b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xb5rgulina\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5rgulina on s\xc3\xb5lmkoeline h\xc3\xb5re kangas, mida kooti l\xc3\xb5ngast, niidist v\xc3\xb5i n\xc3\xb6\xc3\xb6rist. Eestis osati v\xc3\xb5rgulina kududa juba kiviajal.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5rgulina valmistati 19. sajandi l\xc3\xb5puni enamasti kodus kedratud linasest l\xc3\xb5ngast. Selle kudumisel kasutati v\xc3\xb5rguharki, kaladit, uid, raskusvihti. V\xc3\xb5rgulinast valmistati p\xc3\xb5hiliselt kalap\xc3\xbc\xc3\xbcniseid - kalav\xc3\xb5rke, nootasid, kahvu, r\xc3\xbcsasid, j\xc3\xa4medamast n\xc3\xb6\xc3\xb6rist ka m\xc3\xa4rsse, h\xc3\xbclge- ja hundiv\xc3\xb5rke jm. Kasutati mitut s\xc3\xb5lmimisviisi: harilik s\xc3\xb5lm, t\xc3\xa4ielik umbs\xc3\xb5lm, rists\xc3\xb5lm, silmuss\xc3\xb5lm, vene s\xc3\xb5lm. V\xc3\xb5rgusilmade suuruse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiseks kasutati n\xc3\xa4puotsi, seet\xc3\xb5ttu nimetati v\xc3\xb5rku kahe-, kolme-, nelja- jne s\xc3\xb5rmeliseks._NEWLINE_Kuna puuvillane v\xc3\xb5rgulina oli m\xc3\xa4rksa paremate p\xc3\xbc\xc3\xbcgiomadustega kui linane, hakati 19. sajandi l\xc3\xb5pus neid kuduma ostetud puuvillniidist. Hiljem osteti kasutuseks juba vabrikus kootud puuvillast v\xc3\xb5rgulina.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4ev\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on v\xc3\xb5rgulina p\xc3\xb5hiliselt valmistatud monokiudmaterjalist ehk v\xc3\xb5rgulina moodustavad niidid koosnevad vaid \xc3\xbchest monokiust. Kiu l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on suurem kui 0,1\xc2\xa0mm. Suurema silmaga nakkev\xc3\xb5rkude valmistamisel kasutatakse j\xc3\xa4ikusomaduste parandamiseks ka \xc3\xbcksikutest monokiududest kokkukeerutatud niite.'