b'\n_START_ARTICLE_\nEesti looduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nEesti looduskaitse haarab looduskaitset Eesti territooriumil._NEWLINE_Eesti looduskaitset iseloomustab j\xc3\xa4rjepidevus, mis seisneb nii kaitsealuste territooriumide, liigikaitse, looduse \xc3\xbcksikobjektide kaitse, kui ka paljude kaitsep\xc3\xb5him\xc3\xb5tete v\xc3\xb5rdlemisi j\xc3\xa4rjekindlas arengus v\xc3\xa4hes\xc3\xb5ltuvalt valitsevast riigikorrast. Sellest hoolimata v\xc3\xb5ib Eesti looduskaitset periodiseerida etappideks vastavalt riigikorra olulisele muutumisele.\n_START_SECTION_\nKuni 1918 (enne I maailmas\xc3\xb5da)\n_START_PARAGRAPH_\nLooduskaitse kui kauni ja haruldase looduse hoidmise riiklik korraldamine hakkas nii Euroopas kui Eestis kujunema 19. sajandi l\xc3\xb5pul._NEWLINE_Geoloog Gregor Helmersen r\xc3\xa4\xc3\xa4kis aastal 1876 vajadusest metsi kaitsta (et veere\xc5\xbeiimi hoida), ja aastal 1879 esitas \xc3\xbcleskutse Eesti Loodusuurijate Seltsi  kaudu s\xc3\xa4ilitada ja kaitsta r\xc3\xa4ndrahne kui mandrij\xc3\xa4\xc3\xa4 tegevuse tunnistajaid \xe2\x80\x93 et neid monumentideks, sillasammasteks ja veskikivideks k\xc3\xb5iki \xc3\xa4ra ei kasutataks._NEWLINE_Samblauurija Edmund Russow innustas Eestis looduskaitsealade loomist, ning ta \xc3\xb5pilane Karl Kupffer tegi selle Vaika kaitseala luues teoks, Riias olles. Eesti esimeseks looduskaitsealaks v\xc3\xb5ibki nimetada Artur Toomi eestv\xc3\xb5ttel ja Riia loodusuurijate seltsi toel 1910. aastal asutatud Vaika linnukaitseala.\n_START_SECTION_\n1918\xe2\x80\x931940 (enne II maailmas\xc3\xb5da)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks looduskaitse initsiaatoreid ja Vaika looduskaitseala taastamise eestvedajaid oli 1919. aastal Riiast Tartusse tulnud m\xc3\xbckoloog Fedor Bucholtz._NEWLINE_Aastal 1920 moodustati Eesti Loodusuurijate Seltsi looduskaitsekomisjon. _NEWLINE_V\xc3\xb5eti vastu looduskaitseseadus (1935) ja loodushoiu seadus (1938)._NEWLINE_Esimesed liigid v\xc3\xb5eti Eestis looduskaitse seaduse alusel kaitse alla 12. mail 1936. Nimekirja kuulus 24 taimeliiki. Kaitsealuste liikide kogumine, h\xc3\xa4vitamine ja meelega kahjustamine kogu riigis oli keelatud, olenemata maa omandivormist. 4. novembril samal aastal lisati nimestikku veel kaunis kuldking (Cypripedium calceolus) ja talvik (Chimaphila umbellata), mille puhul oli keelatud nende taimede m\xc3\xbc\xc3\xbck ja kauplemine. Samuti v\xc3\xb5eti kaitse alla m\xc3\xb5ned kaitstavate liikide esinduslikumad kasvukohad, n\xc3\xa4iteks "Jugapuu kaitseala Hiiumaal"._NEWLINE_Kuigi loomaliike eraldi kaitse alla ei v\xc3\xb5etud, oli enamikul kaitsealadest keelatud lindude hirmutamine ja jahipidamine. 1939. aastal loodi rida linnukaitsealasid (Sinij\xc3\xa4rve, Merimetsa, Muuga-Uudek\xc3\xbcla, Tagaranna heinamaa jpt)._NEWLINE_Peamisteks looduskaitse eestvedajaiks olid Gustav Vilbaste ja Johannes Piiper.\n_START_SECTION_\nAlates 2004.\n_START_PARAGRAPH_\n2004. aasta 10. mail hakkas kehtima Looduskaitseseadus.  Sellega seoses muutusid ka kaitstavate liikide nimekirjad. Uue elustikur\xc3\xbchmana v\xc3\xb5eti kaitse alla samblikud; samas l\xc3\xbchenes kaitstavate linnuliikide loetelu. Uue seaduse j\xc3\xa4rgi pandi suur r\xc3\xb5hk lisaks isendip\xc3\xb5hise kaitse korraldamisele ka ohustatud liikide p\xc3\xbcsielupaikade s\xc3\xa4ilitamisele. Samuti liitus Eesti 2004. aastal Euroopa Liiduga ning siin hakkasid kehtima Linnudirektiiv ja Loodusdirektiiv ja teised EL keskkonnakaitset reguleerivad aktid. Nimetatud direktiivide alusel m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleti Eestis  Natura 2000 alad, mille kohta esitas Keskkonnaministeerium Euroopa Komisjonile [Natura 2000 v\xc3\xb5rgustiku alade nimekirja].'