b'\n_START_ARTICLE_\nRuhnu\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nSaare pindala on 11,88 km\xc2\xb2, pikkus 5,5 ja laius 3,5 km. L\xc3\xa4him koht mandril on 37 km kaugusel asuv Kolka neem Kuramaal L\xc3\xa4tis. Kuressaarde on linnulennul 70, P\xc3\xa4rnusse 96, Kihnu saareni 54 km ja Riiga 96 km.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed kiviaega j\xc3\xa4\xc3\xa4vad asustusj\xc3\xa4ljed Ruhnul p\xc3\xa4rinevad umbes aastast 5200 eKr. Toona hoburauakujulisel saarel peatusid hooajaliselt varased h\xc3\xbclgek\xc3\xbctid, neid asustusj\xc3\xa4lgi on uurinud arheoloog Aivar Kriiska._NEWLINE_Esmakordselt on Ruhnut kirjalikult mainitud 1341. aastal Kuramaa piiskopi vabaduskirjas, millega piiskop kinnitas, et Ruhnu saare elanikud saavad elada vabade talupoegadena rootsi \xc3\xb5iguse j\xc3\xa4rgi. Kuramaa piiskopi esindajaks saarel oli foogt. Millal tulid Ruhnu elama esimesed p\xc3\xbcsiasukad v\xc3\xb5i millal hakati saare elanikke pidama rootslasteks, ei ole teada. K\xc3\xb5ige rohkem elas inimesi saarel 1842. aastal, mil seal loendati 389 elanikku. Nendeks olid siis valdavalt rannarootslased, kes elasid tol ajal paar sajandit vanemate kommete j\xc3\xa4rgi. Venemaa keisririigi ajal kuulus Ruhnu saar Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisi, Ruhnu kihelkonda._NEWLINE_1915. aastal kevadel Saksa laevastik r\xc3\xbcndas ja vallutas Ruhnu. Kuna Saksamaal oli kasutusel uus kalender siis toimus kalendrireform Ruhnul juba 1915. aasta kevadel. See t\xc3\xa4hendab, et Ruhnul viidi 20. sajandil esimesena Eesti alal l\xc3\xa4bi kalendrireform. _NEWLINE_17. jaanuaril 1919 otsustas Eesti Ajutine Valitsus: "Tunnistada Ruhno saar Eesti vabariigi osaks." 1922. aastal elas rootslasi saarel 252, sakslasi 2 ning eestlasi 10, 1934. aastal oli rootslasi 277 ning eestlasi 5. Saar moodustas iseseisva valla ja rootsi praostkonda kuuluva kihelkonna. Veel 1930. aastail oli Ruhnu isoleeritud saar, mille elanikud olid sajandite v\xc3\xa4ltel abiellunud l\xc3\xa4hisugulastega. Enamik inimesi lahkus s\xc3\xb5ja ja n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu eest Rootsi 4. augustil 1944. Kohale j\xc3\xa4i vaid kaks peret. Uued asukad tulid peamiselt Kihnust ja Saaremaalt. Esimene p\xc3\xb5llumajanduskolhoos oli Ruhnu ning teine Kommunismi majakas. Hiljem ehk aastal 1970 liideti majand Audruranna kolhoosiga. Legendaarne majandijuht oli Theodor Aus.  _NEWLINE_Ruhnul tegutseb Ruhnu P\xc3\xb5hikool. Alates kooli asutamisest kuni 1944. aastani k\xc3\xa4is \xc3\xb5ppet\xc3\xb6\xc3\xb6 rootsi ja kohalikus ehk ruhnu keeles._NEWLINE_Ruhnu \xc3\xbcks tuntumaid talusid on Korsi talu, mille taluhooned on arvele v\xc3\xb5etud kultuurim\xc3\xa4lestistena.\n_START_SECTION_\nRuhnu puurauk\n_START_PARAGRAPH_\nRuhnus asub eesti \xc3\xbcks s\xc3\xbcgavamaid (787,4 m) puurauke, millest v\xc3\xa4ljuv vesi on ravivee omadustega ja v\xc3\xa4ga soolane.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti saared, kaasa arvatud Liivi lahe keskel asuv Ruhnu, moodustavad UNESCO egiidi all 1990. aastal asutatud L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Eesti saarestiku biosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kaitseala. Looduspark h\xc3\xb5lmab tervet Ruhnu saart koos seda \xc3\xbcmbritsevate laidude ja rannikumerega._NEWLINE_Ruhnus esineb rannikul kuni 4 meetri k\xc3\xb5rgune rannaastang._NEWLINE_Ruhnu saar moodustab Liivi lahe keskosas asuva loode\xe2\x80\x93kagusuunalise alusp\xc3\xb5hjalise seljandiku k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgema veepealse osa. Seljandik on liustikulise tekkega voorelaadne moodustis. Iseloomulik on selle kuju as\xc3\xbcmmeetrilisus oma pikitelje suhtes: tema l\xc3\xa4\xc3\xa4nen\xc3\xb5lv on laugem kui idan\xc3\xb5lv, mis on m\xc3\xa4nginud olulist rolli Ruhnu saare arengus ja n\xc3\xbc\xc3\xbcdisilme kujunemises._NEWLINE_Ruhnu on ovaalse kujuga ning jaguneb maastikuliselt kaheks. Idaosa on liivane, kus loode-kagu suunas kulgeb rida omavahel paralleelseid liivaluiteid. Luidete suurim k\xc3\xb5rgus merepinnast on \xc3\xbcle 21 (kuni 29,6 m) meetri. Luidete vahele koguneb sademetevesi, sest \xc3\xa4ravool puudub. Saare idaosa luitestikul kasvab valdavalt okasmets, mis katab 60\xc2\xa0% saare pindalast. Saare l\xc3\xa4\xc3\xa4neosa on madal, tasandikulise pinnamoega, kus kohati kasvab sanglepikuid, suuremalt jaolt on aga kasutuses p\xc3\xb5llumajandusliku maana, seal asuvad niidud, p\xc3\xb5llud ja karjamaad._NEWLINE_Ruhnu suurim siseveekogu on Haubjerre soo, suurvee ajal tekib sinna j\xc3\xa4rv. Leidub ka v\xc3\xa4iksemaid soid. Need on samblasood, kus leidub v\xc3\xa4ikesi rabalappe. _NEWLINE_Ruhnu on klindisaar, mis kuulub Balti klindi alusp\xc3\xb5hja kivimitesse murrutatud astangute s\xc3\xbcsteemi ja on \xc3\xbcks v\xc3\xa4heseid selle klindi \xc3\xa4ratuntavaist, silmaga n\xc3\xa4htavaist moodustistest._NEWLINE_Ruhnu saarelt p\xc3\xa4rineb ka Eesti tuulekiiruse rekord 48 m/s, mis registreeriti puhangulise kiirusena 2. novembril 1969 v\xc3\xb5i 27. oktoobril 1969.\n_START_SECTION_\nLoomastik\n_START_PARAGRAPH_\nLoomadest elavad Ruhnus metskits, rebane, r\xc3\xa4ndrott, koduhiir, juttselg-k\xc3\xa4rnkonn, nastik jt, meres viiger- ja hallh\xc3\xbcljes.  Metskitsed asustavad Ruhnu saart 1962. aastast alates, mil need sinna sisse viidi._NEWLINE_Sagedasemad kalad on lest, siig, l\xc3\xb5he, r\xc3\xa4im, ahven, koger, merih\xc3\xa4rg, nolgus, meritint, kiviluts._NEWLINE_2006. aasta aprillis triivis j\xc3\xa4\xc3\xa4pangal Ruhnu pruunkaru, kes sai tuntuks kui Ruhnu karu. Karu taheti kinni p\xc3\xbc\xc3\xbcda, kuid otsingud vilja ei kandnud, kuigi tema tegevuse j\xc3\xa4lgi aeg-ajalt leiti.'