b'\n_START_ARTICLE_\nTeravm\xc3\xa4gede seemnepank\n_START_PARAGRAPH_\nTeravm\xc3\xa4gede seemnepank (bokm\xc3\xa5l Svalbard globale fr\xc3\xb8hvelv, inglise Svalbard Global Seed Vault) on maailma kultuurtaimede seemnete tagavara sisaldav hoidla Norras L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Teravm\xc3\xa4gede saarel._NEWLINE_\xc3\x9clemaailmse seemnepanga eesm\xc3\xa4rk on hoida looduslikku mitmekesisust ning s\xc3\xa4ilitada v\xc3\xb5imalikult paljude taimeliikide seemnevarusid, tagades liikide s\xc3\xa4ilimise n\xc3\xa4iteks looduskatastroofide, s\xc3\xb5dade ja taimehaiguste korral._NEWLINE_Seemnepank asub umbes 1\xc2\xa0km kaugusel Longyearbyeni lennujaamast. Hoidla geograafilised koordinaadid on 78\xc2\xb0\xc2\xa014\xe2\x80\xb2\xc2\xa023\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 15\xc2\xb0\xc2\xa029\xe2\x80\xb2\xc2\xa043\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E._NEWLINE_Seemnepank paikneb 130 meetri k\xc3\xb5rgusel merepinnast. Hoidla koosneb kolmest eraldi kambrist, mida \xc3\xbchendab sissep\xc3\xa4\xc3\xa4suga umbes 100 meetri pikkune tunnel._NEWLINE_Nurgakivi panemisel 19. juunil 2006 osalesid Norra, Islandi, Taani, Rootsi ja Soome peaministrid. Rajatise ehitanud firma Leonhard Nilsen & S\xc3\xb8nner sai selle eest Norra 2008. aasta parima ehitise auhinna. Ehitust finantseeris Norra riik._NEWLINE_Esimesed seemned hoiustati jaanuaris 2008. Seemnepank avati ametlikult 26. veebruaril 2008._NEWLINE_Igikeltsa sisse kaljusse on raiutud kolm s\xc3\xa4ilituskambrit, kus hoitakse temperatuuri \xe2\x88\x9218\xc2\xa0\xc2\xb0C. \xc3\x9cmbritseva igikeltsa temperatuur on \xe2\x88\x923...\xe2\x88\x924\xc2\xa0\xc2\xb0C. Kokku mahutavad hoiukambrid 4,5 miljonit seemnen\xc3\xa4idist._NEWLINE_Seemned on pakitud neljakordsesse hermeetilisse ja soojusisoleeritud pakendisse._NEWLINE_S\xc3\xa4ilituspinda on kokku umbes 1000 m\xc2\xb2._NEWLINE_Tegevust haldavad ja rahastavad \xc3\x9cRO, mitme riigi, sihtasutuse, uurimisasutuse ja ettev\xc3\xb5tte moodustatud sihtasutus Global Crop Diversity Trust, Norra valitsus ja P\xc3\xb5hjamaade geenivaramu NordGen. Aastal 2008 maksis seemnepanga \xc3\xbclalpidamine umbes 50 miljonit Norra krooni. Koha peal ei ole \xc3\xbchtki p\xc3\xbcsivat t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat._NEWLINE_Seemned kuuluvad sellele, kes nad hoiule andis. Keegi peale omaniku seemnetele ligi ei p\xc3\xa4\xc3\xa4se. Hoiustamine on tasuta. Maailmas on sadu seemnevarude hoidlaid, kuid suuremat osa neist ohustavad ebasoodsad looduslikud v\xc3\xb5i poliitilised tegurid._NEWLINE_\xc3\x9cks NordGeni eelk\xc3\xa4ijaid P\xc3\xb5hjamaade geenipank hakkas juba 1984. aastal seemnete s\xc3\xa4ilitamiseks kasutama mahaj\xc3\xa4etud s\xc3\xb6ekaevandust Longyearbyeni l\xc3\xa4hedal. Seemnete hea s\xc3\xa4ilimine Teravm\xc3\xa4gede igikeltsas andiski idee globaalse seemnepanga loomiseks. Katsed t\xc3\xb5estasid, et seemnete idanevus igikeltsas seistes praktiliselt ei muutunud. NordGeni seemnevaru hoiti hermeetilistes klaasn\xc3\xb5udes puitkastides ja metallkonteineris. Need pakitakse n\xc3\xbc\xc3\xbcd vastavalt uutele n\xc3\xb5uetele \xc3\xbcmber ja kolitakse seemnepanka. Hoiustatavad seemned peavad olema kuivatatud umbes viieprotsendilise niiskussisalduseni. Transpordiks pakitakse nad hermeetilistesse alumiiniumkotikestesse ning saadetakse standardses metallkastis koos elektroonilise andmekandjaga Teravm\xc3\xa4gedele. Seal kantakse nad andmebaasi ning pannakse hoiule._NEWLINE_2009. aasta algul sisaldas hoidla rohkem kui 400 000 taimesordi seemneid, mille olid hoiule andnud 25 eri institutsiooni. M\xc3\xa4rtsis 2010 oli hoiustatud v\xc3\xa4hemalt 500 000 seemnen\xc3\xa4idist ning mais 2016 oli see arv \xc3\xbcle 880 tuhande._NEWLINE_Mais 2017 anti teada plaanidest tugevdada lao ehitust, et v\xc3\xa4hendada \xc3\xbcleujutuste v\xc3\xb5imalust. Nimelt oli varasem talv rekordiliselt soe ja nii lekkis igikeltsa sulamise t\xc3\xb5ttu seemnepanka viivasse tunnelisse vett.'