b'\n_START_ARTICLE_\nKiirabi\n_START_SECTION_\nKiirabi ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nErakorraline meditsiiniabi p\xc3\xa4rineb ajast, kui inimesi \xc3\xbcldse ravima hakati. Seejuures ei saa aga kuni 20. sajandi eKr keskpaigani vaadelda erakorralist meditsiiniabi (seal hulgas kiirabi) eraldi meditsiiniharuna. Erakorraline meditsiini tunnustati omaette kliinilise erialana alles 1960. aastatest. Erakorraline meditsiin on l\xc3\xa4hedalt seotud s\xc3\xb5jameditsiiniga ning sellest valdkonnast kandunud tsiviiltervishoidu._NEWLINE_Tervishoiu alusp\xc3\xb5him\xc3\xb5tete (diagnoos, haiguse ennetamine jmt) kasutuselev\xc3\xb5tu saab omistada vanaegiptlastele. Ka on vanim teadaolev meditsiiniabi k\xc3\xa4sitlev dokument, Kahuni g\xc3\xbcnekoloogiline pap\xc3\xbc\xc3\xbcrus, on p\xc3\xa4rit Vana-Egiptusest. Tegemist on ligikaudu aastast 1800 e.m.a p\xc3\xa4rineva meditsiinilise traktaadiga. Kaasaegses t\xc3\xa4henduses erakorralist arstiabi k\xc3\xa4sitleb samuti Vana-Egiptusest p\xc3\xa4rit Edwin Smithi pap\xc3\xbc\xc3\xbcrus, mis on dateeritude aastasse 1500 e.m.a. Edwin Smithi pap\xc3\xbc\xc3\xbcruse puhul on t\xc3\xb5en\xc3\xa4olisel tegemist lahingus vigastatute ravisoovitustega. Nimetatud traktaadis on n\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4sitletud alal\xc3\xb5ualiigese nihestuse ravi. Kirjeldatud meetodit kasutatakse t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani._NEWLINE_Ligikaudu aastal 100 e.m.a ehitati Rooma riigis valetudinariumi-nimelised asutused. Mitmed neist on osaks Vana-Rooma kindluste varemeist. Valetudinariumi kogu olemusest ei ole selget \xc3\xbclevaadet, sest v\xc3\xa4hemalt osaliselt v\xc3\xb5is tegemist olla laoga. Samas on teada, et J. Caesar n\xc3\xb5udis meedikute viibimist lahinguv\xc3\xa4ljal, et abi andmine oleks v\xc3\xb5imalikult kiire. S\xc3\xbcndmuskohal abi andmise j\xc3\xa4rel tuli kannatanud viia just valetudinariumisse paranema._NEWLINE_1767 moodustati Amsterdamis kodanike aktiiv, kes abistas uppunuid ja levitas infot abistamise kohta._NEWLINE_Napoleon I juhitud Itaalia s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igu ajal t\xc3\xb5i erakorralisse meditsiini murrangu prantsuse arst Dominique-Jean Larrey (1766\xe2\x80\x931842). Tema initsiatiivil loodi 1792. aastal nn liikuvad ambulatooriumid (prantsuse ambulances volantes). Nende eesm\xc3\xa4rgiks oli kiire haavatute evakueerimine s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ljalt alguses sidumispunkti ja edasi haiglasse. Temale omistatakse ka triaa\xc5\xbe alusp\xc3\xb5him\xc3\xb5tete loomist. Lahinguv\xc3\xa4ljal aitas ta esmalt raskemini haavatuid, j\xc3\xa4ttes k\xc3\xb5rval auastme, mis senini oli abiandmise j\xc3\xa4rjekorra m\xc3\xa4\xc3\xa4ranud._NEWLINE_1800. aastate alguses k\xc3\xa4ivitus s\xc3\xb5jameditsiinikogemuste rakendamine tsiviiltervishoius. 1832 loodi Londonis koolerahaigete transpordiks m\xc3\xb5eldud hobuvankriga kiirabibrigaad. Meditsiini arengule vastavalt oli tegu puhtalt transpordivahendiga. 19. sajandi l\xc3\xb5puks paigutati kiirabibrigaadid haiglasse, kust neid sai v\xc3\xa4lja kutsuda haigete haiglasse viimiseks. 19. sajandi jooksul toimus erakorralise meditsiini s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elise ja tsiviilharu l\xc3\xb5imumine. Ehkki t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani eristatakse tsiviil- ja s\xc3\xb5jameditsiini, on tegemist pigem kontekstip\xc3\xb5hise jaotusega. Ravimetoodika on m\xc3\xb5lemas pooles sama._NEWLINE_1853. aastal puhkenud Krimmi s\xc3\xb5jas haavatute evakuatsiooni juba kasutati, kuid haavatute ravi toimus antisanitaarsetes tingimustes. Puudu oli nii meedikutest kui t\xc3\xb6\xc3\xb6vahenditest. Sagedased olid koolera ja t\xc3\xbc\xc3\xbcfuse puhangud. 1854. aastal s\xc3\xb5itis meditsiini\xc3\xb5de Florence Nightingale koos 38 enda v\xc3\xa4lja\xc3\xb5petatud \xc3\xb5ega t\xc3\xb6\xc3\xb6le Selimiye s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ebaasi. N\xc3\xa4hes meditsiiniabi halba olukorda, kutsus F Nightingale ajalehe The Times kaudu \xc3\xbcles t\xc3\xa4iustama s\xc3\xb5jameditsiini. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6s haigla \xc3\xbclema dr Edmund Alexander Parkesiga suudeti luua raviks vajalikud tingimused ja t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldus. Ehkki bakterite domeen oli teada v\xc3\xa4hemalt 1763. aastal, ei pidanud meedikud saavutatud suremuse langust hea h\xc3\xbcgieeni tulemuseks. R\xc3\xb5hutati v\xc3\xa4rske \xc3\xb5hu, t\xc3\xb6\xc3\xb6tava kanalisatsiooni ja piisava toitmise t\xc3\xa4htsust, mis vastasid ajastu arusaamadele raviprotsessist. Algselt Slimiye baasis paiknenud laatsaretti ja The Timesi artikli j\xc3\xa4rel ehitatud Renkioi v\xc3\xa4lihaiglat saab lugeda esimesteks s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e v\xc3\xa4lihaiglateks._NEWLINE_Ameerika \xc3\x9chendriikide kodus\xc3\xb5ja puhkemise ajaks 1861. aastal oli erakorralises meditsiiniabis \xc3\xbcheks peamiseks edasiminekuks kloroformi avastamine. Esimene anesteesia tehti kloroformiga 1847. aastal, mis 14 aastat hiljem alanud kodus\xc3\xb5ja alguseks oli laiemalt levinud. Algselt mitterahuldavalt organiseeritud meditsiiniteenistuse parandamises saavutas enam edu Unioon. Kasutusele v\xc3\xb5eti haavatute ravi lahinguv\xc3\xa4ljal, amputeerimine kloroformi ning etanooli kombinatsioonnarkoosis ning j\xc3\xb5elaevadele paigutatud v\xc3\xa4lihospidalid. Ameerika \xc3\x9chendriikide kodus\xc3\xb5da saab lugeda esimeseks tehnoloogiliselt modernseks s\xc3\xb5jaks. Kasutusse v\xc3\xb5eti t\xc3\xb5husam s\xc3\xb5jatehnika, erakorralise meditsiiniabi kontekstis sai aga esmakordselt r\xc3\xa4\xc3\xa4kida tervet s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge haaranud s\xc3\xb5jameditsiinis\xc3\xbcsteemist._NEWLINE_M\xc3\xa4rgilise t\xc3\xa4hendusega oli 1908. aastal toimunud esimene haiglaeelse erakorralise meditsiini kongress Frankfurdis. Nimetatud kongressil k\xc3\xa4sitleti haiglaeelset meditsiiniabi esmakordselt eraldi meditsiiniharuna. Algselt suhtuti arstide haiglaeelsesse ravietappi paigutamisse t\xc3\xb5rjuvalt, kuid selline seisukoht muutus peatselt. 1935. aastal avaldas Saksa kirurg M Kirchner seisukoha, mille j\xc3\xa4rgi eluohtlikus seisundis haige juurde peavad meedikud kohale tulema. Seisukoht oli risti vastupidine tolleaegsele praktikale s\xc3\xbcndmuskohal mitte abi anda. Antud seisukoht muutus aluseks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasele franko-germaani kiirabikorraldusele, mille j\xc3\xa4rgi eluohtlikus seisundis haigeid k\xc3\xa4sitlevad s\xc3\xbcndmuskohal t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani arstid._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja algusest Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puni j\xc3\xa4tkus erakorralise meditsiini valdkonnas innovatsioon. Esimeses maailmas\xc3\xb5jas muutus tavaliseks autodega teostatav kiirabitransport. Samuti v\xc3\xb5eti Esimeses maailmas\xc3\xb5jas kasutusele kuldse tunni p\xc3\xb5him\xc3\xb5te. Teises maailmas\xc3\xb5jas kasutati haavatute transpordiks esmakordselt \xc3\xb5hukeid. Tsiviilvaldkonna erakorraline meditsiin j\xc3\xa4i aga vaatamata s\xc3\xb5jakogemustele ajast maha._NEWLINE_1949. aastal n\xc3\xa4itas initsiatiivi dr K. Easton. N\xc3\xa4hes haiglaeelse erakorralise meditsiiniabi n\xc3\xb5rka organiseeritust, kutsus ta arste vabatahtlikult liiklus\xc3\xb5nnetustele kohale minema. Algatust n\xc3\xa4hakse \xc3\xbche peamise l\xc3\xa4htepunktina Inglismaal loodud \xc3\xbcleriigilisele kiirabis\xc3\xbcsteemile. Dr Eastoni algatusest on t\xc3\xa4naseks saanud operatiivteenistusi vabatahtlikult abistavate meedikute organisatsioon. 1957 loodi Saksamaal esimene arsti juhtimisel t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud kiirabibrigaad. Plaan oli esialgselt viia s\xc3\xb5jakogemused tsiviilmeditsiini ning opereerida haigeid s\xc3\xbcndmuskohal. Kontseptsioon kandepinda siiski ei leidnud. K\xc3\xbcll aga v\xc3\xb5ib alates 1950. aastate algusest n\xc3\xa4ha tendentsi, kus haiglasisene ja haiglaeelne erakorraline meditsiin hakkavad \xc3\xbcksteisest n\xc3\xa4htavalt eralduma. Haiglaeelsele erakorralisele meditsiinile (kiirabile) hakati vaatlema kui haiglasisesele erakorralisele abile eelnevat astet._NEWLINE_1954. aastal demonstreeris J. Elam esmakordselt, et elustamisv\xc3\xb5tted on efektiivsed. Elustamisv\xc3\xb5tted olid tuntud ka varem, kuid ei olnud t\xc3\xb5estatud, et need aitavad hoida k\xc3\xa4igus vereringet. Peatselt j\xc3\xa4rgnes teine l\xc3\xa4bimurre. 1956. aastal avaldati artikkel, kus P. Zoll t\xc3\xb5estas, et inimkehale m\xc3\xb5juva elektrienergiaga on v\xc3\xb5imalik muuta s\xc3\xbcdame r\xc3\xbctmi. S\xc3\xbcndis defibrillatsioon kui meetod. Elustamisoskused said 1980. aastateks kiirabi p\xc3\xb5hioskuseks._NEWLINE_Kiirabi organiseerimisel saadi suuri kogemusi Korea ja Vietnami s\xc3\xb5jas. Alguse sai s\xc3\xbcsteemne traumahaige k\xc3\xa4sitlemine haiglaeelses- ja haiglaravietapis. Rutiinseks muutus haigete transport helikopteritega. Viimaseks suuremaks edusammuks erakorralises meditsiinis oli terapeutilise h\xc3\xbcpotermia teostamine. Alates 2001 avaldatud teedrajavatest uuringutest on elustamisj\xc3\xa4rgsest jahutamisest kujunenud standardmeetod. Elustamisj\xc3\xa4rgne organismi jahutamine ehk terapeutiline h\xc3\xbcpotermia v\xc3\xa4hendab vereringe taastumise j\xc3\xa4rel \xc3\xbcldist hapnikutarvet, seel\xc3\xa4bi ka hapniku suhtelist puuduj\xc3\xa4\xc3\xa4ki.\n_START_SECTION_\nHaiglaeelse erakorralise meditsiiniabi (kiirabi) organiseerimine\n_START_PARAGRAPH_\nHaiglaeelne erakorraline meditsiiniabi (kiirabi) selle s\xc3\xb5na kitsas ja kaasaegses t\xc3\xa4henduses on v\xc3\xb5rdlemisi uus n\xc3\xa4htus. Selles t\xc3\xa4henduses meditsiiniabist saame r\xc3\xa4\xc3\xa4kida 1960 aastatest. Vaidlusi kiirabi organiseerimise parima viisi \xc3\xbcle on peetud pikemat aega. Vaidluste objektiks on olnud k\xc3\xb5ik kiirabi organiseerimise aspektid. Kiirabi on tugevas s\xc3\xb5ltuvuses riikide sisemisest tervishoiupoliitikast ning seet\xc3\xb5ttu on n\xc3\xa4eme erinevate riikides erinevatel alustel kiirabikorraldust. Parima meetodi v\xc3\xa4ljaselgitamist takistab asjaolu, et iga kiirabis\xc3\xbcsteem opereerib haiglav\xc3\xa4lises, korratus olukorras, kus detailsete reeglite kehtestamine (ja \xc3\xbchtlasi tulemuste hilisem uurimine) on haigete mitmekesisuse t\xc3\xb5ttu tugevalt raskendatud. Uuringuid on tehtud rohkesti, kuid universaalselt head kiirabis\xc3\xbcsteemimudelit senini ei ole. N\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4ivad t\xc3\xa4nini vaidlused traumahaige haiglav\xc3\xa4lise k\xc3\xa4sitlemise \xc3\xbcle. Osa arstidest leiab, et parimaks abiks on viivitusteta transport haiglasse, teised pooldavad ravi alustamist s\xc3\xbcndmuskohal. Toetust on leidnud arusaam, et iga haiguse ravi tuleb kiire transport vs ravi kohapeal vaidluses vaadata eraldi. Kuiv\xc3\xb5rd kiirabi p\xc3\xb5hitegevuseks on meditsiiniabi andmine, siis abiandmise kontseptsioonist s\xc3\xb5ltub organisatsioonis k\xc3\xb5ik muu. Maailma riikide kiirabiorganisatsioonide vahel esineb m\xc3\xa4rgatavad erinevusi juhtimisahelas, meditsiinipersonali kvalifikatsioonis, kiirabiorganisatsiooni \xc3\xb5iguslikes alustes jne. Sellegipoolest saab \xc3\xbcldistatult nimetada m\xc3\xb5ned juhtivad organisatoorsed suunad, mis teataval m\xc3\xa4\xc3\xa4ral maailmas domineerivad.\n_START_SECTION_\nKiirabikorralduse BLS- ja ALS-suund\n_START_PARAGRAPH_\nAdvanced life support (ALS) ja basic life support (BLS) on kiirabikorralduse juhtm\xc3\xb5tetena p\xc3\xa4rit USA-st ning on teataval m\xc3\xa4\xc3\xa4ral angloameerikaliku kiirabikorralduse alamsuunad. Seda k\xc3\xbcll vaid osaliselt. BLS-i ja ALS-i kontseptsioonide aluseks ei ole niiv\xc3\xb5rd personali kvalifikatsioon, kui just osutatava meditsiiniabi ampluaa. BLS-i t\xc3\xb5lgitakse eesti keelde sageli kui \'p\xc3\xb5hilised elustamisv\xc3\xb5tted\' ning ALS-i kui \'elustamise spetsiifilised raviv\xc3\xb5tted\'. Maailmas k\xc3\xa4sitletakse neid m\xc3\xb5isteid siiski m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra laiemalt kui seda on vaid keskendumine elustamisele. ALS ja BLS leiavad kasutust ka muude seisundite ravis. Seet\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5iks neid m\xc3\xb5isteid k\xc3\xa4sitleda kui eluohtliku seisundi p\xc3\xb5hilisi ja spetsiaalseid raviv\xc3\xb5tteid. ALS laiendatakse vahel ka fraasiks advanced caridac life support (ACLS) v\xc3\xb5i ka advance trauma life support (ATLS). Esimesel juhul m\xc3\xb5eldakse eluohtliku s\xc3\xbcdamehaiguse spetsiaalseid raviv\xc3\xb5tteid ning teisel juhul traumaravi spetsiaalseid raviv\xc3\xb5tteid. ACLS ja ATLS on ALS-i t\xc3\xa4iendused ning neid eraldi organisatoorsete suundadena ei k\xc3\xa4sitleta._NEWLINE_BLS-i kasutamisel lepitakse kokku kiirabis kasutatavad abistamismeetodid. BLS-i puhul piirduvad need vaid k\xc3\xb5ige elementaarsema osaga patsientide abistamisel (n\xc3\xa4iteks lahastamine), misj\xc3\xa4rel patsient transporditakse kiiresti l\xc3\xa4himasse haiglasse._NEWLINE_ALS-i kasutamisel lepitakse kokku kiirabis kasutatavad abistamismeetodid. ALS-i puhul kasutatakse keerukamaid raviv\xc3\xb5tteid kui BLS-i puhul. N\xc3\xa4iteks ravitakse ALS-s\xc3\xbcsteemis osasid r\xc3\xbctmih\xc3\xa4ired, mida BLS-i p\xc3\xb5him\xc3\xb5tete j\xc3\xa4rgi ei tehta. BLS-i angloameerika variandi puhul transporditakse patsient samuti kiiresti haiglasse. Franko-germaani suund ALS-i k\xc3\xa4sitlusest ei propageeri k\xc3\xbcll s\xc3\xbcndmuskohal viivitamist, kuid \xc3\xb5igeks peetakse transpordile eelnevat stabiliseerimist ja raviprotseduure.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hiliste korralduslike suundade kombinatsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nEelnevalt kirjeldatud suundades esineb sagedasti variatsioone ja omavahelisi kombinatsioone. Rootsis rakendatakse franko-germaani s\xc3\xbcsteemi variatsiooni, kus kiirabit\xc3\xb6\xc3\xb6tajateks on ainult \xc3\xb5ed, kellel on nii BLS kui ka ALS osutamiseks vajalikud oskused. K\xc3\xb5ikides s\xc3\xbcsteemides tegelevad vasts\xc3\xbcndinute ravi ja transpordiga vaid arsti juhtimisel t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad brigaadid. \xc3\x95hukitega transport toimub samuti pea alati arstide juhtimisel. Venemaa kiirabis\xc3\xbcsteemi iseloomulikuks tunnuseks on kiirabis\xc3\xbcsteemi sees olevad spetsialiseerunud brigaadid. N\xc3\xa4iteks on Venemaal olemas vaid erakorralise s\xc3\xbcnnitusabi andmiseks m\xc3\xb5eldud spetsiaalkiirabibrigaad.\n_START_SECTION_\nKiirabikorraldus v\xc3\xa4ljaspool tavalist olukorda\n_START_PARAGRAPH_\nHaiglaeelne erakorraline meditsiini areng on selle viinud valdkondadesse, kus meditsiiniabi piirdus varem esmaabiga. Sellisteks valdkondadeks on n\xc3\xa4iteks korrakaitse aga ka abikauged piirkonnad ookeanilaevadel ning naftaplatvormidel. Erakorraline meditsiiniabi on sel juhul n-\xc3\xb6 peamise tegevuse k\xc3\xb5rvaleriala. Selliseks k\xc3\xa4sitluseks sobib h\xc3\xa4sti angloameerika mudel, mis eeldabki piiratud, algoritmidel p\xc3\xb5hinevat tegutsemist. N\xc3\xa4iteks omandavad USA-s osa SWAT-\xc3\xbcksuse v\xc3\xb5itlejatest kiirabitehniku oskused, mis v\xc3\xb5imaldab neil anda abi seal, kus abiandja ise on ohtlikus olukorras."Scoop and run" p\xc3\xb5him\xc3\xb5te on kasutusel ka lahingukannatanute abistamisel s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ljal ja laiemalt kogu s\xc3\xb5jameditsiinis. Haiglaeelse erakorralise meditsiini p\xc3\xb5him\xc3\xb5tted on kasutusel ka polaarjaamades.\n_START_SECTION_\nKiirabi rahastamine\n_START_PARAGRAPH_\nPeamisi k\xc3\xbcsimusi mingi organisatsiooni toimimisel on selle olemasolule finantskatte leidmine. Enamasti rahastatakse haiglaeelset erakorralist meditsiiniabi kohaliku omavalitsuse ja/v\xc3\xb5i riigieelarvest. Niisiis on tegemist \xc3\xbchiskonna \xc3\xbcldistes huvides antava avaliku abiga (avaliku teenusega), milleks kuluv raha v\xc3\xb5etakse maksude n\xc3\xa4ol f\xc3\xbc\xc3\xbcsilistelt ja juriidilistelt isikutelt. Erakorralist haiglaeelset meditsiiniabi rahastatakse vahel ka eraomanduses olevatest finantsvahenditest. Sel juhul on sageli tegemist mingi suur\xc3\xbcrituse (rahvaspordiv\xc3\xb5istlus, kultuuri\xc3\xbcritus jne) julgestamiseks kaasatud kiirabibrigaadiga. Samas v\xc3\xb5idakse n\xc3\xb5uda m\xc3\xb5ningatelt ettev\xc3\xb5tetelt (n\xc3\xa4iteks teatud suurusega lennujaamadelt) kiirabibrigaadi olemasolu. Sel juhul on tegemist kiirabibrigaadiga, mis tegutseb v\xc3\xa4iksemal alal kui tavaks olev maakond, linn v\xc3\xb5i riik. \xc3\x9cldjoontes iseloomustabki avalikest vahenditest rahastatavat kiirabi laiem v\xc3\xa4ljakutsepiirkond, eraomanduses olevat aga kitsa \xc3\xbclesande t\xc3\xa4itmisele orienteeritus. Paljalt turumajanduslikul p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttel, st abi andmise eest saadaval tasul, talitlevat kiirabi ei ole teada.\n_START_SECTION_\nKiirabi varustus\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmas ei ole \xc3\xbchtset kiirabi varustuse klassifikatsiooni. Seet\xc3\xb5ttu p\xc3\xb5hineb varustuselementide r\xc3\xbcgmitamine v\xc3\xa4ljakujunenud tavadel. Haiglaeelse ja haiglasisese erakorralise meditsiini valdkonnas kasutatakse sarnast varustust. Erinevused tulenevad peamiselt asjaoludest, et kiirabi varustus peab vastu pidama v\xc3\xa4litingimustes ning olema kompaktsem ning kergem.\n_START_SECTION_\nKiirabi t\xc3\xb6\xc3\xb6riietus ja isikukaitsevahendid\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6riietuse kasutamise eesm\xc3\xa4rgiks on isikliku riietuse s\xc3\xa4\xc3\xa4stmine t\xc3\xb6\xc3\xb6\xc3\xbclesannete t\xc3\xa4itmisel. Samuti v\xc3\xb5imaldab t\xc3\xb6\xc3\xb6riietuse kasutamine meedikute eristamist s\xc3\xbcndmuskohal. Kiirabi t\xc3\xb6\xc3\xb6riietus kujundatakse igas riigis eraldi. Kiirabiorganisatsiooni seotuse korral p\xc3\xa4\xc3\xa4steteenistuse v\xc3\xb5i politseiga kannavad kiirabit\xc3\xb6\xc3\xb6tajad sageli detailselt reglementeeritud vormi. Vormi kannavad tavaliselt ka s\xc3\xb5jav\xc3\xa4emeedikud. Riikides, kus haiglaeelne erakorraline meditsiin on rohkem tsiviilvaldkonna osa, kehtestatakse enamasti \xc3\xbcldised n\xc3\xb5uded, kuid iga asutus tellib ja kujundab t\xc3\xb6\xc3\xb6riietuse iseseisvalt. N\xc3\xa4iteks Eesti Vabariigis n\xc3\xb5utakse kiirabi t\xc3\xb6\xc3\xb6riietuselt vaid punast v\xc3\xa4rvi kanga kasutamist, k\xc3\xb5ikides suundades paistvaid helkurribasid ning kiirabiasutuse nime t\xc3\xb6\xc3\xb6taja seljal. Jalan\xc3\xb5ude valik tehakse kliimast l\xc3\xa4htuvalt. T\xc3\xb6\xc3\xb6riietus pakub reeglina kaitset vaid ilmastiku eest._NEWLINE_Esmaste isikukaitsevahenditena kasutatakse n\xc3\xa4omaske, kummikindaid ning kergeid kaitse\xc3\xbclikondi. Sellise varustusega saab ennast kaitsta patsiendilt saadava nakkuse eest. S\xc3\xb5ltuvalt vajadusest, kasutatakse vahel ka kiivreid. Tsiviilkiirabit\xc3\xb6\xc3\xb6tajad tavaliselt keerukamat kaitsevarustust ei kasuta. Patsient puhastatakse saastest enne kui ta meedikuteni j\xc3\xb5uab. S\xc3\xb5jav\xc3\xa4e- ja politseimeedikud osutavad lahingus abi t\xc3\xa4ies lahinguvarustuses.\n_START_SECTION_\nRavimid ja ravimite manustamise vahendid\n_START_PARAGRAPH_\nMaailma kiirabibrigaadide varustuses on erinevad ravimid. V\xc3\xa4iksema v\xc3\xa4lja\xc3\xb5ppega brigaadide k\xc3\xa4sutuses on piiratum kogus ravimeid, mis vahel piirdub vaid kahe elustamiseks m\xc3\xb5eldud ravimiga. M\xc3\xb5ningatel juhtudel kasutatakse ka eeldoseeritud s\xc3\xbcstlaid. See t\xc3\xa4hendab, et meedik ei pea v\xc3\xb5tma s\xc3\xbcstlasse \xc3\xb5ige doosi jagu ravimit, vaid s\xc3\xbcstib \xc3\xbche s\xc3\xbcstla jagu ravimit. Teise \xc3\xa4\xc3\xa4rmuse moodustavad sisuliselt liikuvad intensiivravipalatid, kus ravimite valik ei erine haiglast. Ravimgruppidest kasutatakse valuvaigisteid, s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmi kiirendavaid ja aeglustavaid aineid, verer\xc3\xb5hku t\xc3\xb5stvaid ja langetavaid aineid ning hingamisteid avavaid ravimeid._NEWLINE_Ravimite doseerimiseks kasutatakse s\xc3\xbcstlaid ja nebulisaatoreid. Automaats\xc3\xbcstalde abil saab ravimeid manustada pideva joana. Automaats\xc3\xbcstalde \xc3\xbchendamiseks patsiendiga kasutatakse voolikuid ning mitmesuguseid \xc3\xbchekordse kasutusega kraane.\n_START_SECTION_\nPatsiendi transpordivahendid s\xc3\xbcndmuskohal\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcndmuskohal ega ka haiglas ei ole v\xc3\xb5imalik suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise s\xc3\xb5idukiga patsiendi juurde s\xc3\xb5ita. Probleemi lahendamiseks kasutatakse patsiendi transpordivahenditena mitmesuguseid kanderaame ja kandetekke. Esimese eeliseks on suurem kandev\xc3\xb5ime ning rataste olemasolul saab kannatanut liigutada ka \xc3\xbcks meedik. Tekk on seevastu kompaktsem ja omab eelist kitsastes tingimustes. Patsient asetatakse lamavas asendis raamile/tekile ning ohu korral viiakse s\xc3\xbcndmuskohast kaugemale. Ohu puudumisel on kanderaam heaks stabiilseks aluseks haigega tegelemisel. Vasts\xc3\xbcndinute transpordiks kasutatakse kuv\xc3\xb6\xc3\xb6sidega kiirabiraame.\n_START_SECTION_\nVahendid haavade ja luumurdude (traumade) raviks\n_START_PARAGRAPH_\nHaavade sulgemiseks kasutatakse mitmesuguseid sidumisvahendeid, n\xc3\xa4iteks sidet ja tampoone. Luumurdude fikseerimiseks kasutatakse lahaseid.\n_START_SECTION_\nVahendid patsientide soojendamiseks ning jahutamiseks\n_START_PARAGRAPH_\nAlajahtunud patsiente soojendatakse passiivselt kui takistatakse t\xc3\xa4iendav soojuse eraldumine inimkehast. Passiivse soojendamise korral kaetakse keha tekkide ja alumiiniumkattega kilega. Aktiivse soojendamise korral kaetakse keha madratsiga, kust pumbatakse l\xc3\xa4bi sooja \xc3\xb5hku. H\xc3\xbcpertermia korral jahutatakse patsienti k\xc3\xbclmade lahustega ning kehakatete eemaldamisega.\n_START_SECTION_\nKiirabi transpordivahendid\n_START_PARAGRAPH_\nKiirabi transpordivahendina m\xc3\xb5eldakse iseliikuvat spetsialiseeritud transpordivahendit. Kiirabi transpordivahend v\xc3\xb5ib sobida patsiendi transpordiks, kuid v\xc3\xb5ib olla ka ainult meedikute ja varustuse transpordiks. Kasutatakse nii maismaa-, vee-, kui ka \xc3\xb5hutransporti. Seejuures vaadeldakse haiglaeelses erakorralises meditsiinis transpordivahendit kui m\xc3\xb5ttelist platvormi, kuhu paigutada vajalik varustus. Autodes, \xc3\xb5hukitest, vees\xc3\xb5idukites ja rongides on abiandmise v\xc3\xb5imalused \xc3\xbcldjoontes samad. Mootor- ja jalgratastele paigutatud varustusekomplekt on v\xc3\xa4iksemate v\xc3\xb5imalustega. Kuiv\xc3\xb5rd inimene elab maismaal, siis k\xc3\xb5ige rohkem kasutatakse maismaatransporti. \xc3\x95hukitest kasutatakse parema man\xc3\xb6\xc3\xb6verdusv\xc3\xb5ime t\xc3\xb5ttu enam helikoptereid. Transpordivahend valitakse otstarbekuse p\xc3\xb5hjal. Otstarbekas on transpordivahend, mis viib abiandjad kiiresti kohale ja on \xc3\xbchtlasi majanduslikult optimaalne.\n_START_SECTION_\nKiirabi s\xc3\xbcmboolika\n_START_PARAGRAPH_\nKiirabi ehk erakorraline haiglaeelne meditsiiniabi on osa tervishoius\xc3\xbcsteemist. Seet\xc3\xb5ttu kasutatakse kiirabis\xc3\xbcmboolikas palju mujal meditsiinis levinud s\xc3\xbcmboleid. Omavahel tuleb eristada traditsioonilisi s\xc3\xbcmboleid, kiirabiasutuste s\xc3\xbcmboolikat ning operatiivs\xc3\xb5idukite t\xc3\xa4histust. Levinud on s\xc3\xbcmbolid, mille keskseks osaks on Asklepiose ork. Samuti kasutatakse kiirabi s\xc3\xbcmboline elu t\xc3\xa4hte. Elu t\xc3\xa4ht on USA maanteede ohutuse eest vastutava ametkonna v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tatud s\xc3\xbcmbol. Kujutatakse kolme ristuvat maanteed koos Asklepiose kepiga. Sagedaseks segaduse allikaks on punase risti kasutamine kiirabiautodel. Punane rist on Rahvusvahelise Punase Risti s\xc3\xbcmbol. Reeglid punase risti s\xc3\xbcmboolika kandmiseks on ranged ning reeglina ei lubata s\xc3\xbcmbolit kanda \xc3\xbchelgi muul asutusel peale punase risti enda. Vaidluseid punase risti kasutuse \xc3\xbcle on peetud ka Eestis. S\xc3\xb5jav\xc3\xa4emeedikutel ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4emeditsiinitehnikal on punase risti s\xc3\xbcmboli kasutamine lubatud. Vaatama sellele on kaasajal tavaline, et s\xc3\xb5jav\xc3\xa4emeedikud ei kanna punase risti m\xc3\xa4rki. Punane rist vormil on demaskeeriv ning t\xc3\xb5mbab kergesti vaenlase t\xc3\xa4helepanu. Tavaliselt kannavadki punast risti vaid Punase Risti kui organisatsiooni enda mehitatavad kiirabibrigaadid._NEWLINE_Sageli kantakse kiirabiautole kiirabiasutuse enda s\xc3\xbcmboolika, milleks on sageli kaubam\xc3\xa4rk, kiirabiasutuse aadress jmt._NEWLINE_Igas riigis on tavaliselt mingi regulatsioon, mis selle riigi piires reguleerib operatiivs\xc3\xb5idukite t\xc3\xa4histamist. Sarnane regulatsioon on olemas ka Eestis. Eestis on kiirabis\xc3\xb5idukid p\xc3\xb5hiv\xc3\xa4rvilt valged v\xc3\xb5i kollased. Punase v\xc3\xa4rviga v\xc3\xa4rvitakse tagaluuk, kapott ning esiuksed. K\xc3\xbclgedele kantakse horisontaalne triip.\n_START_SECTION_\nKiirabikorraldus Eesti Vabariigis\n_START_PARAGRAPH_\n"Tervishoiuteenuste korraldamise seadus" kasutab m\xc3\xb5istet "kiirabi". \xc3\x9chtlasi nimetab seadus haiglaeelset erakorralist meditsiiniabi ambulatoorseks abiks. See pole aga korrektne, sest ambulatoorne abi eeldab abi andmist ambulatooriumis. Ambulatooriumiks loetakse \xc3\xbcldiselt haiglav\xc3\xa4list tervishoiuasutust, mis omab v\xc3\xa4iksemaid v\xc3\xb5imalusi kui polikliinik. Ambulatoorse abi saamiseks l\xc3\xa4heb patsient ise kohale ajal kui kiirabi osutamiseks l\xc3\xa4hevad tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajad patsiendi juurde v\xc3\xa4ljakutse peale. \xc3\x9chtlasi on igal Eesti Vabariigi territooriumil viibival inimesel \xc3\xb5igus saada kiirabi, kuid iga inimene ei oma \xc3\xb5igust saada plaanilist abi haiglas, polikliinikus v\xc3\xb5i ambulatooriumis._NEWLINE_Haiglaeelse erakorralise meditsiiniabi (kiirabi) andmist korraldab Terviseamet, mis on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus. Ameti enda struktuuri osaks on tervishoiuosakond, mille ametisiseseks \xc3\xbclesandeks on kiirabi korraldamine. Tervishoiuosakonna siseselt on moodustatud haiglaeelse erakorralise meditsiiniabi k\xc3\xbcsimustega tegelev erakorralise meditsiini b\xc3\xbcroo. Terviseameti peadirektor on aruandekohuslane sotsiaalministri ees, kes on valitsuse liige. Eestis ei ole riigi kiirabi ehk kiirabiasutust, mis seaduse m\xc3\xb5tte kohaselt oleks valitsusasutus. Selle asemel s\xc3\xb5lmib Terviseamet juriidiliste isikutega halduslepingud ning tasudes maksumaksja rahaga ostab kiirabi sisse. Seega riigistruktuur ise otseselt kiirabi andmisega ei tegele, vaid ostab selle kiirabiteenusepakkujatelt, kellel on Eesti Vabariigis vastav tegevusluba. Eestis on 32 kiirabiteenuse pakkujat. Kiirabiteenuse osutajad valitakse riigihankekonkursil iga 5 aasta j\xc3\xa4rel. Esmakordsel lepingus\xc3\xb5lmimisel s\xc3\xb5lmitakse leping 3 aastaks. Sotsiaalministri otsusega on \xc3\xbcle Eesti paigutatud 95 kiirabibrigaadi. Kiirabibrigaadide asukohad on n\xc3\xa4ha kaardil._NEWLINE_Eesti kiirabi t\xc3\xa4iendavate \xc3\xbclesannete hulka kuulub haigete meditsiiniline maismaatransport, mida teostatakse kiirabikutsete vahelisel ajal. Eesti Vabariik pole seda k\xc3\xbcll otses\xc3\xb5nu kiirabiteenusepakkujate kohustuseks seadnud, kuid p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt on need asutused peaaegu ainsad, kes suudavad organiseerida meditsiiniabiga transpordi. Meditsiiniline transport on patsientide transportimise viis, kus kogu transpordi v\xc3\xa4ltel tagatakse meditsiiniabi. Meditsiiniabi maht varieerub lihtsamatest protseduuridest nagu t\xc3\xa4iendava hapniku manustamine, kuni juhitava hingamise metoodika kasutamiseni v\xc3\xa4lja. Tavaliselt lepivad transpordi ajaks tagatava ravimahu kokku transpordi tellija (n\xc3\xa4iteks haigla, eraisik, hoolekandeasutus jt) ning kiirabiteenusepakkuja. Haigeid transporditakse n\xc3\xa4iteks \xc3\xbchest haiglast teise, haiglast koju jne. Sageli on kiirabiteenusepakkujad mehitanud spetsiaalse meeskonna, kelle \xc3\xbclesandeks ongi haigete transportimine. Selliseid meeskondi nimetatakse mitteametlikult transportbrigaadideks. Meeskond on enamasti kaheliikmeline, kellest v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks on kiirabitehniku kvalifikatsiooniga. Siiski ei piisa alati transportbrigaadi liikmete oskustest ning haiged transpordivad vajadusel k\xc3\xb5ik kiirabibrigaadid. Meditsiiniline transport on Eesti Vabariigis \xc3\xb5igusaktide tasandil n\xc3\xb5rgalt reguleeritud ning seet\xc3\xb5ttu on eespool kirjeldatu pigem v\xc3\xa4ljakujunenud kombestik kui standardil p\xc3\xb5hinev organiseeritus. Meditsiinilise transpordi eest maksab selle tellija. Riigieelarves ei ole eraldi vahendeid meditsiinilise transpordi kuludeks. Meditsiiniline transport ei ole seesama, mis puudega inimeste transport ehkki ka puudega inimene v\xc3\xb5ib vajada meditsiinilist transporti._NEWLINE_Kiirabi osaleb sageli ka suur\xc3\xbcrituste meditsiinilisel julgestamisel. Eestis ei ole kindlapiirilist regulatsiooni, millisel \xc3\xbcritusel peab s\xc3\xbcndmuskohal viibima meditsiiniline julgestus ja millisel mitte. Spordi\xc3\xbcritusel tuleb tagada turvalisus Rahva\xc3\xbcrituste (spordi\xc3\xbcritused, kontserdid jmt) organiseerimine tuleb koosk\xc3\xb5lastada p\xc3\xa4\xc3\xa4steteenistuse, politsei kui ka kohaliku omavalitsusega. Nimetatud ametkonnad vaatavad korraldaja plaani l\xc3\xa4bi ja vajadusel n\xc3\xb5uavad meditsiinilise julgestuse olemasolu. \xc3\x9crituse korralda tellib vastavalt soovitule meditsiinilise julgestuse. Suure ohuga \xc3\xbcritustel (n\xc3\xa4iteks motokrossi v\xc3\xb5istlus) tellitakse s\xc3\xbcndmuskohale terve kiirabibrigaad koos varustusega. Meditsiinilise julgestuse eest tasub \xc3\xbcrituse korralda.\n_START_SECTION_\nKiirabi rahastamine\n_START_PARAGRAPH_\nHaiglaeelset erakorralist meditsiiniabi rahastatakse solidaarselt. See t\xc3\xa4hendab, et iga inimene, kes viibib Eesti Vabariigi territooriumil, saab vajadusel erakorralist meditsiiniabi. V\xc3\xb5imalus saada erakorralist meditsiiniabi ei s\xc3\xb5ltu inimese sissetulekust, kodakondsusest ega \xc3\xb5igusest elamisloa alusel Eestis elada. Samuti omavad kiirabi saamise \xc3\xb5igust as\xc3\xbc\xc3\xbclitaotlejad. Eesti Vabariigis rahastatakse kiirabi riigieelarve rahalistest vahenditest, mitte sotsiaalmaksu abil. Sotsiaalmaksuga kogutud raha kulub ravikindlustusega inimeste ravimiseks. Haiglaeelse erakorralise meditsiiniabi saamine ei ole seotud ravikindlustuse olemasoluga ning seda rahastatalse riigieelarve teistest vahenditest. Samuti ei v\xc3\xb5ta kiirabi visiiditasu. Visiiditasu v\xc3\xb5ib k\xc3\xbcsida (ja tavaliselt k\xc3\xbcsibki) haigla, kuhu kiirabi patsiendi viib. Visiiditasu ei v\xc3\xb5eta kiirabiga haiglasse viidud patsiendilt siis, kui patsient j\xc3\xa4\xc3\xa4b haiglaravile. Kui patsient suunatakse p\xc3\xa4rast kiirabiga haiglasse viimist koju, v\xc3\xb5ib haigla visiiditasu k\xc3\xbcsida. Eestis ei v\xc3\xb5i k\xc3\xbcsida k\xc3\xb5rgemat visiiditasu kui 5 eurot. Haigete transpordi ja meditsiinilise julgestuse eest tasub selle tellija. Riigieelarves selleks vahendeid ei ole.\n_START_SECTION_\nKiirabipersonal Eesti Vabariigis\n_START_PARAGRAPH_\nEesti meditsiinit\xc3\xb6\xc3\xb6tajaid nimetatakse tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajateks. Tervishoiut\xc3\xb6\xc3\xb6tajad (so arstid, hambaarstid, \xc3\xb5ed ja \xc3\xa4mmaemandad) peavad olema Terviseametis registreeritud. Registreerimine t\xc3\xa4hendab, et amet kontrollib nende omandatud haridust ning kannab t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad seej\xc3\xa4rel vastavasse registrisse. Kiirabis saab t\xc3\xb6\xc3\xb6tada ainult see meedik, kes on Terviseameti registris. Erandi moodustavad kiirabitehnikud, kelle registreerimist seadus siiani ei n\xc3\xb5ua. Terviseameti registrid on vabalt k\xc3\xa4ttesaadavad._NEWLINE_Eestis osutavad erakorralist haiglaeelset meditsiiniabi kolme erineva kvalifikatsiooniga meedikud. Nendeks on \xc3\xb5ed, arstid ning kiirabitehnikud. Sagedaseks segadust tekitavaks asjaoluks on Eesti NSV kiirabis\xc3\xbcsteemist p\xc3\xa4rit ametinimetuste, rahvalike ametinimetuste ning kaasaegsete ametinimetuste samaaegne kasutamine, mis ei ole korrektne._NEWLINE_Arstid, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad Eesti kiirabis jaotuvad laiemas plaanis kaheks. Esimesed on omandanud erakorralise meditsiini arsti v\xc3\xb5i anestesioloogi kliinilise eriala ning v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb6\xc3\xb6tada k\xc3\xb5ikides kiirabibrigaadides, kus juhtivliikmeks on arstid. \xc3\x9clej\xc3\xa4\xc3\xa4nud arstid, kes omavad teisi erialasid v\xc3\xb5i eriala ei oma peavad l\xc3\xa4bima erakorralise meditsiini alase t\xc3\xa4iend\xc3\xb5ppe ning v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb6\xc3\xb6tada ainult arstibrigaadide juhtidena. Ehkki p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5ne muu eriala arst kiirabis t\xc3\xb6\xc3\xb6tada on sellised arstid pigem erandiks. P\xc3\xb5hiosa arstidest Eesti kiirabis on anestesioloogid v\xc3\xb5i erakorralise meditsiini arstid ning eriala omandavad arstid ehk arstid-residendid. Tegemist ei ole eesm\xc3\xa4rgistatud personalipoliitika tulemiga. Kiirabis praktiseerimine pakub oma mitmek\xc3\xbclgsusega arstile-residendile v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikke lisakogemusi._NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude kiirabis\xc3\xbcsteemis kasutati palju haigustele spetsiifilisi kiirabibrigaade. Nii olid olemas s\xc3\xbcdamehaigetele spetsialiseerunud kardioloogilised kiirabibrigaadid, k\xc3\xb5huvalule reageerivad kirurgilise suunitlusega kiirabibrigaadid jmt. Sellest tulenevalt t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kiirabis ka palju erinevate erialade arste. T\xc3\xa4naseks on sellisest s\xc3\xbcsteemist, ebaefektiivsuse t\xc3\xb5ttu, loobutud ning k\xc3\xb5iki eluohtlikke haigestumisi k\xc3\xa4sitleb \xc3\xbcks arst. K\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hemaks n\xc3\xb5ukogudeaegseks vasteks t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva anestesioloogile oli anestesioloog-reanimatoloog. Erakorralise meditsiini arsti eriala n\xc3\xb5ukogude kiirabis\xc3\xbcsteemis ei tuntud. Rahvasuus nimetatakse kiirabis t\xc3\xb6\xc3\xb6tavat arsti kiirabiarstiks._NEWLINE_Sarnaselt arstidega saab ka kiirabis t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad \xc3\xb5ed jaotada laiemalt kaheks. Esimesed on omandanud intensiiv\xc3\xb5enduse eriala ja v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb6\xc3\xb6tada nii \xc3\xb5endusbrigaadi juhtidena kui brigaadi teise liikmena. Teine grupp \xc3\xb5desid omab muud \xc3\xb5enduseriala v\xc3\xb5i ei ole spetsialiseerumise t\xc3\xa4iend\xc3\xb5pet l\xc3\xa4binud. Nemad v\xc3\xb5ivad t\xc3\xb6\xc3\xb6tada vaid kiirabibrigaadi teise liikmena. N\xc3\xb5ukogude kiirabis\xc3\xbcsteemis t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid \xc3\xb5dede k\xc3\xb5rval keskeriharidusega meditsiinit\xc3\xb6\xc3\xb6tajad, keda nimetati kiirabivelskriteks. Eestis kiirabivelskrid enam ei t\xc3\xb6\xc3\xb6ta. Kiirabivelskri ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase haridusega kiirabi\xc3\xb5e t\xc3\xb6\xc3\xb6 ei ole v\xc3\xb5rreldavad._NEWLINE_Kiirabitehnikut (uuema nimetusega erakorralise meditsiini tehnikut) nimetatakse vahel mitteametlikult ka kiirabitehnikuks-autojuhiks. Viimast eelk\xc3\xb5ige seep\xc3\xa4rast, et kiirabibrigaadi kolmanda liikme algne \xc3\xbclesanne oli vaid kiirabiauto juhtimine. Kuiv\xc3\xb5rd selline personalikasutus on ebaefektiivne, siis hakati autojuhtidest koolitama kiirabitehnikuid. Kiirabitehniku kursused saab l\xc3\xa4bida keskharidust omav isik, mille j\xc3\xa4rel ta saab kutsehariduse. Kursuse l\xc3\xa4binuna v\xc3\xb5ib ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tada kiirabibrigaadi teise v\xc3\xb5i kolmanda liikmena. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval moodustab autojuhtimine ainult osa kiirabitehniku \xc3\xbclesannetest. Sellegipoolest nimetatakse kiirabitehnikut v\xc3\xb5i erakorralise meditsiini tehnikut sageli ka kiirabis\xc3\xbcsteemi sees sageli autojuhiks. See on l\xc3\xbchem ja suup\xc3\xa4rasem, \xc3\xbchtlasi on see tingitud ka sellest, et tehnikud t\xc3\xa4idavad peamiselt brigaadi kolmanda liikme kohuseid, millest m\xc3\xa4rgatava osa moodustab kiirabiauto juhtimine.\n_START_SECTION_\nKiirabivarustus Eesti Vabariigis\n_START_PARAGRAPH_\nKiirabivarustuse k\xc3\xa4sitlemisel r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse traditsiooni kohaselt eraldi ravimitest ning muust materjalosast (meditsiiniseadmetest). Kiirabivarustus on Euroopa Liidu liikmesriikides iga riigi enda komplekteerida ning Eesti Vabariigi kiirabivarustusen\xc3\xb5uded on kehtestatud sotsiaalministri m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega. Nimetatud m\xc3\xa4\xc3\xa4ruses on \xc3\xa4ra toodud k\xc3\xb5ige p\xc3\xb5hilisemad varustuse n\xc3\xb5uded, mille j\xc3\xa4rgmine on kiirabibrigaadipidajale kohustuslik. Varustusen\xc3\xb5uded ei v\xc3\xb5ta arvesse piirkondlikke erip\xc3\xa4rasid (n\xc3\xa4iteks pikk transpordiaeg haiglasse). Sellest ja tehnika progressist l\xc3\xa4htuvalt on kiirabiasutused lisanud autodesse uuemat varustust. Eesti kasutav varustust, mis on laialdaselt kasutusel k\xc3\xb5ikjal Euroopa Liidus. Seet\xc3\xb5ttu vastab kogu varustus Euroopa standardiorganisatsiooni ning ISO kehtestatud n\xc3\xb5uetele. Kokkuv\xc3\xb5tlikult v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et Eesti j\xc3\xa4rgi kiirabivarustuse ostmisel standarditest tulenevaid n\xc3\xb5uded, kuid Eesti t\xc3\xbc\xc3\xbcpi varustusekomplektid on kasutusel vaid Eestis.\n_START_SECTION_\nKiirabi operatiivjuhtimine Eesti Vabariigis\n_START_PARAGRAPH_\nKiirabi haldusk\xc3\xbcsimustega tegelevad igap\xc3\xa4evaselt Terviseameti t\xc3\xb6\xc3\xb6tajad. Seevastu h\xc3\xa4daabi teadete vastuv\xc3\xb5tmise ja kiirabi operatiivjuhtimisega tegeleb H\xc3\xa4irekeskus, mis kasutab selleks telefonsidet ja raadiosidet. H\xc3\xa4daabi teated elanikkonnalt v\xc3\xb5etakse vastu telefoninumbril 112. P\xc3\xa4\xc3\xa4steteenistuse, politsei ja muude operatiivteenistuste poolt teostatud kiirabikutsed v\xc3\xb5etakse vastu raadioside v\xc3\xb5i ametkondlikuks kasutamiseks m\xc3\xb5eldud telefonside vahendusel. H\xc3\xa4irekeskuse \xc3\xbclesandeks kiirabikutsete t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisel on nende vastuv\xc3\xb5tmine, abivajaduse iseloomu m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine, l\xc3\xa4hima kiirabibrigaadi leidmine, teejuhatuse andmine, kiirabi haige seisundist informeerimine jmt. Samuti otsustab p\xc3\xa4\xc3\xa4stekorraldaja, kas s\xc3\xbcndmuse iseloom n\xc3\xb5uab teiste operatiivteenistuste reageerimist. Elektritraumaga seotud kiirabikutsele saadetakse kohale elektriliinide mehaanikud jne. Samuti v\xc3\xb5ib kiirabibrigaad n\xc3\xb5uda teiste teenistuste kohalesaatmist, kui h\xc3\xa4irekeskus seda ise ei teinud ei ole. M\xc3\xb5ned kiirabiasutused on omaalgatuslikult paigaldanud s\xc3\xb5idukitele asukoha m\xc3\xa4\xc3\xa4ramise seadmed. \xc3\x9cleriigiliselt plaanitakse transpordivahenditele paigaldada positsioneerimisseadmed 2014. aasta l\xc3\xb5puks. Kiirabibrigaadid on paigutatud Terviseameti m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud teeninduspiirkondadesse. Teeninduspiirkonna olemus on pigem halduslik ega ole kiirabi reageerimispiirkonna aluseks. P\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt v\xc3\xb5ivad k\xc3\xb5ik kiirabibrigaadid reageerida kogu Eesti riigi ulatuses. Abi kiiremaks j\xc3\xb5udmiseks on H\xc3\xa4irekeskuses sidunud omavahel asulad ja kiirabibrigaadid. Nimekirjas on n\xc3\xa4ha igale asulale l\xc3\xa4him kiirabibrigaad. L\xc3\xa4hima brigaadi h\xc3\xb5ivatuse korral leiab kiiruselt j\xc3\xa4rgmise brigaadi jne.\n_START_SECTION_\nKoost\xc3\xb6\xc3\xb6 teiste operatiivteenistustega\n_START_PARAGRAPH_\nKiirabibrigaad teeb koost\xc3\xb6\xc3\xb6d k\xc3\xb5igi s\xc3\xbcndmust likvideerivate organisatsioonidega. Ministri m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega on reguleeritud koost\xc3\xb6\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4steteenistuse, politsei ja h\xc3\xa4irekeskuse vahel. Teiste s\xc3\xbcndmust likvideerivate teenistustega ei ole koost\xc3\xb6\xc3\xb6 juriidilisest aspektist l\xc3\xa4htuvalt reguleeritud._NEWLINE_Kiirabi vaatepunktist l\xc3\xa4htuvalt v\xc3\xb5ib ametkondadevahelist koost\xc3\xb6\xc3\xb6d n\xc3\xb5udvad s\xc3\xbcndmused jagada kaheks. P\xc3\xa4\xc3\xa4stes\xc3\xbcndmusel tegeleb kiirabi erakorralise meditsiiniabi andmisega ning saab korraldusi p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xb6\xc3\xb6de juhilt v\xc3\xb5i ka demineerimist\xc3\xb6\xc3\xb6de juhilt. Seejuures ei saa p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xb6\xc3\xb6de juht ega ka demineerimist\xc3\xb6\xc3\xb6de juht sekkuda otseselt meditsiiniabi andmisse. N\xc3\xa4iteks v\xc3\xb5ivad juhid m\xc3\xa4\xc3\xa4rata koha kus abi antakse, kuid raviotsuseid nemad ei tee. Seda teevad kiirabibrigaadi juhtivliikmed. Teiseks suureks koost\xc3\xb6\xc3\xb6d n\xc3\xb5udvaks s\xc3\xbcndmuster\xc3\xbchmaks on korrakaitselise iseloomuga s\xc3\xbcndmused, kus koost\xc3\xb6\xc3\xb6d tehakse politseiga (sh piirivalvega). Sellistel s\xc3\xbcndmustel allub kiirabibrigaad s\xc3\xbcndmust juhtivale politseiametnikule samade p\xc3\xb5him\xc3\xb5tete alusel nagu p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xb6\xc3\xb6de juhile.\n_START_SECTION_\nHaiglaeelse erakorralise meditsiiniabi dokumenteerimine\n_START_PARAGRAPH_\nEesti Vabariigi \xc3\xb5igusaktide terminoloogiat kasutades on kiirabi tervishoiuteenus. V\xc3\xb5la\xc3\xb5igusseadusest tulenevalt peab meedik patsiendiga toimunu dokumendina vormistama. Kuiv\xc3\xb5rd kiirabi tuleb anda sageli kiiresti, mitmeid tegevusi omavahel kombineerides, siis on dokumenteerimise h\xc3\xb5lbustamiseks kasutusele v\xc3\xb5etud kiirabikaart. Sisuliselt on tegemist on haigusloo blanketiga, mis oma l\xc3\xbchiduse ja konkreetsuse poolest sobib haige seisundi dokumenteerimiseks piiratud aja jooksul. Unustamise v\xc3\xa4ltimiseks ja selguse s\xc3\xa4ilitamiseks on kaardil suunavad k\xc3\xbcsimused. Kaart on n\xc3\xa4htav internetis. Kaardi paberversiooni koopia sisestatakse kiirabibaasi saabumise j\xc3\xa4rel arvutiprogrammi Kiira abil andmebaasi.\n_START_SECTION_\nEesti kiirabi toimimine eriolukorras ja erakorralises seisukorras\n_START_PARAGRAPH_\nEriolukorras ja erakorralises seisukorras kiirabi toimimiseks plaane kehtestatud pole.'