b'\n_START_ARTICLE_\nMulla-taime-atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kontiinum\n_START_PARAGRAPH_\nMulla-taime-atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kontiinum ehk SPAC (Soil \xe2\x80\x93 Plant \xe2\x80\x93 Atmosphere continum) on vee pideva liikumise rada l\xc3\xa4bi taimede mullast atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Tegemist on vee pideva ja katkematu kulgemisega mullast juurte kaudu lehtedesse ja lehtedest transpiratsiooni kaudu atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Kogu SPAC ahela liikumapanevateks j\xc3\xb5ududeks on veepotentsiaalide erinevus taimerakkude pooll\xc3\xa4bilaskvatel membraanidel, h\xc3\xbcdrostaatiliste r\xc3\xb5hkude erinevused ja vee aurur\xc3\xb5hkude erinevused taimede eri osades. Kuna atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri veepotentsiaal on madalam kui veepotentsiaal taime lehtedes, siis tekib lehtede \xc3\xb5hul\xc3\xb5hedes difusioonigradient, mida m\xc3\xb6\xc3\xb6da v\xc3\xa4ljub vesi lehtedest auruna. \xc3\x95hul\xc3\xb5hede kaudu lehest aurustunud (transpireerunud) vee molekulid asenduvad mesof\xc3\xbcllist aurustuva vee molekulidega, s\xc3\xa4ilitades niimoodi lehe sees olevas \xc3\xb5hus p\xc3\xbcsiva k\xc3\xbcllastunud auru r\xc3\xb5hu. Mesof\xc3\xbclli rakkude pinnalt aurustunud vee asemele tuleb vesi ks\xc3\xbcleemist, kuhu see tuleb omakorda t\xc3\xb5usva voolu abil taime juurest. See vee liikumise osa taimes p\xc3\xb5hineb ks\xc3\xbcleemis oleval h\xc3\xbcdrostaatilise r\xc3\xb5hu gradiendil. Vee pideva liikumise \xc3\xbclespoole tagavad vee molekulide vahelised kohesioonij\xc3\xb5ud. Mullast juurde liigub omakorda vesi osmoosi abil juure negatiivse veepotentsiaali t\xc3\xb5ttu mulla suhtes. Mulla kuivades v\xc3\xa4henevad \xc3\xbcheaegselt veepotentsiaalid nii mullas kui taimes. Mitte alati ei ole vee liikumise m\xc3\xa4\xc3\xa4ravaks gradiendiks veepotentsiaalide erinevus. See v\xc3\xb5ib olla ka h\xc3\xbcdrostaatilise r\xc3\xb5hu gradient v\xc3\xb5i hoopis vee aurur\xc3\xb5hkude gradient atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri ja lehes oleva \xc3\xb5hu vahel._NEWLINE_Vee liikumise mullast lehtedesse m\xc3\xa4\xc3\xa4ravaks reguleerijaks on eelk\xc3\xb5ige lehtede \xc3\xb5hul\xc3\xb5hed. Lehepinnal tekib SPAC kaudu vee liikumise k\xc3\xb5ige suurem gradient. Vee liikumise kiirus SPAC-s\xc3\xbcsteemi kahe punkti vahel s\xc3\xb5ltub gradiendi suurusest ja takistusest nende punktide vahel.\n_START_SECTION_\nMulla-taime-atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kontiinumi komponendid\n_START_PARAGRAPH_\nMulla-taime-atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kontiinumi teaduslik kirjeldamine h\xc3\xb5lmab mitme teadusharu komponente. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Veepotentsiaali mullas kirjeldab mullaf\xc3\xbc\xc3\xbcsika. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vee liikumist organismides kirjeldab taimede ja loomade f\xc3\xbcsioloogia. _NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vee molekulid atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris (suhteline niiskus ja aurur\xc3\xb5hk) kirjeldab meteoroloogia. _NEWLINE_Mulla-taime-atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri kontiinum on d\xc3\xbcnaamiline seotud s\xc3\xbcsteem, mis kirjeldab energia ja aine voogusid vee liikumisel mullast l\xc3\xa4bi taimede atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri ning samuti vee liikumist ja veepotentsiaale kontiinumi erinevates komponentides (muld, taim ja atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4r), mis toimivad omavahel seotud ahela l\xc3\xbclidena. _NEWLINE_SPAC kirjeldab veepotentsiaalide s\xc3\xbcsteemi eri komponentides ning vee liikumist s\xc3\xbcsteemis.\n_START_SECTION_\nVee transport\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik elusrakud taimedes vajavad vett, vees lahustunud ioone ja suhkruid elutegevuseks ning kasvamiseks. Enamikul taimedel paiknevad juured mullas ning lehed ja varred atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris. Juurte ja varte kaudu liiguvad \xc3\xbclespoole vesi ja ioonid. Lehed (ning rohelised varred) toodavad fotos\xc3\xbcnteesi k\xc3\xa4igus suhkruid. Fotos\xc3\xbcnteesi k\xc3\xa4igus tekkinud suhkrute liikumine taimede mittefotos\xc3\xbcnteesivatesse osadesse, mineraalide ning vee liikumine vartesse ja lehtedesse taimedes toimub vee transpordi abil. Vee liikumise tee pikkus taimedes ulatub k\xc3\xbcmnete meetrite s\xc3\xbcgavuste juurte otstest kuni 100 meetri k\xc3\xb5rguste varte otsteni. Vee transport taimedes peab olema piisavalt kiire (kuni 4 mm/s), et asendada lehtede kaudu aurustuvat vett. Taimed tulevad nende \xc3\xbclesannetega toime ilma omamata spetsiaalset vee pumpamise organit.\n_START_SECTION_\nVeepotentsiaal\n_START_PARAGRAPH_\nVeesisaldust mullas, taimedes ning atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris kirjeldatakse \xc3\xbcldiselt veepotentsiaalina (\xce\xa8w). Veepotentsiaal on keemiline veepotentsiaal (\xc2\xb5w) spetsiifilises osas s\xc3\xbcsteemis v\xc3\xb5rrelduna puhta vee keemilise potentsiaaliga samal temperatuuril ning atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri r\xc3\xb5hul. Seda m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse r\xc3\xb5hu\xc3\xbchikutes (MPa). Puhta vaba vee potentsiaal atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4rir\xc3\xb5hul ja temperatuuril 298 K on 0 Mpa._NEWLINE_Veepotentsiaal iseloomustab, kui vabalt vesi molekulides saab liikuda konkreetses keskkonnas v\xc3\xb5i s\xc3\xbcsteemis. Et m\xc3\xb5ista, kuidas vesi j\xc3\xb5uab taimerakkudesse, tuleb arvestada mitmeid vee f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalisi omadusi ja kuidas neid omadusi m\xc3\xb5jutavad r\xc3\xb5hk, gravitatsioon ning lahustunud osakesed. Taimef\xc3\xbcsioloogias kasutatakse vee keemilise potentsiaali iseloomustamiseks terminit veepotentsiaal.\n_START_SECTION_\nVee liikumine molekulides\n_START_PARAGRAPH_\nVee liikumine toimub k\xc3\xb5rgemalt veepotentsiaalilt madalama veepotentsiaali suunas. Sellist vee liikumist nimetatakse osmoosiks. Vesi saab liikuda l\xc3\xa4bi pooll\xc3\xa4bilaskva rakumembraani raku sisse ja v\xc3\xa4lja k\xc3\xb5rgemalt veepotentsiaalilt madalama suunas. Selle t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ivad rakud, sattudes madalama veepotentsiaaliga keskkonda, kaotada palju vett ning surra. Samuti sattudes k\xc3\xb5rgema veepotentsiaaliga keskkonda v\xc3\xb5ivad l\xc3\xb5hkeda sisse tuleva vee surve t\xc3\xb5ttu. Seet\xc3\xb5ttu vajavad rakud elukeskkonda, mille veepotentsiaal ei erine oluliselt raku sees olevast veepotentsiaalist.\n_START_SECTION_\nVee omastamine taimerakkude poolt\n_START_PARAGRAPH_\nVesi liigub l\xc3\xa4bi pooll\xc3\xa4bilaskva rakumembraani osmoosi j\xc3\xb5ul. Vee molekulid difundeeruvad l\xc3\xa4bi pooll\xc3\xa4bilaskva rakumembraani vastavalt veepotentsiaalide erinevusele membraani eri pooltel. Vee liikumine toimub k\xc3\xb5rgemalt veepotentsiaalilt madalama veepotentsiaali suunas. Taimerakkude siser\xc3\xb5hku ehk turgorit hoiab \xc3\xbcleval taimerakkudesse imenduva vee surve, mis tekitab protoplasti surve raku seintele. Kui taimerakk kaotab palju vett, siis protoplasti surve raku seinale kaob ja sellist n\xc3\xa4htust nimetatakse plasmol\xc3\xbc\xc3\xbcsiks. Turgori s\xc3\xa4ilitamine on oluline taimede struktuuri hoidmiseks. Kui taim kaotab palju vett, siis turgor langeb ning taimede lehed ja varred n\xc3\xa4rbuvad.\n_START_SECTION_\nVee liikumine ks\xc3\xbcleemis\n_START_PARAGRAPH_\nKs\xc3\xbcleemi esmaseks \xc3\xbclesandeks on transportida vesi ja anorgaanilised ioonid (mineraalid) juurtest vartesse ja lehtedesse. Vastupidiselt floeemile, kus suhkrulahust viib edasi osmootse r\xc3\xb5hu gradient, on ks\xc3\xbcleemis vesi \xc3\xbclest\xc3\xb5stetud pinge kaudu, mis tekib vee aurustumisega taimeraku seintelt. Protsess saab energiat p\xc3\xa4ikesekiirte neeldumisest._NEWLINE_Taime lehtede \xc3\xb5huga t\xc3\xa4idetud osadest aurumise t\xc3\xb5ttu kadunud vee asendamine toimub vee pindpidevusj\xc3\xb5u abil, mis kandub edasi ks\xc3\xbcleemi kaudu juure pinnani v\xc3\xa4lja._NEWLINE_Vee molekulide vahel moodustuvad kolm vesiniksidet on piisavalt tugevad, et tagada \xc3\xbchtlane vee voog juurtest kuni varre tippudeni.'