b"\n_START_ARTICLE_\nPalatalisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nPalatalisatsioon ehk peenendus on n\xc3\xa4htus, mille korral konsonanti h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse suulael\xc3\xa4hedasema keeleasendiga, v\xc3\xb5rreldes palataliseerimata vastega. Palataliseeritud konsonandi h\xc3\xa4\xc3\xa4ldamisel lisandub h\xc3\xa4\xc3\xa4liku primaarsele h\xc3\xa4\xc3\xa4lduskohale sekundaarne h\xc3\xa4\xc3\xa4lduskoht k\xc3\xb5val suulael._NEWLINE_Palataliseeritud konsonandi h\xc3\xa4\xc3\xa4ldamisel t\xc3\xb5useb selg k\xc3\xb5va suulae suunas, mille tagaj\xc3\xa4rjel omandab h\xc3\xa4\xc3\xa4lik i-lise varjundi. Konsonandiga koos h\xc3\xa4\xc3\xa4ldatakse samaaegselt justkui i._NEWLINE_Palatalisatsioon jaguneb t\xc3\xa4ielikuks ja sekundaarseks palatalisatsiooniks. T\xc3\xa4ieliku palatalisatsiooni korral muutub konsonandi h\xc3\xa4\xc3\xa4ldamisel h\xc3\xa4\xc3\xa4lduskoht ja sageli ka -viis. Sekundaarse palatalisatsiooni puhul lisandub teisene h\xc3\xa4\xc3\xa4lduskoht k\xc3\xb5val suulael.\n_START_SECTION_\nEesti keele palatalisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nEesti keele palatalisatsiooni n\xc3\xa4ol on tegemist sekundaarne palatalisatsioon|sekundaarse palatalisatsiooniga. Palatalisatsiooni peamine p\xc3\xb5hjus eesti keeles on assimilatsioon, kui konsonandile j\xc3\xa4rgneb [i] v\xc3\xb5i [j], n\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5nades 'asi' ja 'palju'. P\xc3\xb5hjus v\xc3\xb5ib olla ajalooline, st [i] v\xc3\xb5i [j] on s\xc3\xb5nas varem olnud, kuid h\xc3\xa4\xc3\xa4likumuutuste t\xc3\xb5ttu enam seal ei ole. Konsonandi palatalisatsiooni p\xc3\xb5hjustavad ka selle naabruses olevad h\xc3\xa4\xc3\xa4likud, n\xc3\xa4iteks on palatalisatsiooni p\xc3\xb5hjustajateks eesvokaalid. N\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5nades k\xc3\xbcl\xc2\xb4m ja sel\xc2\xb4ge p\xc3\xb5hjustavad palatalisatsiooni konsonandile eelnevad eesvokaal [\xc3\xbc] v\xc3\xb5i [e]. S\xc3\xb5naalgulised konsonandid eesti keeles ei palataliseeru._NEWLINE_Eesti keele palatalisatsiooni n\xc3\xa4ol on tegu prepalatalisatsiooniga, mis t\xc3\xa4hendab, et palatalisatsioon on tajutav konsonandi algusosas. Prepalatalisatsiooni tunnuseks on konsonandile eelnev [i]-laadne siire. V\xc3\xb5rreldes muude keeltega on eesti palatalisatisooni nimetatud suhteliselt n\xc3\xb5rgaks._NEWLINE_Eesti keele ortograafia palatalisatsiooni ei kajasta. Foneetilises ja fonoloogilises kirjas t\xc3\xa4histab peenendust p\xc3\xbcstkriips t\xc3\xa4he kohal v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rval, n\xc3\xa4iteks n\xc2\xb4, l\xc2\xb4._NEWLINE_Eesti keeles palataliseeruvad alveolaarid [l], [n], [s], [t]. Murdeti esineb ka [r]'i palatalisatsiooni. Konsonantide palataliseerimine varieerub murdeti. N\xc3\xa4iteks on leitud, et \xc3\xbchesilbilistes s\xc3\xb5nades on pika vokaali j\xc3\xa4rgne konsonant tavaliselt palataliseeritud L\xc3\xb5una-Eesti murdetaustaga k\xc3\xb5nelejatel, P\xc3\xb5hja-Eesti k\xc3\xb5nelejatel aga mitte ,_NEWLINE_Eesti keeles on palatalisatsiooni t\xc3\xa4hendust eristav funktsioon pigem harv. N\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5nades 'sul\xc2\xb4g' (omastav 'sule') ja 'sulg' (omastav 'sulu') v\xc3\xb5i 'pal\xc2\xb4k (omastav 'palgi') ja 'palk' (omastav 'palga') eristab palatalisatsioon t\xc3\xa4hendust. Enamasti oleneb palatalisatisooni esinemine k\xc3\xb5neleja idiolektist v\xc3\xb5i murdetaustast. L\xc3\xb5una-Eesti murdealal on palatalisatsioon laialdasem, kusjuures lisaks [l], [n], [s], [t]-le v\xc3\xb5ivad palataliseeruda ka muud konsonandid._NEWLINE_Eesti keele palatalisatsiooni akustikat iseloomustab palataliseeritud konsonandile eelneva vokaali pikenemine. Vokaali pikendab palataliseeritud konsonandile eelnev pikem [i]-line siire. Palataliseeritud konsonandile eelneva vokaali formantstruktuuri iseloomustab kolmanda formandi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse t\xc3\xb5us ja esimese fomandi v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse langus. Teise fomandi puhul l\xc3\xb5peb vokaali l\xc3\xb5pusiire palataliseeritud konsonandi puhul k\xc3\xb5rgematel v\xc3\xa4\xc3\xa4rtustel, v\xc3\xb5rreldes palataliseerimata vastega.\n_START_SECTION_\nPalatalisatsioon muudes keeltes\n_START_PARAGRAPH_\nPalatalisatsiooni esineb n\xc3\xa4iteks inglise, kreeka, jaapani, rumeenia, watjarri keeles. Paljudes keeltes esineb palatalisatsiooni vaid mingis murdes._NEWLINE_Palatalisatsiooni esineb mitmetes slaavi keeltes, n\xc3\xa4iteks vene. Ehkki ka vene keeles on tegemist sekundaarse palatalisatsiooniga, on see selgemini tajutav kui eesti keeles. Vene keeles on palataliseerimata ja palataliseeritud konsonandiga s\xc3\xb5napaarideks n\xc3\xa4iteks \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82 'matt' (males) ja \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c 'ema'."