b'\n_START_ARTICLE_\nNaissaare N\xc3\xb5ukogude Vabariik\n_START_PARAGRAPH_\nNaissaare N\xc3\xb5ukogude Vabariik (vene keeles \xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbf\xd1\x83\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\x9d\xd0\xb0\xd0\xb9\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb0, \xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xbf\xd1\x83\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb0 \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb2 \xd0\xb8 \xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xb9 - "Madruste ja Ehitajate N\xc3\xb5ukogude Vabariik", v\xc3\xb5i ka \xd0\x92\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\x9e\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2 \xd0\x9d\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xbd - "Nargeni Vaba Saar") oli Venemaa N\xc3\xb5ukogude Vabariigi v\xc3\xa4lja kuulutatud vabariik Naissaarel. See eksisteeris detsembrist 1917 kuni 26. veebruarini 1918. Vabariigi kuulutasid v\xc3\xa4lja 90 Naissaare garnisoni madrust ukraina anarhos\xc3\xbcndikalist Stepan Petrit\xc5\xa1enko juhtimisel._NEWLINE_Petrit\xc5\xa1enko v\xc3\xb5eti 1913. aastal merev\xc3\xa4kke ning m\xc3\xa4\xc3\xa4rati lahingulaeva Petropavlovsk meeskonda. Veebruarirevolutsiooni ajal baseerus laev Naissaarel, mis oli 1914. aastal elanikest t\xc3\xbchjendatud, kuid kus 1917. aasta s\xc3\xbcgiseks elas juba umbes 80-90 Vene madrust ja t\xc3\xb6\xc3\xb6list. Oktoobrirevolutsiooni j\xc3\xa4rel tuli Naissaarel kokku kohalik T\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja Soldatite Saadikute N\xc3\xb5ukogu, mis 4. detsembril (ukj 17. detsembril) kuulutas saare valitsuseks kohaliku Rahvakomissaride N\xc3\xb5ukogu, millesse kuulusid s\xc3\xb5jakomissar, siseasjade komissar, t\xc3\xb6\xc3\xb6komissar, rahanduskomissar ja tervishoiukomissar; hiljem lisandus neile hariduskomissar. N\xc3\xb5ukogu esimeheks valiti Stepan Petrit\xc5\xa1enko. N\xc3\xb5ukogu deklareeris: "Riigi\xc3\xb5iguslikult on Naissaar kujundatud iseseisvaks (n\xc3\xb5ukogulikuks) vabariigiks."_NEWLINE_N\xc3\xb5ukogu asus koostama p\xc3\xb5hiseadust, pealinnaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati L\xc3\xb5unak\xc3\xbcla ja h\xc3\xbcmniks "Internatsionaal". Lipuks sai anarhos\xc3\xbcndikalismi punamust lipp. Kavatseti ka anda v\xc3\xa4lja oma raha, kuid \xc3\xbchikute nimetus pole teada. Naissaare N\xc3\xb5ukogude Vabariiki tunnustas v\xc3\xa4hemalt de facto ka Mandri-Eestis tegutsenud t\xc3\xb6\xc3\xb6lisvalitsus, kes saatis saarele vange "m\xc3\xb5ne kindluse jaoskonda mullat\xc3\xb6\xc3\xb6le, raudteed puhastama, lund vedama, liiva kaevama"._NEWLINE_Vabariik v\xc3\xb5itles \xc3\xbchtviisi nii bol\xc5\xa1evike kui ka sakslaste vastu, kuid 26. veebruaril 1918 evakueeris Balti laevastik siiski enamiku asukaist, liikudes algul Helsingi suunas ja seej\xc3\xa4rel Kroonlinna. V\xc3\xa4hesed allesj\xc3\xa4\xc3\xa4nud p\xc3\xb5liselanikud suleti sadamas barakki, s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elised ehitised mineeriti. Osa objekte p\xc3\xa4\xc3\xa4stis siiski kohalik metsavaht, kes juhtmed lahti \xc3\xbchendas._NEWLINE_Stepan Petrit\xc5\xa1enko sai 1921. aastal tuntuks bol\xc5\xa1evikevastase Kroonlinna \xc3\xbclest\xc3\xb5usu juhina, p\xc3\xa4rast mida p\xc3\xb5genes Soome.'