b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xbchhike \xc3\xb6ppetus\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbchhike \xc3\xb6ppetus (L\xc3\xbchike \xc3\xb5petus) oli esimene eesti keeles ilmunud perioodiline v\xc3\xa4ljaanne._NEWLINE_Ilmus aastatel 1766\xe2\x80\x931767 P\xc3\xb5ltsamaal Peter Ernst Wilde v\xc3\xa4ljaandel. L\xc3\xbchhikeses \xc3\xb6ppetuses kirjeldati lihtsaid meditsiinilisi abin\xc3\xb5usid, mida ka talupojad v\xc3\xb5isid kasutada._NEWLINE_Esimese vihiku t\xc3\xa4ielik pealkiri oli: L\xc3\xbchhike \xc3\xb6ppetus mis sees monned head rohhud t\xc3\xa4eda antakse, ni h\xc3\xa4sti innimeste kui ka weiste haigusse ning wiggaduste wasto, et se kellel tarwis on, woib moista, kuida temma peab nou otsima ning mis tulleb t\xc3\xa4hhele panna igga haigusse jures. Selle k\xc3\xb6rwas on weel muud head nouud, \xc3\xb6ppetussed ning maenitsussed leida, keik meie Eesti ma rahwa kassuks ning siggidusseks \xc3\xbcllespantud. Alates teisest jaost ilmus pealkiri l\xc3\xbchemal kujul: L\xc3\xbchhikesse \xc3\xb5ppetusse mis sees monned head rohhud ning nouud te\xc3\xa4da antakse, teine t\xc3\xbck._NEWLINE__NEWLINE_Ilmus kord n\xc3\xa4dalas, igal numbril ("t\xc3\xbckil") oli 4 lehek\xc3\xbclge ning kokku ilmus 41 numbrit. Wilde saksakeelsed tekstid t\xc3\xb5lkis eesti keelde August Wilhelm Hupel. 25 esimest numbrit t\xc3\xb5lgiti ka l\xc3\xa4ti keelde: "Latweeschu Ahrste" (uues l\xc3\xa4ti kirjaviisis Latvie\xc5\xa1u \xc4\x80rste, t\xc3\xb5lkijaks oli praost J. Lange, tr\xc3\xbckiti samuti P\xc3\xb5ltsamaal 1768)._NEWLINE_L\xc3\xbchhikest \xc3\xb6ppetust peetakse \xc3\xbcldiselt esimeseks eestikeelseks ajakirjaks. M\xc3\xb5ned allikad kirjeldavad seda hoopis kui 41 osas ilmunud raamatut._NEWLINE_Esimeseks eestikeelseks ajaleheks peetakse 1807 ilmunud Tarto maa rahva N\xc3\xa4ddali-Lehte.'