b'\n_START_ARTICLE_\nErich Apel\n_START_PARAGRAPH_\nErich Hans Apel (3. oktoober 1917 Judenbach, T\xc3\xbc\xc3\xbcringi \xe2\x80\x93 3. detsember 1965 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane._NEWLINE_Erich Apel oli p\xc3\xa4rit t\xc3\xb6\xc3\xb6lisperekonnast. Rahvakooli l\xc3\xb5petamise j\xc3\xa4rel \xc3\xb5ppis ta aastatel 1932\xe2\x80\x931935 t\xc3\xb6\xc3\xb6riistavalmistajaks. 1939. aastal l\xc3\xb5petas ta Ilmenau insenerikooli masinaehitusinsenerina._NEWLINE_1939. aastal mobiliseeriti Erich Apel Wehrmachti. Ta teenis aega Peenem\xc3\xbcnde raketibaasis. Ajateenistusest vabanemise j\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta samas insenerina ja alates 1943. aastast arendusosakonna juhatajana. Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppemise j\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Erich Apel Bleicherodes N\xc3\xb5ukogude Tehnilises Komisjonis \xc3\xb5petajana ja insenerina. 1946. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1946. aastal viidi Apel saksa raketitehnika hea tundjana N\xc3\xb5ukogude Liitu, kus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1952. aastani raketitehnika v\xc3\xa4ljaarendamise alal. Samaaegselt j\xc3\xa4tkas ta tehnikahariduse omandamist. 1953\xe2\x80\x931955 oli ta Saksa DV masinaehitusministri aset\xc3\xa4itja. 1955\xe2\x80\x931958 oli Erich Apel Saksa DV raskemasinaehituse minister. 1957. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku \xc3\x9chtsusparteisse. 1958. aastal sai Apel Saksamaa Sotsialistliku \xc3\x9chtsuspartei Keskkomitee Poliitb\xc3\xbcroo majanduskomisjoni juhatajaks ja Rahvakoja (parlamendi) majanduskomisjoni esimeheks. 1960. aasta juunis kaitses ta doktorikraadi majandusteaduste alal, sama aasta juulis sai ta Saksamaa Sotsialistliku \xc3\x9chtsuspartei Keskkomitee liikmeks. Alates 1962. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku \xc3\x9chtsuspartei Keskkomitee Poliitb\xc3\xbcroo liikmekandidaat. 1963. aastal sai Erich Apel Saksa DV Ministrite N\xc3\xb5ukogu aseesimeheks ja Riikliku Plaanikomisjoni esimeheks. 1965. aasta septembris toimunud Saksa DV ja N\xc3\xb5ukogude Liidu vahelise kaubanduskokkuleppe eell\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistel n\xc3\xb5udis Apel Saksa DV majandusele suuremat s\xc3\xb5ltumatust N\xc3\xb5ukogude Liidust. Sama aasta novembris toimunud l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistel ei n\xc3\xb5ustunud ta N\xc3\xb5ukogude Liidu poolt n\xc3\xb5utud kaubanduslepinguga, kuna tema meelest t\xc3\xa4hendanuks see Saksa DV diskrimineerimist. 3. detsembril 1965 laskis Erich Apel ennast teenistusrelvast maha. Veel samal p\xc3\xa4eval kirjutas Alfred Neumann alla Saksa DV ja N\xc3\xb5ukogude Liidu kaubanduslepingule.'