja h\xc3\xa4sti varustatud s\xc3\xb5duritega. Rootsi merev\xc3\xa4el oli hulk suuri laevasid ja v\xc3\xb5imekus v\xc3\xa4gede liigutamiseks ning dessantide korraldamiseks.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb5jategevus algas 26. juulil Rootsi merev\xc3\xa4e kiire r\xc3\xbcnnakuga Hvaleris asunud Norra suurt\xc3\xbckipaatide vastu. Norra armee evakueeriti ja laevadel \xc3\xb5nnestus p\xc3\xb5geneda, kuid \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud s\xc3\xb5jas need enam ei osalenud. Peamine Rootsi r\xc3\xbcnnak toimus \xc3\xbcle piiri Haldeni l\xc3\xa4hedal, m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes Fredriksteni kindlusest ja seej\xc3\xa4rel seda \xc3\xbcmber piirates ning j\xc3\xa4tkates liikumist p\xc3\xb5hja suunas. Teine 6000 s\xc3\xb5durist koosnev v\xc3\xa4gi maabus Fredrikstadi l\xc3\xa4histel Kr\xc3\xa5ker\xc3\xb8y saarel. Fredrikstad alistus j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval. Sellega algas Rakkestadis asunud Norra s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e peamise osa sisse piiramine._NEWLINE_Kongsvingeri suunas liikuval rindel olid j\xc3\xb5ud v\xc3\xb5rdsemad ja Norra armee peatas l\xc3\xb5puks 2. augustil Rootsi edasitungi Lieri juures ning sai veel \xc3\xbche v\xc3\xb5idu 5. augustil Matrandi all. 3. augustil j\xc3\xb5udis kuningas Christian Frederick \xc3\x98stfoldi juures asunud rindele ja teda veendi oma strateegiat muutma ning kasutama Rakkestadi paigutatud 6000 meest selleks, et rootslastele vastul\xc3\xb6\xc3\xb6k anda. 5. augustil anti k\xc3\xbcll k\xc3\xa4sk vastur\xc3\xbcnnakuks, kuid see v\xc3\xb5eti m\xc3\xb5ni tund hiljem tagasi ja selle tulemusena taganesid Norra v\xc3\xa4ed \xc3\xbcle Askimi vallas Langnes'i k\xc3\xbclas asuva Glomma j\xc3\xb5e. S\xc3\xb5ja viimane suurem lahing peeti 9. augustil Langnesi sillapeal, kus Rootsi v\xc3\xa4ed taaskord tagasi t\xc3\xb5rjuti._NEWLINE_Kuigi Norra s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi oli olnud Langnesis v\xc3\xb5idukas, oli ikkagi nii Norra kui Rootsi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ev\xc3\xb5imudele selge, et Norra kaotus oli v\xc3\xa4ltimatu. Kuigi viimased olid suutnud oma r\xc3\xbcnnakutega rootslastele m\xc3\xb5ned v\xc3\xa4iksemad l\xc3\xb6\xc3\xb6gid anda, survestades seel\xc3\xa4bi Rootsit Norrat suver\xc3\xa4\xc3\xa4nse riigina tunnustama, peeti rootslaste peatamist pikemas perspektiivis v\xc3\xb5imatuks. Kuna s\xc3\xb5da oli Norra riigikassat ka k\xc3\xb5vasti kurnanud, v\xc3\xb5eti vastu Rootsi pakkumine l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisteks. Iga p\xc3\xa4ev, mis Norra kindlalt enda valdusse saamist edasi l\xc3\xbckkas, t\xc3\xb5i rootslastele kindlusetust l\xc3\xb5pptulemuse suhtes ja seega olid s\xc3\xb5ja kiirest l\xc3\xb5pust huvitatud m\xc3\xb5lemad osapooled._NEWLINE_Tavalise Norra s\xc3\xb5duri jaoks n\xc3\xa4is see s\xc3\xb5da halvasti ettevalmistatu ja ka v\xc3\xb5idelduna. Kaotuses s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati Christian Frederickut ja Norra kindralit Haxthausenit, keda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati ka riigireetmises. Norra valitsuse jaoks oli ilmselt tegemist aga l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste jaoks parima v\xc3\xb5imaliku positsiooni saamisega, kuna ilma suurv\xc3\xb5imude toetuseta oli Norra iseseisvust v\xc3\xb5imatu tagada. Ent n\xc3\xb5ustudes l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistega peale v\xc3\xb5itu Langnesis, olid nad olukorras, kus oli v\xc3\xb5imalik hoida \xc3\xa4ra tingimusteta alistumine.\n_START_SECTION_\nTagaj\xc3\xa4rjed\n_START_PARAGRAPH_\n7. augustil esitas Bernadotte norralastele relvarahu ettepaneku. Ettepanekus oli ka suurem j\xc3\xa4releandmine \xe2\x80\x94 Bernadotte aktsepteeris Rootsi valitsuse nimel Eidsvolli p\xc3\xb5hiseadust. Sel viisil loobus ta vaikides ka mistahes n\xc3\xb5uetest sellele, et Norrast saaks ainult Rootsi provints. L\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised algasid Norras Mossi linnas 10. augustil 1814 ja peale m\xc3\xb5nep\xc3\xa4evaseid keerulisi l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi allkirjastati 14. augustil nime Mossi konventsioon kandev relvarahu kokkulepe._NEWLINE_Kuningas Christian Frederick oli k\xc3\xbcll sunnitud troonist loobuma, kuid Norra j\xc3\xa4i personaalunioonis Rootsiga nimeliselt siiski iseseisvaks. Riigi p\xc3\xb5hiseadus kinnitati koos vaid selliste parandustega, mida oli vaja personaaluniooni loomiseks. Kaks \xc3\xbchendatud kuningriiki s\xc3\xa4ilitasid eraldi institutsioonid, v\xc3\xa4lja arvatud kuningas, v\xc3\xa4listeenistus ja poliitika."