b'\n_START_ARTICLE_\nElektrooniline paber\n_START_PARAGRAPH_\nElektrooniline paber ehk e-paber on pol\xc3\xbcgraafilise tr\xc3\xbckiga paberi sarnane elektrooniline kuvapind. Erinevalt LCD-ekraanist, mille kujutis saadakse l\xc3\xa4bivalgustataval maatriksil, moodustub e-paberil kujutis peegelduvas valguses, seega nii nagu tavalisel paberil. E-paber on \xc3\xb5huke ja kerge, sellest saab odavalt valmistada mitmesuguse kuju ja suurusega kuvaseadiseid; voolutarve on v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ike._NEWLINE_Elektroonilist paberit kasutatakse peamiselt e-lugereis, kuid vastavalt tehnoloogia t\xc3\xa4iustumisele j\xc3\xa4rjest enam ka muudes kaasaskantavates seadmetes (n\xc3\xa4iteks k\xc3\xa4ekellades), infotabloodes (n\xc3\xa4iteks s\xc3\xb5iduplaanid peatustes) ja sageli muutmist vajava sisuga elektroonilistes etikettides, nime- ja hinnasiltides.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nElektroonilise paberi v\xc3\xa4ljat\xc3\xb6\xc3\xb6tamise katseid alustati juba 1970. aastail firmas Xerox (Gyricon-paber). Elektroforeesil p\xc3\xb5hineva paberi algvariandi t\xc3\xb6\xc3\xb6tas 1990. aastail v\xc3\xa4lja Joseph Jacobson. Tema poolt 1997. aastal asutatud firmas E Ink Corporation ongi v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatavad e-paberi lahendused. Siit p\xc3\xa4rineb ka toort\xc3\xb5lkelise \xe2\x80\x99e-tint\xe2\x80\x99 kasutamine elektroonilise paberi s\xc3\xbcnon\xc3\xbc\xc3\xbcmina, kuigi elektroonilise paberi tehnoloogia ja tootmisega tegelevad paljud firmad._NEWLINE_Esimesed e-paberist kuvariga lugemisseadmed j\xc3\xb5udsid m\xc3\xbc\xc3\xbcgile 2006. aastal firmadelt iRex Technologies (iRex iLiad) ja Sony (Sony Reader). 2007. aastal j\xc3\xa4rgnesid Prantsuse firmalt Bookeen Cybook ja sama aasta novembris Amazonilt Kindle. Eriti viimase ilmumine andis otsustava t\xc3\xb5uke e-raamatute turu hoogsaks arenguks.\n_START_SECTION_\nE-paberi p\xc3\xb5hiomadusi\n_START_PARAGRAPH_\nTekst on e-paberist kuvaril niisama terav ja kontrastne kui tavapaberil, ja seda ka eredas p\xc3\xa4ikesevalguses._NEWLINE_Samamoodi nagu pliiatsij\xc3\xa4lg paberil, moodustavad ka elektroonilisel paberil kujutise tahked peenosakesed valgust hajutaval pinnal. seet\xc3\xb5ttu ei teki vaatenurga probleemi (nagu see v\xc3\xb5ib ilmneda LCD-kuvarite puhul)._NEWLINE_Teksti ja piltide kuva p\xc3\xbcsib ekraanil pikka aega ilma elektrikuluta, sest pigmendiosakesed kleepuvad pikslit moodustavate kapslite kesta sisepinnale molekulidevahelise t\xc3\xb5mbej\xc3\xb5u m\xc3\xb5jul (van der Waalsi j\xc3\xb5ud). N\xc3\xb5rka vooluimpulssi on vaja ainult elektroodide \xc3\xbcmberpingestamiseks, seega k\xc3\xa4sitsemisk\xc3\xa4skude sisestamisel. Sellega seletub niisuguse kuvari \xc3\xbcliv\xc3\xa4ike energiatarve: kui energiat kulub ainult kuva vahetamiseks, j\xc3\xa4tkub n\xc3\xa4iteks e-lugeri aku laengust n\xc3\xa4dalaiks (m\xc3\xb5istagi kulutab v\xc3\xb5rgu\xc3\xbchenduste ja muude rakenduste kasutamine akut niisama kiiresti kui nutitelefon)._NEWLINE_E-paberi tehnoloogia edasiarendused on teinud v\xc3\xb5imalikuks ka v\xc3\xa4rvilise ja videokujutise esitamise.\n_START_SECTION_\nCLEARink\n_START_PARAGRAPH_\nUSA firma CLEARink poolt 2017. aastal esitletud e-paberil on elektrofoorikihi peal sisepeegeldavate l\xc3\xa4\xc3\xa4tsedega kile. Need l\xc3\xa4\xc3\xa4tsed peegeldavad h\xc3\xa4sti tagasi neile langevat valgust vastavalt elektroforeeskihis paiknevate pikslite heledusele. See tehnoloogia v\xc3\xb5imaldab esitada paber\xc3\xb5hukestel elektroonilistel n\xc3\xa4idikutel ja kuvaritel v\xc3\xa4rvilist ka liikuvat kuva, sest pikslite reageerimiskiirus on selleks piisav.'