b'\n_START_ARTICLE_\nUDK\n_START_SECTION_\nKonrad Gesner\n_START_PARAGRAPH_\nRenessansiaja \xc3\xb5petlane Konrad Gesner, keda kutsutakse L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopa bibliograafia isaks, l\xc3\xa4htus liigitamisel "seitsme vabakunsti" ja fakulteedis\xc3\xbcsteemist. Tema liigituss\xc3\xbcsteemis oli 21 pealiiki, koos alaliikidega kokku \xc3\xbcle 250 liigi._NEWLINE_Valgustusajal (17. saj.) j\xc3\xb5udis teadus k\xc3\xbcpsusikka.\n_START_SECTION_\nPrantsuse klassifikatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n17. sajandi l\xc3\xb5pust alates hakkab raamatukogudes levima nn "prantsuse klassifikatsioon", mis kujunes l\xc3\xb5plikult v\xc3\xa4lja alles 19. sajandi keskel. T\xc3\xa4nu prantsuse klassifikatsioonile hakkas v\xc3\xa4lja kujunema \xc3\xbchtne ja rahvusvaheline raamatukogu ja bibliograafia liigitus. Prantsuse klassifikatsiooni on nimetatud ka raamatukaubanduslikuks klassifikatsiooniks, kuna seda kasutati raamatukauplustes ning nende juures asuvates raamatukogudes. Prantsuse klassifikatsiooni loojaks on Gabriel Naud\xc3\xa9, kes oma k\xc3\xa4siraamatus "N\xc3\xb5uandeid raamatukogu korraldamiseks"(1627) avaldas suurt t\xc3\xa4helepanu raamatukogu otstarbekale sisemisele t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldusele. Selleks soovitas kasutada s\xc3\xbcstemaatilist paigutust, mis j\xc3\xa4rgis t\xc3\xa4pselt fakulteedis\xc3\xbcsteemi.\n_START_SECTION_\nBrunet\' klassifikatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n18. sajandil andis Jacques-Charles Brunet (1780\xe2\x80\x931867) v\xc3\xa4lja oma detailse klassifikatsiooni, millel oli \xc3\xbchiseid jooni Baconi klassifikatsiooniga. Brunet\' klassifikatsioon muutus rahvusvaheliseks ning ilmus 1810 raamatus "Raamatukaupmehe ja raamatus\xc3\xb5bra meelespea".\n_START_SECTION_\nUDK Eestis\n_START_PARAGRAPH_\n1911. aastal toimus Peterburis 1. \xc3\x9clemaailmne Raamatukogunduse Kongress, kus oli kohal ka Eesti 6-liikmeline esindus. Kongressil tutvustati muuhulgas ka UDK-d._NEWLINE_Eestis v\xc3\xb5eti UDK kasutusele 1921. aastal Tartus. 1923. aastal v\xc3\xb5eti vastu otsus kasutada UDK-d avalikes raamatukogudes, 1925 tehti see otsus kohustuslikuks. 1924. aastal Eesti Vabariigi Riigiraamatukogus._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude ajal oli UDK kasutusel Eesti teadusraamatukogudes: praeguses Eesti Rahvusraamatukogus, Tartu \xc3\x9clikooli Raamatukogus, praeguses Tallinna \xc3\x9clikooli, tollal Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogus, Tallinna Tehnika\xc3\xbclikooli Raamatukogus. P\xc3\xa4rast Eesti taasiseseisvumist kasutatakse UDK rahvusvahelise etalonv\xc3\xa4ljaande "UDC Master Reference File" alusel koostatud UDK eestikeelset v\xc3\xa4ljaannet("UDK. Universaalne Detsimaalklassifikatsioon. Liigitustabelid." Tallinn,1999. 1084 lk), mis h\xc3\xb5lmab \xc3\xbcle 60 000 jaotise. Sama v\xc3\xa4ljaande alusel liigitatakse ka rahvaraamatukogudes. UDK indeksiga on varustatud ka koondkataloogi ESTER kirjed.\n_START_SECTION_\nUDK pealiigid:\n_START_PARAGRAPH_\n0 \xc3\x9cldteosed_NEWLINE_1 Filosoofia. Ps\xc3\xbchholoogia_NEWLINE_2 Religioon. Teoloogia_NEWLINE_3 \xc3\x9chiskonnateadused_NEWLINE_4 vaba (kuni aastani 1964 Keeleteadus, mis on viidud pealiiki 8)_NEWLINE_5 Matemaatika. Loodusteadused_NEWLINE_6 Rakendusteadused. Meditsiin. Tehnika_NEWLINE_7 Kunst. Dekoratiiv- ja tarbekunst. Fotograafia. Muusika. M\xc3\xa4ngud. Sport_NEWLINE_8 Keeleteadus. Filoloogia. Ilukirjandus. Kirjandusteadus_NEWLINE_9 Geograafia. Biograafiad. Ajalugu'