b'\n_START_ARTICLE_\nArmeenia Rahvusraamatukogu\n_START_PARAGRAPH_\nArmeenia Rahvusraamatukogu (armeenia: \xd5\x80\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xa1\xd5\xbd\xd5\xbf\xd5\xa1\xd5\xb6\xd5\xab \xd4\xb1\xd5\xa6\xd5\xa3\xd5\xa1\xd5\xb5\xd5\xab\xd5\xb6 \xd4\xb3\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xa4\xd5\xa1\xd6\x80\xd5\xa1\xd5\xb6\xc2\xa0) on 1832. aastal asutatud riiklik raamatukogu Armeenias Jerevanis._NEWLINE_Teryani t\xc3\xa4naval asuv Raamatukogu peahoone, mis on \xc3\xbcks raamatukogu neljast hoonest, on valminud 1939. aastal. Hoone projekteeris arhitekt Alexander Tamanyan. Aastatel 1925\xe2\x80\x931990 oli raamatukogu riigimehe Aleksandr Myasnikyani nimeline, 1990. aastal nimetati Armeenia Rahvusraamatukoguks._NEWLINE_Rahvusraamatukogus asub suurim armeeniakeelsete tr\xc3\xbckiste kogu maailmas. Raamatukogus oli 2012. aastal \xc3\xbcle 6,8 miljoni teose. Nende hulgas on ka esimene tr\xc3\xbckitud armeeniakeelne raamat "Urbatagirq", mis on tr\xc3\xbckitud Veneetsias aastatel 1512\xe2\x80\x931513. Esimene teadaolev armeeniakeelne ajaleht Azdarar ilmus 1794. aastal Madrases, Indias ja esimene maakaart Hamatarats Ashkharhatsuyts, tr\xc3\xbckitud Amsterdamis 1695 .aastal._NEWLINE_6,8 miljoni teaviku hulgas on rahvuskultuuriga seotud raamatuid, ajakirju, ajalehti, kaarte, plakateid, teese, m\xc3\xa4rkmeid, postkaarte, marke, kalendreid, pangat\xc3\xa4hti ja audiovisuaalseid materjale. Teavikute leidmiseks on elektrooniline kataloog._NEWLINE_Armeenia vanaraamatu kollektsiooni kataloogi koostasid bibliograafid Ninel Voskanyan, Vrej Nersessian ja teise teadlased. Vana- ja keskaja k\xc3\xa4sikirjade kogu kannab nime Matenadaran.'