b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa4ni\n_START_SECTION_\nF\xc3\xbc\xc3\xbcsikalised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ni on toatemperatuuril tahke, suhteliselt k\xc3\xb5rge sulamis- ja keemistemperatuuriga (vastavalt 1400 ja 2800 kraadi Celsiust) keemiline element. R\xc3\xa4ni tihedus on vedelas olekus suurem kui tahkes olekus. Seet\xc3\xb5ttu ei t\xc3\xb5mbu r\xc3\xa4ni k\xc3\xbclma k\xc3\xa4es kokku nagu enamik aineid, vaid selle ruumala hoopis suureneb. Selline olukord sarnaneb olukorraga, kus vesi k\xc3\xbclmunud olekus on h\xc3\xb5redam ja omab v\xc3\xa4iksemat massi ruumala\xc3\xbchiku kohta kui n\xc3\xa4iteks toatemperatuuril olev vedeliku vormis vesi. R\xc3\xa4ni suhteliselt k\xc3\xb5rge soojusjuhtivuse (149 W/m\xe2\x80\xa2K) tulemusena juhib r\xc3\xa4ni h\xc3\xa4sti soojust ega ole seet\xc3\xb5ttu sobiv isolatsioonimaterjal._NEWLINE_Lihtainena on r\xc3\xa4ni halli v\xc3\xa4rvi ja metallilise l\xc3\xa4ikega kristalne aine. Ta on \xc3\xbcpriski tugev, v\xc3\xa4ga habras ja kergesti m\xc3\xb5ranev nagu ka tema analoog germaanium. S\xc3\xbcsiniku ja germaaniumiga sarnaselt moodustuvad r\xc3\xa4ni kristalliseerumisel teemandi omadega sarnased kristallstruktuurid, kus v\xc3\xb5re laius on ligikaudu 0,5430710\xc2\xa0nm (5,430710 \xc3\x85). Nagu ka s\xc3\xbcsinikul, on r\xc3\xa4nil valentskihis neli elektroni. 1s ja 2s alakihid on t\xc3\xa4idetud ning 2p alakihis, kuhu mahuks kokku kuus elektroni, on neid vaid kaks.\n_START_SECTION_\nKeemilised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ni on pooljuht, mis t\xc3\xa4hendab, et ta on v\xc3\xb5imeline kergesti kas loovutama v\xc3\xb5i jagama oma elektronkatte v\xc3\xa4limise kihi nelja elektroni. Selline elektronkatte v\xc3\xa4liskihi ehitus v\xc3\xb5imaldab r\xc3\xa4nil sobivate tingimuste olemasolul moodustada erinevaid keemilisi sidemeid ja -\xc3\xbchendeid. Kuigi r\xc3\xa4ni on n\xc3\xa4iliselt sarnane suhteliselt inertse elemendi \xe2\x80\x93 s\xc3\xbcsinikuga (millel on samuti neli vaba elektroni keemiliste sidemete moodustamiseks), on r\xc3\xa4ni omap\xc3\xa4raks see, et r\xc3\xa4ni on v\xc3\xb5imeline reageerima halogeenide ja lahjendatud leelistega, olles samas immuunne enamiku hapete suhtes (v\xc3\xa4lja arvatud teatud h\xc3\xbcperaktiivsed segud l\xc3\xa4mmastikhappest ja vesinikfloriidhappest). Madalal temperatuuril on r\xc3\xa4ni keemiliselt passiivne mittemetall. Toatemperatuuril reageerib r\xc3\xa4ni ainult fluoriga. Leelisega reageerimisel tekivad silikaadid ja eraldub vesinik. K\xc3\xb5rgematel temperatuuridel reageerib ta hapnikuga (\xe2\x86\x92SiO\xe2\x82\x82), halogeenidega (\xe2\x86\x92SiHal\xe2\x82\x84), v\xc3\xa4\xc3\xa4vliga (\xe2\x86\x92SiS\xe2\x82\x82), l\xc3\xa4mmastikuga (\xe2\x86\x92Si\xe2\x82\x83N\xe2\x82\x84), fosforiga (\xe2\x86\x92SiP), arseeniga (\xe2\x86\x92As\xe2\x82\x82Si ja AsSi), s\xc3\xbcsinikuga (\xe2\x86\x92SiC) ja enamiku metallidega (\xe2\x86\x92silitsiidid).\n_START_SECTION_\nIsotoobid\n_START_PARAGRAPH_\nStabiilseid isotoope on 3, massiarvudega 28, 29 ja 30.\n_START_SECTION_\nLihtaine saamine\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ni saadakse puhta kvartsliiva ja s\xc3\xb6e (teise nimega koksi) segu kuumutamisel kaarleekahjus, kus temperatuur on ligikaudu 1800\xc2\xa0\xc2\xb0C\xc2\xa0:_NEWLINE_                                             SiO\xe2\x82\x82 + 2C \xe2\x86\x92 Si + 2CO_NEWLINE_P\xc3\xa4rast happet\xc3\xb6\xc3\xb6tlust saadakse kuni 99,9% r\xc3\xa4nisisaldusega saadus, kuid tihti ei ole see piisavalt puhas. Sel juhul viiakse r\xc3\xa4ni \xc3\xbcle halogeniidiks SiCl\xe2\x82\x84 v\xc3\xb5i SiHCl\xe2\x82\x83, mis puhastatakse eri meetoditega ning redutseeritakse \xc3\xbclipuhta vesinikuga 1200\xe2\x80\x931300\xc2\xa0\xc2\xb0C juures._NEWLINE_                                             SiHCl\xe2\x82\x83 + H\xe2\x82\x82 \xe2\x86\x92 Si + 3HCl_NEWLINE_\xc3\x9clalpool kirjeldatud on k\xc3\xb5ige levinumad meetodid, kuid neid leidub veel teisigi.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chendid\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ni moodustab paljude metallidega binaarseid \xc3\xbchendeid, mida nimetatakse silitsiidideks ning mille omadused varieeruvad suuresti. Nagu n\xc3\xa4iteks hea reaktsiooniv\xc3\xb5imega magneesiumsilikaat (Mg\xe2\x82\x82Si) v\xc3\xb5i mol\xc3\xbcbteendisilikaat (MoSi\xe2\x82\x82), mis on k\xc3\xb5rge sulamistemperatuuriga tulekindel \xc3\xbchend._NEWLINE_R\xc3\xa4nikarbiid (SiC) on k\xc3\xb5va, k\xc3\xb5rge sulamistemperatuuriga tahke aine ning samuti laialdaselt tuntud abrasiiv. Kuumpressimisega on v\xc3\xb5imalik muuta see \xc3\xbclitugevaks keraamiliseks aineks, mida kasutatakse lahinguvarustuses._NEWLINE_Silaan (SiH\xe2\x82\x84) on p\xc3\xbcrofoorne gaas, millel on sarnane tetraeedriline molekulkuju nagu metaanil (CH\xe2\x82\x84). Puhta gaasi korral ei toimu reaktsiooni veega ega lahjendatud hapetega, kuid isegi v\xc3\xa4ike kogus leeliselisi lisandeid kutsub esile tormilise h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsi. Silaanide korral on homogeensete ahelate ehk r\xc3\xa4nivesinike (Si\xe2\x82\x99H\xe2\x82\x82\xe2\x82\x99\xe2\x82\x8a\xe2\x82\x82, kus n = 2\xe2\x80\x938) tekkimine v\xc3\xb5imalik analoogselt alkaanidele. Kuid nad on v\xc3\xa4ga kiiresti h\xc3\xbcdrol\xc3\xbc\xc3\xbcsuvad ning ebastabiilsed, eriti suurema molekulmassiga \xc3\xbchendid._NEWLINE_Disilaanides on kahe r\xc3\xa4ni vahel kaksikside (analoogselt alkeenidele) ning suure reageerimisv\xc3\xb5ime t\xc3\xb5ttu on neis \xc3\xbchendites stabiliseerimiseks vaja suuri asendusr\xc3\xbchmi. Aastal 2004 eraldati ka disilaan, kus r\xc3\xa4nide vahel leiti olevat kolmikside, kuid kuna \xc3\xbchend ei ole lineaarne, siis ei saanud neid v\xc3\xb5rrelda alk\xc3\xbc\xc3\xbcnidega._NEWLINE_R\xc3\xa4ni \xc3\xbchendid halogeenidega nimetatakse r\xc3\xa4nihalogeniidideks (SiX\xe2\x82\x84). N\xc3\xa4iteks r\xc3\xa4nitetrakloriid reageerib veega, mida tema analoog s\xc3\xbcsinik tertrakloriid ei tee. Dihalogeene, mis on \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt reageerimisaldid, valmistatakse halogeeni ja r\xc3\xa4ni vahelisel reaktsioonil k\xc3\xb5rgel temperatuuril. R\xc3\xa4nidifloriid kondenseerimisel saadakse pol\xc3\xbcmeer (SiF\xe2\x82\x82)n._NEWLINE_R\xc3\xa4nidioksiid on k\xc3\xb5rge sulamistemperatuuriga tahke aine, millel on mitmesuguseid kristallstruktuure. T\xc3\xa4htsaimad teisendid on kvarts, kristobaliit ja trid\xc3\xbcmiit. Neist kuulsaim on kvarts. Kvartsi kristallis on iga r\xc3\xa4ni aatom \xc3\xbcmbritsetud nelja hapniku aatomiga, mis on sillaks j\xc3\xa4rgmise r\xc3\xa4ni aatomini, moodustades kolmem\xc3\xb5\xc3\xb5telise v\xc3\xb5re. Oksiid on k\xc3\xb5rgel temperatuuril vees lahustuv, kus ta muundub ortor\xc3\xa4nihapeteks Si(OH)\xe2\x82\x84._NEWLINE_Sobivatel tingimustel v\xc3\xb5ib ortor\xc3\xa4nihape kergesti pol\xc3\xbcmeriseeruda, moodustades veel keerulisemaid r\xc3\xa4nihappeid. Lihtsaimaks saaduseks v\xc3\xb5imalikest reaktsioonidest on kondensatsioonist tekkinud dir\xc3\xa4nihape (H\xe2\x82\x86Si\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x87). Keerulisemad on aga pol\xc3\xbcr\xc3\xa4nihapped, mida t\xc3\xa4histatakse {Si\xe2\x82\x93(OH)4\xe2\x80\x932x}\xe2\x82\x99, mille puhul on palju eri struktuure ja omadusi._NEWLINE_Teiste elementide oksiidide ning r\xc3\xa4nidioksiidi vahelistel reaktsioonidel k\xc3\xb5rgel temperatuuridel on v\xc3\xb5imalik valmistada mitmesuguseid erinevate omadustega klaase. N\xc3\xa4iteks kvartsklaasi, boorsilikaatklaasi ja kristallist klaasi.\n_START_SECTION_\nBiotoime\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4ni esineb v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral taimsetes ja loomsetes organismides. Loomades esinevad r\xc3\xa4ni\xc3\xbchendid neerukoes, pankreases, luudes, hammastes jm. R\xc3\xa4ni leidub sellistes kudedes, millel on toestav ja tugevdav funktsioon, nagu n\xc3\xa4iteks k\xc3\xb5\xc3\xb5lused, hambaemail, nahk jm. Inimorganismi vananemisel r\xc3\xa4nisisaldus v\xc3\xa4heneb. _NEWLINE_Kuigi r\xc3\xa4ni t\xc3\xa4pne bioloogiline toime ei ole teada, arvatakse, et inimene vajab seda \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas umbes 10\xc2\xa0mg. R\xc3\xa4ni funktsiooni loomorganismides seostatakse gl\xc3\xbckoosaminogl\xc3\xbckaanide ja nende valgukompleksidega, milles Si on oluline struktuurielement. R\xc3\xa4ni\xc3\xbchendite \xc3\xbclek\xc3\xbcllus keskkonnas, eriti tolmuna, p\xc3\xb5hjustab aga selliseid raskeid haigusi nagu silikoos ja asbestoos.'