b'\n_START_ARTICLE_\nJasper von M\xc3\xbcnster\n_START_PARAGRAPH_\nJasper von M\xc3\xbcnster (15. sajandi l\xc3\xb5pp v\xc3\xb5i 16. sajandi algus, Friisimaa \xe2\x80\x93 1577, Aizkraukle) oli Liivi ordu maamarssal koadjuutorivaenuse ajal._NEWLINE_Jasperi vanemad oli Rolf von M\xc3\xbcnster ja Bauwe von Heemstra. Ta s\xc3\xbcndis Kesk-Friisimaal Duursum in den Hami valdustes Groningeni l\xc3\xa4hedal. Tema suguv\xc3\xb5sa p\xc3\xa4rines Vestfaalist M\xc3\xbcnsteri piiskopkonnast, kuid oli Friisimaale v\xc3\xa4lja r\xc3\xa4nnanud. Tema isa oli Utrechti piiskopkonnas mitmetes olulistes ametites, vend J\xc3\xbcrgen oli aga Friisi krahvide ja Gelderni hertsogi teenistuses. Jasperi vennapoeg Johann von M\xc3\xbcnster oli Riia toomh\xc3\xa4rra ning elas p\xc3\xa4rast Liivi ordu likvideerimist koos oma onuga Aizkraukles. Jasperi teine sugulane Hermann von M\xc3\xbcnster oli 1544. aastal V\xc3\xb5nnus v\xc3\xbcrstlik hoovikohtunik ja talli\xc3\xbclem. Liivi ordu teenistuses asus ka Jasperi vend Georg, kes 1550. aastatel saadeti Vestfaali ordule v\xc3\xa4gesid koguma._NEWLINE_M\xc3\xbcnster saabus t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 1510. aasta paiku Liivimaale ning astus 1515. aasta paiku Liivi ordusse. 1538. aastal oli ta ordu majandus\xc3\xbclem (Sch\xc3\xa4ffer) V\xc3\xb5nnus, 1540. aastal sai tast Aluliina komtuur. 1551. aastal valiti M\xc3\xbcnster Liivi ordu maamarssaliks._NEWLINE_M\xc3\xbcnsterit on s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatud selles, et ta p\xc3\xbc\xc3\xbcdis kokku m\xc3\xa4ngida Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollerni ja tema koadjuutori Christoph von Mecklenburgiga, et ordumeistriks saada ja Vana-Liivimaad seej\xc3\xa4rel sekulariseerida. M\xc3\xbcnsteri lootis t\xc3\xb5epoolest, et eaka ordumeistri Heinrich von Galeni peatse surma j\xc3\xa4rel valitakse ta uueks ordu juhiks. M\xc3\xbcnsteri poliitilised veendumused erinesid aga tunduvalt Galeni ja ordu m\xc3\xb5jukuselt kolmanda mehe Wilhelm F\xc3\xbcrstenbergi omast, sest marssal soovis Venemaa n\xc3\xb5udmistele (eriti Tartu maksule) vastuseismiseks luua suurt liitu Rootsi ja Poola-Leeduga. Enamik teistest orduk\xc3\xa4sknikest oli selle vastu, sest kartsid, et liit Zygmunt II-ga v\xc3\xb5iks kaasa sellest s\xc3\xb5ltuvusse langemise. M\xc3\xb5ned siiski ka toetasid M\xc3\xbcnsteri poliitikat ja nii tekkis hiljemalt 1554. aastaks ordu sees kaks rivaliteetset gruppi, millest \xc3\xbchte juhtis M\xc3\xbcnster, teist aga F\xc3\xbcrstenberg. M\xc3\xbcnster p\xc3\xbc\xc3\xbcdis oma positsiooni parandamiseks leida toetust ka v\xc3\xa4ljastpoolt ordut, mist\xc3\xb5ttu s\xc3\xb5lmis ta head suhted peapiiskop Wilhelmiga, kes samuti pooldas liitu Poola-Leeduga. Kuid see muutis M\xc3\xbcnsteri suhteid ordu \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud juhtkonnaga tunduvalt vaenulikumaks, sest peapiiskoppi arvati sepitsevat koos venna ja Zygmunt II-ga orduvastaseid plaane. Kuni 1556. aasta alguseni l\xc3\xb5he ordus siiski veel p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliseks ei muutunud: 1555. aasta suvel p\xc3\xbc\xc3\xbcdis Galen M\xc3\xbcnsterit ja F\xc3\xbcrstenbergi lepitada, pakkudes v\xc3\xa4lja Rootsi-liidu idee, mis k\xc3\xbcll eba\xc3\xb5nnestus._NEWLINE_1556. aasta m\xc3\xa4rtsis toimunud maap\xc3\xa4eval pakkus M\xc3\xbcnster veel kord v\xc3\xa4lja suure liidu idee Rootsi, Poola ja Preisimaaga. Sealjuures kristiseeris ta tugevalt F\xc3\xbcrstenbergi v\xc3\xa4idetavat Vene-s\xc3\xb5bralikkust ja soovitas k\xc3\xb5igest hoolimata loota ennek\xc3\xb5ike Poolale. Ordule osutus see ettepanek aga vastuv\xc3\xb5etamatuks. Aprillis valiti ordumeistri koadjuutoriks F\xc3\xbcrstenberg, mille j\xc3\xa4rel M\xc3\xbcnster tundis ennast tugevalt solvatuna. Ordus toetuseta j\xc3\xa4\xc3\xa4nuna p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta Wilhelmi ja tolle venna Albrechti poole. Viimane soovitas talle aprilli l\xc3\xb5pus D\xc3\xbcnam\xc3\xbcndesse minna ja orduvastaseks r\xc3\xbcnnakuks valmistuda. Kuid temale alluvad D\xc3\xbcnam\xc3\xbcnde ja Aizkraukle komtuurid j\xc3\xa4id ordumeistrile ustavaks ja M\xc3\xbcnster oli sunnitud peapiiskopi juurde p\xc3\xb5genema. Mai l\xc3\xb5pus lahkus ta maalt ja resideeris aastaid Kaunases. T\xc3\xa4nu sellele p\xc3\xa4\xc3\xa4ses ta ka vangistamisest ja koadjuutorivaenuses otseselt ei osalenud. Ka Posvoli leping ei v\xc3\xb5imaldanud M\xc3\xbcnsteril naasta, ehkki ta palus Poola kuningal end marssaliks v\xc3\xb5i ordumeistri koadjuutoriks ennistada. Alles 1560. aastal, kui Poolaga liidu s\xc3\xb5lminud uus ordumeister Gotthard Kettler ta k\xc3\xb5igist reetmiss\xc3\xbc\xc3\xbcdistustest vabastas, sai M\xc3\xbcnster Liivimaale tagasi tulla. 1561. aastal sai ta oma valitsuse alla Vindavi komtuurkonna, ordu likvideerimise j\xc3\xa4rel elas ta Kuramaa hertsogiriigis Aizkraukles, kus venelased ta 1577. aasta s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igu ajal tapsid.'