b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Constable\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Constable s\xc3\xbcndis Inglismaal Suffolkis Ida-Bergholti k\xc3\xbclakeses pere teise pojana. Tema vanemad olid j\xc3\xb5ukad teraviljakaubitsejad, kellele kuulus l\xc3\xa4hi\xc3\xbcmbruses kaks veskit. Isale kuulus ka v\xc3\xa4ike laev The Telegraph, millega ta vedas vilja Londonisse. Vanem vend, kellele oli isa j\xc3\xa4rgi nimeks pandud Golding, oli kehva tervisega ja ei sobinud pere \xc3\xa4ri \xc3\xbcle v\xc3\xb5tma. \xc3\x9clesanne langes seega noore Johni \xc3\xb5lule._NEWLINE_John Constable \xc3\xb5ppis algul l\xc3\xbchikest aega internaatkoolis Lavenhamis, siis p\xc3\xa4evakoolis Dedhamis. P\xc3\xa4rast kooli t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta isa ettev\xc3\xb5ttes, kuid l\xc3\xb5puks v\xc3\xb5ttis pere\xc3\xa4ri juhtimise siiski \xc3\xbcle tema noorem vend Abram. Peale Abrami ja Goldingu oli Johnil ka kolm \xc3\xb5de. Juba noore mehena armastas Constable kodu \xc3\xbcmbruses ringi r\xc3\xa4nnata ja sealset loodust visandada. Tema loomingu suureks m\xc3\xb5jutajaks sai Claude Lorrain, kelle teos "Hagar ja ingel" (1646) avaldas noorele kunstnikule eriti suurt m\xc3\xb5ju.\n_START_SECTION_\nKarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri algus\n_START_PARAGRAPH_\n1799. aastaks oli Constable\'i pere teravilja\xc3\xa4ris t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud juba seitse aastat, kuid ei soovinud enam j\xc3\xa4tkata. Ta veenis isa andma talle veidi abiraha ja astus Kuninglikku Kunstiakadeemiasse, kus \xc3\xb5ppis joonistamist ja tutvus suurte kunstnike teostega. L\xc3\xb5petamisel loobus ta pakutud joonistus\xc3\xb5petaja ametist ja otsustas saada professionaalseks maastikumaalijaks. 1802. aastast hakkas ta oma t\xc3\xb6id n\xc3\xa4itama Kuningliku Akadeemia n\xc3\xa4itustel. 1806. aastal veetis Constable kaks kuud maalilises Lake Districti piirkonnas. P\xc3\xa4rast seda kujunes tal v\xc3\xa4lja traditsioon veeta suved maalides ja visandades koduses Ida-Bergholtis, talved aga Londonis. Maastikumaalid ei olnud populaarsed ning ei leidnud seet\xc3\xb5ttu ei ostjaid ega tellijaid. See pani Constable\'i p\xc3\xb6\xc3\xb6rduma portreemaali poole. Vaatamata sellele, et ta suutis luua arvukalt h\xc3\xa4id portreesid, leidis ta kogu protsessi olevat igava v\xc3\xb5rreldes naudinguga, mida temas tekitas maastike maalimine. 1811. aastal s\xc3\xb5brunes Constable Salisburys piiskop John Fisheri ja tema perekonnaga. Fisherist sai kunstniku \xc3\xbcks suuremaid patroone ning Salisbury inspireeris Constable\'it paljude t\xc3\xa4htsamate teoste loomisel.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xbcpsusperiood\n_START_PARAGRAPH_\n1809. aastal tegi kunstnik abieluettepaneku Maria Bicknellile, kellega oldi tuttavad juba ammu. Maria vanaisa oli aga abielu vastu perekondade sotsiaalse ebav\xc3\xb5rdsuse t\xc3\xb5ttu. Kuna Constable\'i ei olnud t\xc3\xb5epoolest rahalisi vahendeid perekonna \xc3\xbclalpidamiseks, suhtles paar salaja kuni Johni isa surmani 1816. aastal. Alles p\xc3\xa4rast seda said nad t\xc3\xa4nu isa j\xc3\xa4etud p\xc3\xa4randusele l\xc3\xb5puks abielluda. Paar laulatati P\xc3\xbcha Martini kirikus Londonis. Mesin\xc3\xa4dalad veedeti piiskop Fisheri ja tema naise juures Osmingtonis Dorsetis, millele j\xc3\xa4rgnes ringreis m\xc3\xb6\xc3\xb6da Inglismaa l\xc3\xb5unarannikut. Suurimaks inspiratsiooniks sellel reisil sai mere ja taeva kujutamine. Kunstniku pintslil\xc3\xb6\xc3\xb6gid muutusid maalilisemaks ja teosed emotsionaalsemaks. P\xc3\xa4rast mesin\xc3\xa4dalaid p\xc3\xb6\xc3\xb6rdusid Constable\'id taas Londonisse. Esmalt seati end sisse Bloomsburys, 1819. aastal aga koliti \xc3\xbcmber Hampsteadi._NEWLINE_1819. aastal m\xc3\xbc\xc3\xbcs kunstnik oma esimese suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise maali \xe2\x80\x93 "Valge hobune". Tehing parandas oluliselt perekonna majanduslikku olukorda. 1821. aastal eksponeeris Constable Kuninglikus Akadeemias oma teost "Heinavanker". Kolm aastat hiljem n\xc3\xa4idati seda koos veel kahe Constable\' teosega Pariisis, kus Charles X autasustas seda kuldmedaliga. Vaatamata sellele, et kunstnikku saatis suurem edu Prantsusmaal, keeldus ta sinna kolimast. Tema naine Maria kannatas terve elu kehva tervise p\xc3\xa4rast, mist\xc3\xb5ttu viis Constable oma perekonna 1824. aastal arstide soovitusel populaarsesse Brightoni kuurorti. Sealne v\xc3\xa4rske mere\xc3\xb5hk m\xc3\xb5jus Maria tervisele h\xc3\xa4sti ning j\xc3\xa4rgmise nelja aasta jooksul k\xc3\xbclastasid nad kuurorti korduvalt. Constable ise kasutas Brightonis veedetud aega sealsest maastikust \xc3\xb5liv\xc3\xa4rvide abil eksperimentaalseid visandeid joonistades.\n_START_SECTION_\nHiline periood\n_START_PARAGRAPH_\n1828. aasta m\xc3\xa4rtsis suri Maria isa, j\xc3\xa4ttes talle kopsaka p\xc3\xa4randuse (ligi 20 tuhat naelsterlingit). Rahalised probleemid olid seega l\xc3\xb5puks seljatatud. \xc3\x95nne ei j\xc3\xa4tkunud aga kauaks, sest p\xc3\xa4rast nende seitsmenda lapse s\xc3\xbcndi 1828. aasta jaanuaris halvenes Maria tervis drastiliselt ja ta suri sama aasta 23. novembril 41-aastaselt tuberkuloosi. 1829. aasta veebruaris, 52-aastaselt valiti Constable Kuningliku Kunstiakadeemia liikmeks ja m\xc3\xa4\xc3\xa4rati 1831. aastal selle k\xc3\xbclalis\xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks. Ta hakkas pidama akadeemias loenguid ning oli seejuures \xc3\xb5pilaste seas k\xc3\xbcllaltki armastatud. Ta ei taastunud aga kunagi oma naise kaotusest ja oli raskustes nende seitsme lapse kasvatamisega. 1831. aastal maalis ta oma viimase suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelise maali "Salisbury katedraal aasalt". John Constable suri oma ateljees 1837. aastal. Ta on maetud Londonisse Hampsteadi koguduse kirikusse.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cheskoos J. M. W. Turneriga uuendas Constable 19. sajandi maastikumaali, seejuures oli tema teostel p\xc3\xb5hjalik ja kaugeleulatuv m\xc3\xb5ju Euroopa kunstile, eriti Prantsusmaal. Constable ei maalinud k\xc3\xb5rgelt idealiseeritud maastikke, mis olid ajastu normiks. Selle asemel kujutas ta loodust realistlikult, mille saavutas t\xc3\xa4helepaneliku ja vahetu vaatluse kaudu. John Constable on eelk\xc3\xb5ige tuntud oma maastikumaalide poolest, kuid sellele lisaks l\xc3\xb5i ta ka \xc3\xbcle saja portree ja suurel hulgal visandeid. Viimastes eksperimenteeris kunstnik vabama stiiliga, kasutades vahel viimase lihvi andmiseks \xc3\xb5liv\xc3\xa4rve. Kuigi tema visandid on m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt impressionistlikumad ja v\xc3\xa4hem detailsed kui muud teosed, j\xc3\xa4i iga t\xc3\xb6\xc3\xb6 eesm\xc3\xa4rgiks ikkagi looduse v\xc3\xb5imalikult t\xc3\xb5ep\xc3\xa4rane kujutamine.\n_START_SECTION_\nPeamised ideed\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Constable oli pioneer looduse t\xc3\xb5ep\xc3\xa4rases kujutamises. Ta heitis k\xc3\xb5rvale kaasaegsed maastiku kujutamise normid. Selle asemel l\xc3\xb5i ta ainuomase kujutusviisi, mille aluseks oli n\xc3\xa4htava v\xc3\xb5imalikult t\xc3\xb5ene kujutamine l\xc3\xb5uendil._NEWLINE_Teda vaimustasid alati muutuvad ilmastikutingimused, pilved ja valgus. Ta \xc3\xbcritas neid hetki oma \xc3\xb5liv\xc3\xa4rvidega loodud visandites kinni p\xc3\xbc\xc3\xbcda. Constable maalis suurte ja vabade pintslit\xc3\xb5mmetega, luues v\xc3\xb5imalikult ekspressiivseid pilte ning \xc3\xbcritades edasi anda \xc3\xbcle\xc3\xbcldist meeleolu n\xc3\xa4htust. Ta ei keskendunud peenetele detailidele. Kunstniku visandites v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha kolmk\xc3\xbcmmend aastat hiljem tekkinud impressionismile omaseid jooni._NEWLINE_Isegi oma l\xc3\xb5petatud teostes h\xc3\xbclgas Constable traditsioonilised n\xc3\xa4htamatud pintslit\xc3\xb5mbed, mis olid ajastule omase akadeemilise kunsti ootuseks. Selle asemel kandis ta l\xc3\xb5uendile v\xc3\xa4rve v\xc3\xa4ga erinevatel viisidel, sealhulgas peitlit meenutava palettnoaga. See lisas tema teostele tekstuuri ja imperfektsust, mis suurendas kujutatava t\xc3\xb5ep\xc3\xa4rasust. Constable kasutas palju rohkem v\xc3\xa4rve, kui normiks oli, peegeldades toone, mida ta looduses m\xc3\xa4rkas. Ta on eriti tuntud oma unikaalsete valgete triipude poolest, millega ta kujutas valguse peegeldumist veel._NEWLINE_Loengutes propageeris Constable kolme ideed: esiteks on maastiku maalimine niih\xc3\xa4sti teaduslik kui poeetiline, teiseks ei suuda kujutlusv\xc3\xb5ime \xc3\xbcksinda luua nii head kunsti, mis kannataks v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5rdluse tegelikkusega, ja kolmandaks ei ole \xc3\xbckski suur kunstnik iialgi olnud ise\xc3\xb5ppija. Ta v\xc3\xb5ttis s\xc3\xb5na ka uusgootika kasutamise vastu arhitektuuris, nimetades seda pelgaks imitatsiooniks.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Constable oli \xc3\xbcks esimesi romantismiajastu kunstnikke, kes l\xc3\xb5i maastikumaale otse loodusest, selle asemel, et kujutada neid idealiseeritute ja dramaatilistena, nagu oli populaarne teiste ajastu kunstnike seas. Sellega t\xc3\xb5i ta Suurbritanniasse naturalismi. Teda eristas ka omap\xc3\xa4rane valgusk\xc3\xa4sitlus, v\xc3\xa4rvi l\xc3\xb5uendile kandmise viis ja erksad naturalistlikud toonid. Oma teoste eksponeerimisega Pariisis m\xc3\xb5jutas Constable t\xc3\xa4htsaid figuure Euroopa kunstis, sealhulgas Richard Parkes Boningtoni ja Delacroix\xe2\x80\x99d. Constable\xe2\x80\x99i p\xc3\xa4rand on samuti m\xc3\xa4rgatav Barbizoni koolkonna teostes. Barbizoni koolkond h\xc3\xb5lmas Prantsuse kunstnikke, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid selle nimel, et tuua Prantsuse maastikumaali realism. Constable\xe2\x80\x99i stiili arendasid edasi mitmed Barbizoni koolkonna v\xc3\xa4ljapaistvad kunstnikud, n\xc3\xa4iteks Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet ja Jean-Baptiste-Camille Corot, hiljem ka impressionistid. Kuigi Constable langes p\xc3\xa4rast gootika taass\xc3\xbcndi 19. sajandi keskpaigas ebasoosingusse, hakati teda 20. sajandi alguses taas austama. Eriti tegid seda Briti impressionistid, sealhulgas Philip Wilson Steer. Ka Lucian Freud pidas Constable\xe2\x80\x99i \xc3\xbcheks oma loomingu suureks m\xc3\xb5jutajaks.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4itused\n_START_PARAGRAPH_\n24. septembrist 2010 kuni 23. jaanuarini 2011 oli Kumus John Constable\'i teoste n\xc3\xa4itus Victoria ja Alberti muuseumi kogudest.'