b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge F. Kennan\n_START_SECTION_\nVarajane diplomaatiline karj\xc3\xa4\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nTa alustas diplomaatilist teenistust 1925. aastal Genfis, siirdus sealt 1927 Hamburgi ja 1928 Tallinna. Loomulikult ei olnud tavaline kontorit\xc3\xb6\xc3\xb6 Eesti pealinnas tema t\xc3\xb5eline \xc3\xbclesanne. Tol ajal olid Ameerika \xc3\x9chendriikide Tallinna, Riia ja Kaunase saatkonnad koolituspaigaks tulevastele Venemaa-spetsialistidele ning sama huvi oli ka Kennanil. 1929. aasta alguses viidi Kennan \xc3\xbcle Riiga, mis oli edutamine. Oma Tallinna saabumist meenutas ta: "Esimene ametisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramine, mis oli osa minu esialgsest Venemaa-koolitusest, oli asekonsuli amet Tallinnas. Tallinn oli siis, ja ma loodan, et on ka praegu, kaunis hansalinn \xe2\x80\x93 Saksa L\xc3\xbcbecki p\xc3\xb5hjamaine j\xc3\xa4ljend \xe2\x80\x93, mida \xc3\xbcmbritses kohatu, kuid mitte ebameeldiv, samas aga puhtalt vene agul."\n_START_SECTION_\nK\xc3\xbclm s\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n1946. aasta veebruaris saatis Kennan USA riigidepartemangule 5542-s\xc3\xb5nalise ehk niinimetatud pika telegrammi. Hiljem avaldas ta sisuliselt sama teksti ajakirjas Foreign Affairs artiklina "The Sources of Soviet Conduct" varjunime X all. Artiklit tuntakse seet\xc3\xb5ttu ka X-artiklina. Selles v\xc3\xa4itis Kennan, et N\xc3\xb5ukogude Liit otsib v\xc3\xb5imalusi oma m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imu laiendamiseks L\xc3\xa4\xc3\xa4ne arvelt ning kutsus USAd N\xc3\xb5ukogude Liidu suunal ellu viima "pikaajalist, kannatlikku, kuid kindlat ja valvsat ohjeldamispoliitikat"._NEWLINE_1952. aastal nimetati Kennan Moskvasse suursaadikuks, kuid Venemaa kuulutas ta persona non grata\'ks, kui Kennan oli v\xc3\xb5rrelnud elutingimusi Moskvas tingimustega Berliinis sel ajal, kui teda Teise maailmas\xc3\xb5ja alguses seal paar kuud kinni peeti. Ning N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imud t\xc3\xb5lgendasid seda omakorda N\xc3\xb5ukogude riigi samastamisega Natsi-Saksamaaga.'