b'\n_START_ARTICLE_\nTalsi k\xc3\xbcngastiku maastikukaitseala\n_START_PARAGRAPH_\nTalsi k\xc3\xbcngastiku maastikukaitseala on maastikukaitseala L\xc3\xa4tis Kuramaal Talsi piirkonnas L\xc4\xabbagi, Lauciene ja Laidze vallas. Kaitseala (l\xc3\xa4ti keeles Talsu pauguraine) loodi 1987. aastal, kaitsmaks P\xc3\xb5hja-Kurzeme k\xc3\xb5rgustiku Vanema k\xc3\xbcngastiku kirdepoolseimat ja k\xc3\xb5rgeimat piirkonda. Kaitseala pindala on 3671 hektarit, seda iseloomustavad rahutu reljeef ja v\xc3\xa4ikesed, kuid s\xc3\xbcgavad j\xc3\xa4rved._NEWLINE_Sealsed j\xc3\xa4rved ja nende \xc3\xbcmbruskond on nahkhiirte elukohaks. Looduskaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal harilik manalasammal, l\xc3\xa4ikiv kurdsirbik, j\xc3\xb5gi-voolusammal, harilik paelsammal, iiri m\xc3\xb6rkia, soosammal, lubi-allikasammal, lainjas p\xc3\xb5ikkupar, harilik vesilehvik, M\xc3\xbchlenbecki rahnik , varju-p\xc3\xbcsikluste, n\xc3\xb5tke j\xc3\xbcrilill, v\xc3\xb6\xc3\xb6thuul-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, balti s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, kuradi-s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, kahkjaspunane s\xc3\xb5rmk\xc3\xa4pp, harilik k\xc3\xa4oraamat, harilik ungrukold, laialehine kareputk, must seahernes, soohiilakas, vahelduva\xc3\xb5iene vesikuusk, karukold, kattekold, liiv-esparsett, p\xc3\xa4\xc3\xa4susilm, v\xc3\xa4ike ristik, lodukannike, nahklehine kibuvits, pehme kibuvits, harilik v\xc3\xb5ip\xc3\xa4takas, suur soomukas, rohekas k\xc3\xa4okeel, kahelehine k\xc3\xa4okeel ja jumalak\xc3\xa4pp. Lindudest elavad seal v\xc3\xa4ike-konnakotkas, herilaseviu, laanep\xc3\xbc\xc3\xbc, rukkir\xc3\xa4\xc3\xa4k, valgeselg-kirjur\xc3\xa4hn, tamme-kirjur\xc3\xa4hn, mustr\xc3\xa4hn, kolmvarvas-r\xc3\xa4hn, hallr\xc3\xa4hn, v\xc3\xa4rbkakk, sookurg, punaselg-\xc3\xb5gija, n\xc3\xb5mmel\xc3\xb5oke, valge-toonekurg ja must-toonekurg. Selgrootutest esinevad seal laiujur, t\xc3\xb5mmuujur, suur-rabakiil, eremiitp\xc3\xb5rnikas, atleetsikk, t\xc3\xa4pik-haavasikk, kirju-\xc3\xb5iesikk, metallp\xc3\xb5rnikas, luha-pisitigu, vasakkeermene pisitigu, harilik viinam\xc3\xa4etigu, kahehambane sulgsuu, liistaktigu, valgelaup-rabakiil, h\xc3\xa4nnak-rabakiil, apteegikaan, suur-kiirgliblikas, v\xc3\xa4ikelumik, mustlaik-apollo ja p\xc3\xa4\xc3\xa4susaba. Kaitsealal elavad ka saarmas, tiigilendlane, suurvidevlane, pargi-nahkhiir, p\xc3\xb5hja-nahkhiir, veelendlane, pruun-suurk\xc3\xb5rv, kasetriibik, kobras, metsnugis, valgej\xc3\xa4nes ja p\xc3\xa4hklin\xc3\xa4pp.'