b'\n_START_ARTICLE_\nOsebergi laevmatus\n_START_PARAGRAPH_\nOsebergi laevmatus oli 9. sajandi esimese poole laevmatus Norras Vestfoldis T\xc3\xb8nsbergi linna l\xc3\xa4histel Osebergi talu maadel._NEWLINE_Hauak\xc3\xa4\xc3\xa4pas oli rikkalikult hauapanuseid ja kahe naise surnukehad. Hauast tuli v\xc3\xa4lja suurep\xc3\xa4raselt s\xc3\xa4ilinud ja rikkalikult dekoreeritud viikingilaev ja hulgaliselt muid viikingiaegseid esemeid._NEWLINE_Osebergi laevmatus avastati 1903. aastal ja arheoloogid kaevasid leiud k\xc3\xa4\xc3\xa4past v\xc3\xa4lja aastatel 1904\xe2\x80\x931905._NEWLINE_Osebergi laevmatus on t\xc3\xa4htis selle poolest, et leiti v\xc3\xa4ljakaevamiste ajal vanimaks osutunud s\xc3\xa4ilinud klinkerplangutuse ja mastiga viikingilaev.\n_START_SECTION_\nAvastamine ja v\xc3\xa4ljakaevamist\xc3\xb6\xc3\xb6d\n_START_PARAGRAPH_\n1903. aasta augustis k\xc3\xa4skis V\xc3\xa4ike-Osebergi (Lille Oseberg) taluperemees Knud Rom hakata savi v\xc3\xb5tma \xc3\xbchest tema maadele j\xc3\xa4\xc3\xa4vast k\xc3\xbcnkast. Ringikujuline k\xc3\xbcngas oli kolm meetrit k\xc3\xb5rge ja selle l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t oli umbes 40 meetrit. Kui savi kaevamisega oli j\xc3\xb5utud k\xc3\xbcnka keskele, leiti sealt puiduj\xc3\xa4\xc3\xa4nuseid. Talunik l\xc3\xa4ks leiule j\xc3\xa4rgnenud laup\xc3\xa4eval Kristianiasse, kus teatas leiust sealse \xc3\xbclikooli ajalooprofessorile ja \xc3\xbclikooli muinasteaduste muuseumi juhatajale Gabriel Gustafsonile. Juba esmasp\xc3\xa4eval s\xc3\xb5itis Gustafson Osebergi ja uuris lahtikaevatud k\xc3\xa4\xc3\xa4bast. Ta tuvastas, et tegu on suure laevaga, ja lasi k\xc3\xa4\xc3\xa4bast veelgi rohkem lahti kaevata. Ta m\xc3\xa4\xc3\xa4ras kindlaks laeva teise otsa asukoha ja selle, et laeva keskosa kattis puidust matmiskamber. Kuna laev leiti augusti l\xc3\xb5pus ja Gustafson ei soovinud l\xc3\xa4heneva s\xc3\xbcgise t\xc3\xb5ttu kaevamist\xc3\xb6id j\xc3\xa4tkata, otsustati kalmet edasi uurida j\xc3\xa4rgmisel aastal._NEWLINE_Enne seda tuli aga lahendada t\xc3\xbcli maaomanikuga. Tollaste seaduste j\xc3\xa4rgi kuulus hauasisu (v\xc3\xa4lja arvatud v\xc3\xa4\xc3\xa4rismetallid) maaomanikule, kes aga lubas laeva v\xc3\xa4lismaale m\xc3\xbc\xc3\xbca, kui Norra ei maksa selle eest n\xc3\xb5utud summat. 1904. aasta juunis j\xc3\xb5uti kokkuleppele, et p\xc3\xa4rast v\xc3\xa4ljakaevamiste l\xc3\xb5ppu arvutatakse kokku leidude v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus ja riigile j\xc3\xa4\xc3\xa4b eesostu\xc3\xb5igus. Tegu oli sihiliku viivitamisega, kuna vahepeal j\xc3\xb5uti parlamendis kiiresti vastu v\xc3\xb5tta seadus, mis keelas ajaloolise v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega esemete v\xc3\xa4lismaale m\xc3\xbc\xc3\xbcmise._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval p\xc3\xa4rast kokkuleppe s\xc3\xb5lmimist alustati v\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6dega. Professor Gustafsoni assisteerisid noor arheoloog Haakon Shetelig ja Kristiania \xc3\xbclikooli muuseumi preparaator Johannesen. Kaevamist\xc3\xb6\xc3\xb6de vastu tunti nii elavat huvi, et k\xc3\xa4\xc3\xa4bast saadeti valvama politseinik._NEWLINE_Esmalt eemaldati k\xc3\xa4\xc3\xa4pa turbam\xc3\xa4tastest koosnev pealmine kiht. M\xc3\xa4ttad olid v\xc3\xb5etud k\xc3\xa4\xc3\xa4pa \xc3\xbcmbrusest ja laotud kihiti. M\xc3\xa4taste all asus tervet laeva kattev kivikuhjatis. Selle eemaldamise k\xc3\xa4igus leiti kunagise hauar\xc3\xb6\xc3\xb6vi j\xc3\xa4ljed. K\xc3\xa4\xc3\xa4pa l\xc3\xb5unaservast viis hauar\xc3\xb6\xc3\xb6vlite kaevatud k\xc3\xa4ik otse laeva keskkohta. Nad olid l\xc3\xb5hkunud hauakambri katuse, loopinud \xc3\xbche hauda maetud naise luud laiali ja peaaegu k\xc3\xb5ik teise naise luud hauast eemaldanud. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt olid hauar\xc3\xb6\xc3\xb6vlid tegutsenud \xc3\xbcsna pea p\xc3\xa4rast matust._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4pa sisemusse j\xc3\xb5udnud arheoloogid avastasid, et k\xc3\xa4\xc3\xa4pa rajamisel kasutatud sinisavi ja turbam\xc3\xa4ttad olid kaitsnud hauas asuvaid orgaanilisi materjale. Suurep\xc3\xa4raselt olid s\xc3\xa4ilinud nii puitesemed, kangad, hahasuled patjades kui isegi hauda kaasapandud toit. Haua kaitses v\xc3\xa4lism\xc3\xb5jude eest ka see, et ta oli ajapikku oma raskuse t\xc3\xb5ttu vajunud 4 meetri s\xc3\xbcgavusele turbapinnasesse. Siiski oli puit k\xc3\xa4\xc3\xa4pas \xc3\xbcsna pude ning seda oli kahjustanud kivikuhja raskus, k\xc3\xa4\xc3\xa4pa vajumine ja hauak\xc3\xa4\xc3\xa4passe p\xc3\xa4\xc3\xa4senud n\xc3\xa4rilised. K\xc3\xb5ige selle t\xc3\xb5ttu kaevati erakordselt hoolikalt, \xc3\xbclaltpoolt allapoole minnes. Hauakambri lauad eemaldati \xc3\xbckshaaval ja leitud esemed pandi kirja._NEWLINE_Enamik v\xc3\xa4ikseid esemeid asusid hauakambris. Laeva ahtris asusid peamiselt k\xc3\xb6\xc3\xb6giriistad. Laeva v\xc3\xb6\xc3\xb6ris, mis oli ajapikku k\xc3\xb5ige rohkem kannatada saanud, asus mitu suurt eset. Kivikuhjatis oli v\xc3\xb6\xc3\xb6ris asuvad esemed laiaks litsunud ning need tuli esmalt restaureerida ja kokku panna. V\xc3\xb6\xc3\xb6rist leiti rikkalikult kaunistatud neljarattaline vanker, mille sees olid voodi ja kangasteljed, samuti leiti v\xc3\xb6\xc3\xb6rist kolm nikerdustega saani ja ohverdatud koduloomade s\xc3\xa4ilmed._NEWLINE_Laeva keskosas asuvast hauakambrist leiti m\xc3\xb5ned klaashelmed, kuid mitte \xc3\xbchtegi v\xc3\xa4\xc3\xa4rismetallidest ehet. Ruumis asus ka mitu karpi, mis k\xc3\xb5ik olid l\xc3\xb5hutud. See k\xc3\xb5ik viitas hauar\xc3\xb6\xc3\xb6vlite k\xc3\xa4tet\xc3\xb6\xc3\xb6le. Kaks voodit, milles maetud olid algselt lebanud, asusid esialgu hauakambri p\xc3\xb5hjaseina \xc3\xa4\xc3\xa4res. Hauar\xc3\xb6\xc3\xb6vlid, kes soovisid p\xc3\xa4\xc3\xa4seda noorema naise voodi juurde, olid vanemale naisele kuulunud voodi eest \xc3\xa4ra t\xc3\xb5uganud ja tema luud enda kaevatud k\xc3\xa4iku loopinud. Seej\xc3\xa4rel loopisid nad noorema naise voodipesu hauakambri idaseina \xc3\xa4\xc3\xa4rde ja kogusid kokku peaaegu k\xc3\xb5ik tema luud. P\xc3\xa4rast seda l\xc3\xb5hkusid nad voodi, et p\xc3\xa4\xc3\xa4seda ligi voodi taga asunud kastidele. Knud Krogh ja Bj\xc3\xb6rn Myhre on oletanud, et noorema naise surnukeha eemaldamise taga v\xc3\xb5is olla m\xc3\xb5ne kristliku v\xc3\xb5imukandja soov paganlikult maetud kuninganna kristliku kombestiku j\xc3\xa4rgi uuesti maha matta._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4paga seotud v\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6d l\xc3\xb5ppesid 1904. aasta septembris. Tol ajal oli veel selgusetu laeva edasine saatus. Kuna laeva ei olnud v\xc3\xb5imalik tervena k\xc3\xa4\xc3\xa4past k\xc3\xa4tte saada, siis otsustati see t\xc3\xbckkideks teha. V\xc3\xa4ljakaevamistel viibinud merev\xc3\xa4einsener Glende m\xc3\xb5\xc3\xb5tis laeva hoolikalt \xc3\xa4ra ja joonistas \xc3\xbcles. Kohaletoodud maalikunstnik j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustas leitud esemete v\xc3\xa4rvi, enne kui need \xc3\xb5hu k\xc3\xa4es kuivades tooni muutsid.\n_START_SECTION_\nLaev\n_START_PARAGRAPH_\nLeitud laev on klinkerplangutusega viikingilaev, kuid tunduvalt v\xc3\xa4iksem kui tavaline pikklaev ja seega klassifitseeritav kui karv (norra keeles ka karve, kreeka keeles karabos, inglise keeles ka karvi), mida on kaunistatud enam kui igap\xc3\xa4evatarve seda n\xc3\xb5uaks._NEWLINE_Osebergi laev valmistati peaaegu tervenisti tammest. Laevaparda plangutus koosneb 12 lauast, millest ainult kaks j\xc3\xa4\xc3\xa4vad \xc3\xbclalpoole veeliini. Tammeplangud on omavahel \xc3\xbchendatud \xc3\xbcmarp\xc3\xa4iste rauast naeltega, mille l\xc3\xa4biulatuvad otsad on k\xc3\xb5veraks l\xc3\xb6\xc3\xb6dud \xc3\xbcle kandilise seibi ja vahed tihitud t\xc3\xb5rvatud loomakarvadega._NEWLINE_See on 21,5 meetrit pikk ja 5,1 meetrit lai, ning laevamast on umbes 9 meetri pikkune. Laeva liikumiseks v\xc3\xb5is kasutada nii aere, mille jaoks on pardas 15 paari auke, kui nelinurkset purje, mis oli t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt 70\xe2\x80\x9390 m\xc2\xb2 suurune ja suutnuks laeva edasi viia suurima kiirusega 10\xe2\x80\x9314 s\xc3\xb5lme._NEWLINE_Laeva parema parda p\xc3\xa4raosas on laialabaline roolimism\xc3\xb5la. Varustuses olid veel raudankur, maabumislaud ja hauskar. Osebergi laeva m\xc3\xb5lemad t\xc3\xa4\xc3\xa4vid, v\xc3\xb6\xc3\xb6ri- ja ahtert\xc3\xa4\xc3\xa4v on rikkalikult kaunistatud keerukate puunikerdustega, millel peamiselt motiiv r\xc3\xbcndavast koletisest._NEWLINE_Laeva teeb eriti oluliseks asjaolu, et tegemist on vanima omataolise laevaga, mis seni leitud ja ehitatud \xc3\xbcksnes natuke p\xc3\xa4rast purjede kasutuselev\xc3\xb5ttu Skandinaavias. Laeva mudelite katsetused h\xc3\xbcdrotunnelis n\xc3\xa4itavad, et Osebergi laeva s\xc3\xb5iduomadused olid viletsad. See on \xc3\xbcks v\xc3\xb5imalikest p\xc3\xb5hjustest, miks laeva matusteks kasutati. S\xc3\xb5iduomadused olid kehvemad kui hilisematel viikingilaevadel ja v\xc3\xb5isid j\xc3\xa4\xc3\xa4da alla ka kaasaegsetele laevadele, kuid kuna teisi sama ajastu laevu pole leitud, on tegemist ainult oletustega.\n_START_SECTION_\nKahe naise surnukehad\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4past leiti kahe naise skeletid. \xc3\x9cks neist oli surnud 50\xe2\x80\x9380-aastaselt (vanus varieerub erinevates allikates) ja ta oli eluajal kannatanud artriidi k\xc3\xa4es. Teine naine oli surnud 25\xe2\x80\x9350-aastaselt. Pole selge, kumb neist oli t\xc3\xa4htsama positsiooniga ja kas kumbki neist oli ohverdatud._NEWLINE_Suursugused hauapanused lubavad oletada, et maetud pidid olema m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imsad ja rikkad isikud._NEWLINE_Noorem naine kandis punast villast kleiti ja peent linast loori. Neid riietusesemeid kandsid tol ajal k\xc3\xb5rgklassi naised ja seet\xc3\xb5ttu on oletatud, et noorem naine oli k\xc3\xb5rgema \xc3\xbchiskondliku positsiooniga. Vanem naine kandis sinist villast kleiti ja villast loori, mis n\xc3\xa4itab tema m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra madalamat staatust. Kumbki naine ei kandnud \xc3\xbchtki \xc3\xbcleni siidist valmistatud riideeset, kuigi noorema naise kleidi all olnud tuunikal oli kasutatud siidist lisandeid._NEWLINE_Dendrokronoloogilised uuringud n\xc3\xa4itasid, et laevaehituseks kasutatud puud langetati 820. aastal ja matus toimus 834. aasta s\xc3\xbcgisel._NEWLINE_On oletatud, et maetu v\xc3\xb5is olla kuninganna \xc3\x85sa. \xc3\x85sa oli Ynglingite suguv\xc3\xb5sast p\xc3\xa4rit Kagu-Norra kuninga Gudr\xc3\xb8d K\xc3\xbcti abikaasa, Halfdan Musta ema ja Norra \xc3\xbchendaja Harald Kaunisjuukse vanaema. Seda teooriat toetavad ka uuringud, mille j\xc3\xa4rgi maetud naised elasid Agderis, paikkonnas, kus elas ka \xc3\x85sa._NEWLINE_On oletatud, et maetud naine v\xc3\xb5is olla ka preestrinna._NEWLINE_Oslo \xc3\x9clikooli teadlase Per Holcki s\xc3\xb5nul p\xc3\xa4rinevad noorema naise esivanemad Musta mere l\xc3\xa4hikonnast, t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt Iraanist._NEWLINE_Nooremal naisel oli murdunud rangluu, mist\xc3\xb5ttu arvati esmalt, et ta oli ohverdatud. Hilisemad uuringud aga n\xc3\xa4itasid, et luu oli juba m\xc3\xb5nda aega paranenud, seega ei saanud luu purunemine juhtuda vahetult enne matust. Naise hammastel oli j\xc3\xa4lgi metallist hambaorgi kasutamisest. Metallist hambaorgid olid sel ajal luksusesemed._NEWLINE_Vanem naine p\xc3\xb5des v\xc3\xa4hki, mis oli t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt ka tema surma p\xc3\xb5hjus. Ta kannatas ka Morgagni s\xc3\xbcndroomi all. Morgagni s\xc3\xbcndroom on hormonaalne h\xc3\xa4ire, mis annab naistele maskuliinse v\xc3\xa4limuse, kaasa arvatud habeme._NEWLINE_M\xc3\xb5lema naise p\xc3\xb5hitoiduseks oli olnud liha, mida v\xc3\xb5is peamiselt kalatoidulises Norras pidada samuti luksuseks._NEWLINE_Inimj\xc3\xa4\xc3\xa4nustelt saadi DNA-katkeid, kuid mitte piisavalt, et tuvastada naiste v\xc3\xb5imalik omavaheline sugulus.\n_START_SECTION_\nMuud leiud\n_START_PARAGRAPH_\nOsebergi matuselaev sisaldas hulgaliselt muidki leide: laevatarbeid, rikkalikult kaunistatud neljarattalist vankrit, kolme saani, mitut voodit ja telki, kangastelgi, hobuserakmeid, rauast pada, nahast kingi, loomapeadega kaunistatud poste, tekstiilikatkeid jms._NEWLINE_Laevast leiti 15 hobuse, 4 koera ja 2 h\xc3\xa4rja skeletid.\n_START_SECTION_\nLeidude edasine saatus\n_START_PARAGRAPH_\nIsegi p\xc3\xa4rast laeva eemaldamist k\xc3\xa4\xc3\xa4past polnud selle edasine saatus selge. Maaomanik ei olnud rahul riigi poolt leiutasuks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud summaga ja keeldus laeva selle eest loovutamast. Asi sai lahenduse, kui tollal Kristiania \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5ppinud arheoloogiahuviline Rootsi prints Gustaf Adolf (hilisem Gustaf VI Adolf) r\xc3\xa4\xc3\xa4kis laeva \xc3\xbcmber k\xc3\xa4ivatest vaidlustest oma s\xc3\xb5brale leitnant Fritz Treschowile. Treschowi isa, kes oli Vestfoldi suurim maavaldaja, maksis Osebergi taluomanikule n\xc3\xb5utud summa ja kinkis laeva koos k\xc3\xb5igi leidudega Norra riigile._NEWLINE_Seej\xc3\xa4rel pakiti laevaosad sisse ja saadeti Kristiania poole teele. Vaid kolm p\xc3\xa4eva hiljem sadas Osebergis maha esimene lumi._NEWLINE_Leiud viidi Kristiania \xc3\xbclikooli muinasteaduste muuseumi, kus alustati nende konserveerimist ja taastamist. Puitleidude h\xc3\xa4vimise v\xc3\xa4ltimiseks leotati neid vees, mille j\xc3\xa4rel m\xc3\xa4hiti nad niiskesse kangasse ja paigutati muuseumi keldrisse. Gustafson suhtus pessimistlikult tolle aja restaureerimistehnikasse, mist\xc3\xb5ttu lasi preili Sophie Krafftil k\xc3\xb5ik nikerdatud detailid elusuuruses \xc3\xbcles joonistada. T\xc3\xa4htsaimatest detailidest valmistas kogenud puunikerdaja Eriksen koopiad. V\xc3\xa4hem t\xc3\xa4htsatest esemetest valmistati kipskoopiad._NEWLINE_P\xc3\xa4rast v\xc3\xa4lit\xc3\xb6\xc3\xb6de l\xc3\xb5ppu 1904. aasta l\xc3\xb5pus s\xc3\xb5itis Gustafson koos preparaatori Johanneseniga teistesse Euroopa riikidesse kogemusi hankima. Nad k\xc3\xbclastasid Saksamaad ja \xc5\xa0veitsi, kus tutvusid j\xc3\xa4rvemudast ja turbast leitud esemete konserveerimisega. Bernis tutvustati neile puidu konserveerimist formaliiniga, Kopenhaagenis gl\xc3\xbctseriiniga ja Berliinis muude ainetega. \xc3\x9ckski neist viisidest norra teadlasi ei rahuldanud._NEWLINE_L\xc3\xb5puks aurutati k\xc3\xb5va puit kreosoodiga ehk lina\xc3\xb5li ja karbolineumi seguga ja seej\xc3\xa4rel immutati. Pehmet puitu keedeti maarjaj\xc3\xa4\xc3\xa4 lahuses._NEWLINE_Gustafson soovis v\xc3\xb5imalikult ruttu suured esemed konserveerida, et hakata neid avalikult eksponeerima. K\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsamad leiud s\xc3\xa4ilitati vee ja formaliini seguga t\xc3\xa4idetud anumates, ja eksponeeriti nende koopiaid._NEWLINE_1907. aastaks rekonstrueeriti laev tervikuna. Osebergi laeva ja teiste leitud viikingilaevade jaoks ehitati \xc3\xbclikooli maa-alale suured paviljonid._NEWLINE_1920. aastatel viidi laevad \xc3\xbcle uude Viikingilaevade muuseumi._NEWLINE_1947. aastal taastati Osebergi k\xc3\xa4\xc3\xa4bas ja 1948. aastal maeti naiste skeletid samasse piirkonda.'