b'\n_START_ARTICLE_\nLoomulik ventilatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nLoomulik ventilatsioon on ruumide \xc3\xb5hutamise ehk ventilatsiooni viis, mille korral ei kasutata mehaanilisi s\xc3\xbcsteeme. \xc3\x95huvool l\xc3\xa4bi \xc3\xb5hutatava ruumi on tingitud v\xc3\xa4lis- ja sise\xc3\xb5hu r\xc3\xb5hkude ning temperatuuride erinevustest ja toimub avatud akende, uste, ventilatsiooniavade ja hoone konstruktsioonis esinevate pilude kaudu. Loomulik ventilatsioon jaguneb kaheks: tuule m\xc3\xb5jul toimiv ventilatsioon ja \xc3\xbclesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5u (raskusj\xc3\xb5u) m\xc3\xb5jul toimiv ventilatsioon._NEWLINE_Pea k\xc3\xb5ikides vanades hoonetes toimib \xc3\xb5huvahetus loomuliku ventilatsiooni p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttel. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse loomulikku ventilatsiooni energiat\xc3\xb5husa ehituse tehnoloogiana, et v\xc3\xa4hendada hoone energiakasutust mehaaniliste ventilatsioonis\xc3\xbcsteemide arvelt. Kuigi loomulik ventilatsioon s\xc3\xb5ltub ilmastikutingimustest ning maja arhitektuurist ja ehitusest, reguleerib ventilatsiooni intensiivsust ja efektiivsust ka hoonet kasutav inimene. Eestis tegeleb energiat\xc3\xb5husa ehituse tehnoloogiate uurimisega Tartu \xc3\x9clikooli Tehnoloogiainstituudi energiat\xc3\xb5husa ehituse tuumiklabor.\n_START_SECTION_\nTuule m\xc3\xb5jul toimiv ventilatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nEristatakse kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tuule m\xc3\xb5jul toimivat ventilatsioonis\xc3\xbcsteemi: \xc3\xbchepoolne ventilatsioon ning rist-ventilatsioon. \xc3\x9chepoolse ventilatsiooni puhul k\xc3\xa4ib \xc3\xb5huvahetus \xc3\xbches seinas olevate \xc3\xb5huavade kaudu, mis asuvad eri k\xc3\xb5rgusel. Rist-ventilatsiooni korral saavutatakse tuulutus ruumi v\xc3\xb5i hoone erinevates k\xc3\xbclgedes olevate \xc3\xb5huavade kaudu. \xc3\x9chepoolse ventilatsiooni abil saavutatav \xc3\xb5huvahetus on enamasti v\xc3\xa4iksem kui rist-ventilatsiooni korral. Samas on rist-ventilatsioon tihti raskesti saavutatav, sest \xc3\xb5hu liikumist l\xc3\xa4bi ruumide takistavad seinad, uksed, m\xc3\xb6\xc3\xb6bel ja muud esemed._NEWLINE_Rist-ventilatsiooni korral tekitab tuul hoone tuulepealsel k\xc3\xbcljel suurema r\xc3\xb5hu kui tuulealusel k\xc3\xbcljel, mis paneb \xc3\xb5hu l\xc3\xa4bi hoone seintes asuvate \xc3\xb5huavade liikuma. Nii tekib ruumis \xc3\xb5huvool tuulepealselt k\xc3\xbcljelt tuulealusele k\xc3\xbcljele. Hoone projekteerimisel on oluline, et maja vastasseintes asuvate \xc3\xb5huavade vahele ei j\xc3\xa4\xc3\xa4ks liialt palju takistusi, nagu uksed ja seinad. Samas toimub ruumis rohkem \xc3\xb5hu segunemist ning ventilatsioon on efektiivsem, kui \xc3\xb5hutusavad ei asu t\xc3\xa4pselt \xc3\xbcksteise vastas._NEWLINE_Levinuim valem \xc3\xb5huvoolu arvutamiseks l\xc3\xa4bi tuulutusava on j\xc3\xa4rgmine:_NEWLINE_, kus_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 \xc3\xb5huvahetus l\xc3\xa4bi ava \xc3\xbchikutes ;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 voolukoefitsient;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 ava ristl\xc3\xb5ikepindala;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 r\xc3\xb5hkude vahe ava erinevate poolte vahel;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 \xc3\xb5hu tihedus._NEWLINE_Reaalsete hoonete rist-ventilatsiooni modelleerimisel v\xc3\xb5etakse arvesse ka kahe \xc3\xb5huava vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4vaid takistusi ning dimensioonitu ventilatsioonikiirus arvutatakse j\xc3\xa4rgmisest valemist:_NEWLINE_, kus_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 dimensioonitu ventilatsioonikiirus;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 tuulepealese ava ristl\xc3\xb5ike pindala;_NEWLINE_ ja  \xe2\x80\x93 r\xc3\xb5hukoefitsiendid;_NEWLINE_ ja  \xe2\x80\x93 \xc3\xb5huavade takistustegurid;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 ruumi sisemiste takistuste takistustegurid._NEWLINE_\xc3\x9chepoolse ventilatsiooni korral on \xc3\xb5huvoolu matemaatiline kirjeldamine keerulisem, sest \xc3\xb5huavas esineb vastassuunaline \xc3\xb5hu liikumine ning tugevam turbulents._NEWLINE_Kuigi tuule m\xc3\xb5jul toimivat ventilatsiooni saab m\xc3\xb5jutada akende paigutuse ja avatuse reguleerimisega, s\xc3\xb5ltub \xc3\xb5huvahetuse kiirus ka tuule suunast ja kiirusest. Ilmastikutingimuste muutudes muutub ka siseruumide ventileeritavus.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5u m\xc3\xb5jul toimiv ventilatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9clesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5u m\xc3\xb5jul toimivat ventilatsiooni tekitavad temperatuuri- ja niiskusgradient. \xc3\x9clesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5ud tekib \xc3\xb5hu tiheduse gradiendist. Soe \xc3\xb5hk on h\xc3\xb5redam kui k\xc3\xbclm \xc3\xb5hk ning t\xc3\xb5useb seet\xc3\xb5ttu ruumis k\xc3\xb5rgemale. Samuti on niiske \xc3\xb5hk kuivast \xc3\xb5hust h\xc3\xb5redam ning t\xc3\xb5useb ruumis \xc3\xbcles. Siseruumis soojenenud ning inimtegevusel s\xc3\xbcsihappegaasiga saastunud \xc3\xb5hk t\xc3\xb5useb seega \xc3\xbcles ning v\xc3\xa4ljub hoonest lagedes ja katuses olevates \xc3\xb5hutusavadest, korstnast v\xc3\xb5i seinte \xc3\xbclaosas asuvatest akendest. Jahedam v\xc3\xa4rske \xc3\xb5hk siseneb ruumi madalamal paiknevatest akendest v\xc3\xb5i ventilatsiooniavadest. Niiviisi saavutatav loomulik ventilatsioon toimib eriti h\xc3\xa4sti talvel, kui \xc3\xb5hutemperatuuride erinevus toas ja \xc3\xb5ues on maksimaalne._NEWLINE_Temperatuurierinevuste t\xc3\xb5ttu saavutatavat ventilatsiooni kirjeldab valem \xc3\xb5huvoolu jaoks, mis on j\xc3\xa4rgmine:_NEWLINE_, kus_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 \xc3\xb5huvahetus l\xc3\xa4bi ava \xc3\xbchikutes ;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 voolukoefitsient;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 sisselaske ava ristl\xc3\xb5ike pindala (eeldusega, et v\xc3\xa4ljalaske ava ristl\xc3\xb5ike pindalaga on sellega v\xc3\xb5rdne);_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 raskuskiirendus;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 sisse- ja v\xc3\xa4ljalaskeavade k\xc3\xb5rguste vahe;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 keskmine siseruumi \xc3\xb5hutemperatuur \xc3\xbchikutes K;_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 keskmine v\xc3\xa4lis\xc3\xb5hu temperatuur \xc3\xbchikutes K._NEWLINE_Valemist v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha, et mida suurem on k\xc3\xb5rguste vahe sisse- ja v\xc3\xa4ljalaskeavade vahel, seda suurem on ventilatsioon. Korrusmajade puhul peaks siis temperatuurigradiendist tuleneva loomuliku ventilatsiooni m\xc3\xb5ju olema suurem, teisalt tuleb soojenenud ja saastunud \xc3\xb5hul katuses olevate v\xc3\xa4ljalaskeavade kaudu v\xc3\xa4ljumiseks l\xc3\xa4bida pikem vahemaa ning \xc3\xbcletada rohkem takistusi ventilatsioonikanalite n\xc3\xa4ol, mis \xc3\xbchtlustab temperatuurigradiendist tuleneva loomuliku ventilatsiooni m\xc3\xb5ju erinevatel hoone korrustel._NEWLINE_Sageli paigutatakse ventilatsioonikanalid, mis \xc3\xb5hu katuses olevate v\xc3\xa4ljalaskeavade v\xc3\xb5i korstnani juhivad, kaminate v\xc3\xb5i ahjude suitsul\xc3\xb5\xc3\xb5ride vahetusse l\xc3\xa4hedusse, et k\xc3\xb6etud soe \xc3\xb5hk ka ventilatsioonikanalites t\xc3\xb5usvat \xc3\xb5hku soojendaks, selle liikumist kiirendaks ning omakorda ventilatsioonikiirust suurendaks._NEWLINE_Kombinatsioonina tuule m\xc3\xb5jul toimiva ventilatsiooniga kasutatakse \xc3\xbclesl\xc3\xbckkej\xc3\xb5u m\xc3\xb5jul toimivat ventilatsiooni suurtes t\xc3\xb6\xc3\xb6stushoonetes, kus tekkivat liigsoojust ning hoonete k\xc3\xb5rgust kasutatakse nende loomulikuks ventileerimiseks, et eemaldada ruumist saastunud \xc3\xb5hk.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ikesekorsten\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4ikesekorsten on hoone k\xc3\xbcljel asuv vertikaalne \xc5\xa1aht, mis tumeda v\xc3\xa4rvuse v\xc3\xb5i materjali t\xc3\xb5ttu soojeneb p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es kiirelt. P\xc3\xa4ikesekorstna soojenenud sein soojendab selles olevat \xc3\xb5hku, tekitades \xc3\xbcles liikuva \xc3\xb5huvoolu, mis korstna \xc3\xbclaosast v\xc3\xa4ljub. \xc5\xa0ahti allosas on toa ja korstna vaheline sisselaskeava, mille kaudu \xc3\xb5hk siseruumidest p\xc3\xa4ikesekorstnasse liigub, seal soojeneb ning v\xc3\xa4ljalaskeava kaudu v\xc3\xa4ljub. Korstna sisemised seinad peavad olema piisavalt isoleeritud, et p\xc3\xa4ike toatemperatuuri ebameeldivalt k\xc3\xb5rgeks ei t\xc3\xb5staks._NEWLINE_P\xc3\xa4ikesekorsten on kasulik loomuliku ventilatsiooni konstruktsioon just tuulevaikse ilma korral, mil tuule m\xc3\xb5jul toimiva ventilatsiooni efekt praktiliselt puudub.\n_START_SECTION_\nTuulep\xc3\xbc\xc3\xbcdja\n_START_PARAGRAPH_\nTuulep\xc3\xbc\xc3\xbcdjate tehnoloogiat kasutati Idamaades hoonete tuulutamiseks juba teisel sajandil eKr. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on sellest saanud levinud energiat\xc3\xb5husa ehituse ning loomuliku ventilatsiooni tehnoloogia. Tuulep\xc3\xbc\xc3\xbcdja on enamasti hoonest k\xc3\xb5rgemale ulatuv \xc5\xa1aht, mille avad on suunatud valitseva tuule teele. \xc5\xa0aht j\xc3\xa4\xc3\xa4b puhuva tuule teele ette, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes endasse v\xc3\xa4lis\xc3\xb5hku ning suunates selle siseruumidesse. Tuulep\xc3\xbc\xc3\xbcdjal v\xc3\xb5ivad olla avad ka mitmes suunas, et kasutada igast ilmakaarest puhuva tuule ventileerivat efekti. Tuulevaiksetel ning palavatel \xc3\xb6\xc3\xb6del muutub \xc3\xb5huvoolu suund tuulep\xc3\xbc\xc3\xbcdjas, soe toa\xc3\xb5hk v\xc3\xa4ljub \xc5\xa1ahti kaudu siseruumidest.'