b'\n_START_ARTICLE_\nThor Heyerdahl\n_START_SECTION_\nLapsep\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nThor Heyerdahli isa Thor (1869\xe2\x80\x931957) oli ettev\xc3\xb5tja, kes tegeles \xc3\xb5lle ja mineraalvee tootmisega. Thori ema Alison Lyng (1873\xe2\x80\x931965) oli kohaliku muuseumi juhataja. Zooloogiat, rahvakunsti ja p\xc3\xa4rismaiseid kultuure \xc3\xb5ppinud ema suunamisel tekkis Thoril armastus looduse vastu. Selle v\xc3\xa4ljenduseks oli v\xc3\xa4ikese muuseumi rajamine isa \xc3\xb5llevabrikus. Thor oli siis 7-aastane. Muuseumi eksponaatideks olid roomajad, putukad, teokarbid, liblikad, nahkhiired, lemmingud, siilid. Muuseumi uhkuseks oli r\xc3\xa4stik._NEWLINE_Thor oli hea joonistaja. Juba 8-aastaselt oli ta joonistanud kauneid pilte Pol\xc3\xbcneesiast ning otsustanud hakata maadeuurijaks._NEWLINE_Kuigi Thor Heyerdahl armastas loodust ja k\xc3\xb5ike elusat, tundis ta lapsep\xc3\xb5lves hirmu vee ees, sest \xc3\xb5nnetusjuhtumi tagaj\xc3\xa4rjel oleks ta \xc3\xa4\xc3\xa4repealt uppunud. Uppumishirmust vabanes ta alles 22-aastaselt. Heyerdahl on ise \xc3\xb6elnud: "Kui minult oleks 17-aastasena k\xc3\xbcsitud, kas l\xc3\xa4heksin parvega merele, oleksin sellist v\xc3\xb5imalust kindlasti eitanud. Sel ajal kannatasin ma veekartuse all." Ka Kon-Tiki pardal seilates ei osanud Heyerdahl ujuda. Toona parvele asunutest oli muide vaid \xc3\xbcks mees varem avameres\xc3\xb5iduga kokku puutunud, kogemuste puudumine muutus neile mitmel korral lausa eluohtlikuks, mida kajastab ohtralt ka ajalooline seiklusfilm "Kon-Tiki" (2012).\n_START_SECTION_\n\xc3\x9clikooliaastad\n_START_PARAGRAPH_\nThor Heyerdahl \xc3\xb5ppis 1933\xe2\x80\x931936 Oslo \xc3\x9clikoolis zooloogiat ja geograafiat, kuid \xc3\xbclikooli ta ei l\xc3\xb5petanud, mist\xc3\xb5ttu ei saa teda pidada zooloogiks ega geograafiks. T. Heyerdahl on ise hiljem \xc3\xb6elnud, et tema looma\xc3\xb5pingud ei kujunenud selliseks, nagu ta alguses soovis. Neile \xc3\xb5petati loomariiki akadeemiliselt \xe2\x80\x93 loomade ehitust, s\xc3\xbcstemaatikat, Mendeli seadusi. Kuid metsloomadest ja nende eluviisist vabas looduses r\xc3\xa4\xc3\xa4giti v\xc3\xa4he. Heyerdahl m\xc3\xb5tiskles selle \xc3\xbcle, kas nende teadmised, kes olid saanud akadeemilist haridust, olid Pol\xc3\xbcneesia saareelanike teadmistest paremad v\xc3\xb5i lihtsalt teistsugused \xe2\x80\x93 saareelanikud hindasid loodust ju sellest seisukohast, mil viisil see inimesele k\xc3\xb5ige paremini kasu v\xc3\xb5is tuua._NEWLINE_Samal ajal \xc3\xb5ppis ta eraviisiliselt pol\xc3\xbcneesia kultuuri ja ajalugu, kasutades Bjarne Kroepelini eraraamatukogus leiduvaid Pol\xc3\xbcneesia-alaseid raamatuid ja ajalehti. (Selle raamatukogu ostis hiljem \xc3\xa4ra Oslo \xc3\x9clikooli raamatukogu ja see liideti Kon-Tiki Muuseumiga). P\xc3\xa4rast \xc3\xb5pinguid koostas Thor Heyerdahl Berliinis zooloogiaprofessorite Kristine Bonnevie ja Hjalmar Brochiga konsulteerides projekti, mille eesm\xc3\xa4rgiks oli uurida, kuidas leidsid tee Pol\xc3\xbcneesiasse seal praegu elavad loomad.\n_START_SECTION_\nFatu-Hiva\n_START_PARAGRAPH_\nEkspeditsioon toimus aastatel 1937\xe2\x80\x931938 ja oli Heyerdahli esimene ekspeditsioon._NEWLINE_Ekspeditsioon oli organiseeritud koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Oslo \xc3\x9clikooli zooloogia teaduskonnaga. Uurimisprojekti koostasid Heyerdahli zooloogiaprofessorid Kristine Bonneie ja Hjalmar Broch, kes kaitsesid ka projekti vajalikkust. Projekt n\xc3\xa4gi ette ekspeditsiooni m\xc3\xb5nele Vaikse ookeani saarestikule ja uurimist, kuidas algselt t\xc3\xbchjad saared asustati loomariigi poolt._NEWLINE_Ekspeditsioonil oli veel teine eesm\xc3\xa4rk, kuid see oli seotud Heyerdahli ammuse unistusega \xe2\x80\x93 elada t\xc3\xa4iesti looduslikkus keskkonnas, ilma tollaste tsivilisatsiooni saavutusteta \xe2\x80\x93 isegi tuld kavatses Thor teha esivanemate kombel, puupulgaga h\xc3\xb5\xc3\xb5rudes._NEWLINE_P\xc3\xb5hjaliku valimise j\xc3\xa4rel langes Thori ja tema abikaasa Livi valik Fatu-Hivale._NEWLINE_Seiklejad elasid t\xc3\xa4iesti eraldatuna tsiviliseeritud maailmast, millest ka ekspeditsiooni teine nimi \xe2\x80\x93 "Tagasi loodusesse". Kuid ilma kaasaegse tsivilisatsiooni abita ekspeditsiooni liikmed hakkama ei saanud \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5lemad haigestusid troopilisse haavandt\xc3\xb5ppe (ulcus tropicum) ja pidid abisaamiseks minema naabersaarele Hiva Oale, kus nad ravisid oma haavu mitme kuu v\xc3\xa4ltel, enne kui Fatu-Hivale tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rdusid. Hiva Oal viibides omandas Thor Paul Gauguini poolt nikerdatud p\xc3\xbcssikaba._NEWLINE_Elades Fatu-Hiva saarel, kogusid ekspeditsiooni liikmed zooloogilise kollektsiooni, et seda uurides saaksid teadlased teha j\xc3\xa4reldusi fauna levikust Pol\xc3\xbcneesias._NEWLINE_Fatu-Hival elades hakkas Heyerdahl kahtlema tollal levinud arvamuses, nagu oleks inimesed saabunud Pol\xc3\xbcneesiasse Aasiast.\n_START_SECTION_\nBriti Columbia\n_START_PARAGRAPH_\nNaastes Fatu-Hiva ekspeditsioonilt, katkestas Heyerdahl \xc3\xb5pingud Oslo \xc3\x9clikoolis ja loobus ka zooloogia ja botaanika alastest \xc3\xb5pingutest. Teda hakkas \xc3\xbcha enam huvitama k\xc3\xbcsimus, mil moel omaaegsed meres\xc3\xb5itjad suutsid avatud vees\xc3\xb5idukitel \xc3\xbcletada ookeani. 1939. aastal s\xc3\xb5itis ta Briti Columbiasse, et selle pealinna Victoria muuseumis hakata probleemi p\xc3\xb5hjalikumalt uurima. Heyerdahl tegeles Victorias teoreetiliste uuringutega kuni 1940. aastani._NEWLINE_Uuringute k\xc3\xa4igus p\xc3\xbcstitas Heyerdahl h\xc3\xbcpoteesi, et inimesed j\xc3\xb5udsid Pol\xc3\xbcneesiasse L\xc3\xb5una-Ameerikast, kasutades selleks balsapuust (Ochroma pyramidale) parvi. Oma h\xc3\xbcpoteesi esitlemisel leidis Heyerdahl tugevat vastuseisu teadlaste poolt, kes olid veendunud, et Pol\xc3\xbcneesia asustamine l\xc3\xa4htus Aasiast.\n_START_SECTION_\nEesm\xc3\xa4rk\n_START_PARAGRAPH_\nTeadlased olid juba \xc3\xbcle sajandi vaielnud selle \xc3\xbcle, kas Pol\xc3\xbcneesia p\xc3\xa4riselanikud v\xc3\xb5ivad p\xc3\xa4rineda L\xc3\xb5una-Ameerikast. Arutelu keerles k\xc3\xbcsimuse \xc3\xbcmber, kas Vaikse ookeani \xc3\xbcletamine oli tollal v\xc3\xb5imalik \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4iteks balsapuust parve abil. Kaheldi, kas selline parv v\xc3\xb5is olla piisavalt merekindel, et purjetada tormisel ookeanil 8000 km. Tollased asjatundjad pidasid balsapuud kergesti vettivaks ning arvasid, et see vajab regulaarset kaldal p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es kuivatamist. Samuti v\xc3\xa4ideti, et avatud parve madal lagi on avaookeanil ebaturvaline, sest lained v\xc3\xb5ivad ilma parrasteta parvelt inimesed kergesti merre p\xc3\xbchkida. Lisaks oldi veendunud, et parv laguneks merel lihtsalt laiali, sest lainete t\xc3\xb5ttu pidevas liikumises olevad balsapalgid h\xc3\xb5\xc3\xb5ruvad katki parve kinnitusk\xc3\xb6ied. Seega sai Pol\xc3\xbcneesia asustamine valdava arvamuse kohaselt l\xc3\xa4htuda vaid Aasiast._NEWLINE_\xc3\x9cle Vaikse ookeani toimunud r\xc3\xa4nde teooria pooldajana soovis Thor Heyerdahl selle ekspeditsiooniga t\xc3\xb5estada, et balsapuust parvega on 8000 km l\xc3\xa4bimine L\xc3\xb5una-Ameerikast Pol\xc3\xbcneesiani v\xc3\xb5imalik.\n_START_SECTION_\nEkspeditsioon\n_START_PARAGRAPH_\nEkspeditsiooni liikmed norralased Thor Heyerdahl, Herman Watzinger, Knut Haugland, Torstein Raaby ja Erik Hesselberg ning rootslane Bengt Danielsson ehitasid koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Peruu v\xc3\xb5imudega Callao s\xc3\xb5jasadamas balsaparve. J\xc3\xa4ljendati parvesid, mida Peruu ja Ecuadori indiaanlased kasutasid seilamiseks ajal, mil esimesed eurooplased sinna saabusid. Selliseid suuri parvi, mille kogukaal oli kuni 35 tonni, on \xc3\xbcksikasjalikult kirjeldanud hispaanlased, kes saabusid L\xc3\xb5una-Ameerika Vaikse ookeani poolsele kaldale 1526. aastal. V\xc3\xa4ljakaevamistel Peruu ja P\xc3\xb5hja-T\xc5\xa1iili rannikuk\xc3\xb5rbe haudades ja koobastes on leitud palju selliste parvede v\xc3\xa4ikeseid, hoolikalt viimistletud mudeleid. Osa leitud mudeleid on dateeritud esimestesse sajanditesse p\xc3\xa4rast Kristust._NEWLINE_Ekspeditsiooni parv oli keskmise suurusega: see koosnes \xc3\xbcheksast kuni 60-sentimeetrise l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5duga 10\xe2\x80\x9315 m pikkusest balsapalgist. Pikemad palgid paiknesid parve keskel, moodustades laineid l\xc3\xb5ikava nina. Parvepealne kaeti bambusevartest mattidega. Bambusest valmistati ka peavarju andev h\xc3\xbctt. Kahejalgne mast taageldati nelinurkse purjega._NEWLINE_Parv ristiti m\xc3\xbc\xc3\xbctilise p\xc3\xa4ikesekuninga nime j\xc3\xa4rgi Kon-Tikiks._NEWLINE_28. aprillil 1947 lahkus parv Callao s\xc3\xb5jasadamast, et Humboldti hoovuse toel l\xc3\xa4\xc3\xa4nesuunas otse Pol\xc3\xbcneesiasse seilata. 101 p\xc3\xa4eva hiljem randus parv 8000 km kauguse Raroia atolli laiul nimega Tahuna Maru. (60 aastat hiljem, t\xc3\xa4histamaks seda s\xc3\xbcndmust, p\xc3\xbcstitati laiule v\xc3\xa4ike m\xc3\xa4lestuskivi.) Kuigi palgid olid veest l\xc3\xa4biimbumise t\xc3\xb5ttu nii raskeks muutunud, et retke viimastel p\xc3\xa4evadel oli parvelagi veepinnaga peaaegu \xc3\xbchel tasemel, ei t\xc3\xa4heldatud ka retke l\xc3\xb5pul, et parv oleks lagunema hakanud.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4reldus\n_START_PARAGRAPH_\nIndiaanlaste poolt valmistatud balsapuust parv osutus avamerekindlaks ja oli tuule toel v\xc3\xb5imeline l\xc3\xa4bima pikki vahemaid. Parvel viibinud inimesed ei kannatanud ei n\xc3\xa4lga ega janu. Toitu pakkus k\xc3\xbcllaldaselt ookean ja joogivett tuli regulaarselt taevast vihma n\xc3\xa4ol. Parv oli tormikindel, sest tohutud veehulgad, mis lainete n\xc3\xa4ol parvele paiskusid, valgusid hetkega l\xc3\xa4bi parvepalkide ookeani tagasi. Palkide \xc3\xbcksteise vastu h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumine kinnitusk\xc3\xb6isi l\xc3\xa4bi ei kulutanud, sest need s\xc3\xb6\xc3\xb6bisid palkidesse sisse, olles niimoodi edasise h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumise eest kaitstud. Samas ei l\xc3\xb5ikunud k\xc3\xb6ied palkidesse nii s\xc3\xbcgavalt, et oleksid palkidest l\xc3\xa4bi l\xc3\xb5iganud. Ka ei vettinud palgid nii ruttu, et parv oleks juba retke esimestel p\xc3\xa4evadel uppunud. Ekspeditsiooni liikmete arvates oli selle p\xc3\xb5hjuseks toorestes palkides olev taimemahl, mis ei lasknud mereveel palke l\xc3\xa4bi immutada._NEWLINE_Kuigi ekspeditsiooniga ei t\xc3\xb5estatud pol\xc3\xbcneeslaste L\xc3\xb5una-Ameerika p\xc3\xa4ritolu, suudeti n\xc3\xa4idata, et r\xc3\xa4nnak L\xc3\xb5una-Ameerikast Pol\xc3\xbcneesiasse oli v\xc3\xb5imalik._NEWLINE_Kon-Tiki ekspeditsioon sai kiiresti maailmakuulsaks. Ekspeditsioonist kirjutatud raamat on t\xc3\xb5lgitud peaaegu 70 keelde. Ekspeditsioonist tehtud dokumentaalfilm (77 min; 1950) sai 1952. aastal Oscari (parim dokumentaalfilm). Oskari nominent oli ka 2012. aastal valminud t\xc3\xa4ispikk m\xc3\xa4ngufilm Kon-Tiki.\n_START_SECTION_\nGal\xc3\xa1pagose saared\n_START_PARAGRAPH_\n1952. aastal organiseeris Heyerdahl ekspeditsiooni Gal\xc3\xa1pagose saartele, mis oli esimene arheoloogiline ekspeditsioon nendele saartele. Ekspeditsioonist v\xc3\xb5tsid lisaks Heyerdahlile osa kaks professionaalset arheoloogi \xe2\x80\x93 E. K. Reed (Ameerika \xc3\x9chendriigid) ja Arne Skj\xc3\xb8lsvold (Norra). Ekspeditsiooni rahastati Kon-Tiki ekspeditsiooni kirjeldanud raamatu ja filmi m\xc3\xbc\xc3\xbcgituludest. Ekspeditsioon kestis kuni 1953. aastani._NEWLINE_Ekspeditsioon leidis, et saari on k\xc3\xbclastatud mitmetel kordadel Kolumbuse-eelse L\xc3\xb5una Ameerikast. Samuti j\xc3\xb5udis ekspeditsioon j\xc3\xa4reldusele, et p\xc3\xbcsiasustust Galapagose saartel ei saa tekkida, kuna joogivesi on seal saadaval ainult vihmaperioodil.\n_START_SECTION_\nLihav\xc3\xb5ttesaar\n_START_PARAGRAPH_\nEkspeditsioon toimus aastatel 1955\xe2\x80\x931956. Ekspeditsiooni patroon oli kuningas Olav V ja rahastaja Heyerdahl ise. Ekspeditsioonist v\xc3\xb5tsid osa arheoloogid Arne Skj\xc3\xb8lsvold (Norra), Edwin Ferdon, William Mulloy, Carlyle Smith (USA) ja Gonzalo Figueroa (T\xc5\xa1iili). Ekspeditsioon oli esimene arheoloogiline ekspeditsioon Lihav\xc3\xb5ttesaarel. Seiklused ja teooriad v\xc3\xb5ttis kokku Heyerdahli raamat Aku-aku._NEWLINE_Ekspeditsiooni liikmete arvates oli Lihav\xc3\xb5ttesaar l\xc3\xa4him eluk\xc3\xb5lbulik saar algsetele merer\xc3\xa4nduritele L\xc3\xb5una-Ameerikast. L\xc3\xa4him sellep\xc3\xa4rast, et Galapagosel ei olnud aastaringselt saadaval joogivett._NEWLINE_Ekspeditsioon avastas saarel skulptuure, mis olid v\xc3\xa4ga sarnased nendega, mis olid iseloomulikud inkade-eelsele perioodile L\xc3\xb5una-Ameerikas. Heyerdahl avaldas arvamust, et saare varasemad asukad olid Hanau eeped ehk "pikk-k\xc3\xb5rvad" L\xc3\xb5una-Ameerikast. "Pikk-k\xc3\xb5rvu" kujutavaid skulptuure v\xc3\xb5ib leida \xc3\xbcle terve saare.\n_START_SECTION_\nRa ekspeditsioon\n_START_PARAGRAPH_\nUurijad on leidnud palju sarnasusi Kolumbuse-eelse L\xc3\xb5una-Ameerika tsivilisatsiooni ja Vahemere-\xc3\xa4\xc3\xa4rse tsivilisatsiooni vahel. \xc3\x9cheks esemeks teiste seas, mis omas sarnasusi, oli pap\xc3\xbc\xc3\xbcrusest valmistatud paadid. Sellised sarnasused osutasid mitmete uurijate arvates kontaktidele Vahemere-\xc3\xa4\xc3\xa4rsete maade ja L\xc3\xb5una-Ameerika vahel. Kuid vastandina difusionistide arvamusele, olid isolatsionistid veendumusel, et sellised kontaktid olid v\xc3\xb5imatud, kuna puudus transpordivahend, mis oleks suutnud \xc3\xbcletada Aafrikat ja L\xc3\xb5una\xe2\x80\x93Ameerikat eraldavat Atlandi ookeani. Heyerdahl soovis t\xc3\xb5estada, et oli olemas transpordivahend, mis suutis \xc3\xbcletada Atlandi ookeani. Ja t\xc3\xb5estamiseks, analoogselt Kon-Tiki parvega, asus ta ja tema meeskonna liikmed ehitama pap\xc3\xbc\xc3\xbcrusest laeva, et sellega siis \xc3\xbcle Atlandi ookeani purjetada.\n_START_SECTION_\nRa\n_START_PARAGRAPH_\nHeyerdahl kutsus ekspeditsioonis osalema rahvusvahelise meeskonna: Norman Baker (USA), Abdullah Dilbrine (T\xc5\xa1aad), Santiago Geneves (Mehhiko), Carlo Mauri (Itaalia), Juri Senkevit\xc5\xa1 (NSVL), Georges Sourial (Egiptus)._NEWLINE_Ra (hiljem nimetatud ka kui Ra I) ehitasid T\xc5\xa1aadist p\xc3\xa4rit spetsialistid pap\xc3\xbc\xc3\xbcrusest Vana-Egiptuse-aegsete jooniste ja mudelite j\xc3\xa4rgi. Laev nimetati Egiptuse p\xc3\xa4ikesejumala j\xc3\xa4rgi Ra\'ks._NEWLINE_Ra-I asus teele L\xc3\xb5una-Ameerika poole 1969 aasta kevadel. Kuid retkel selgus, et ehitusvigade t\xc3\xb5ttu ei olnud laev ookeanikindel. Esmalt hakkas laeva ahter vette vajuma ja l\xc3\xb5puks lagunes selle \xc3\xbcks parras p\xc3\xa4ris laiali, mist\xc3\xb5ttu meeskond, seilanud 8 n\xc3\xa4dala jooksul 5000 km, pidi aluselt lahkuma. Sihtm\xc3\xa4rgist Barbadosest lahutas neid umbes n\xc3\xa4dal aega seilamist.\n_START_SECTION_\nRa-II\n_START_PARAGRAPH_\nRa-I-ga juhtunud \xc3\xa4pardus ei heidutanud Heyerdahli. Thor kutsus uuesti meeskonna kokku (Norman Baker, Carlo Mauri, Kei Ohara (Jaapan), Yuri Senkevich, Georges Sourial, Santiago Geneves, Mandane Ait Ouhanni (Maroko) ja L\xc3\xb5una-Ameerika Titicaca j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4rest p\xc3\xa4rit nelja aimaraa indiaanlase juhendamisel valmis uus pap\xc3\xbc\xc3\xbcruslaev \xe2\x80\x93 Ra-II. Aimaraa indiaanlased valiti laeva ehitamist l\xc3\xa4bi viima sellep\xc3\xa4rast, et nemad valmistasid veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi selliseid pap\xc3\xbc\xc3\xbcruslaevu, nii nagu antiikses Egiptuses ja Mesopotaamias._NEWLINE_17. mail 1970 asus Ra-II teele \xc3\xbcle Atlandi ookeani ja p\xc3\xa4rast 57 p\xc3\xa4eva kestnud merereisi j\xc3\xb5udsid r\xc3\xa4ndajad \xc3\xb5nnelikult sihtpunkti Barbadosel._NEWLINE_Selle reisiga kinnitas Thor Heyerdahl oma h\xc3\xbcpoteesi, et muinasegiptuse meremehed v\xc3\xb5isid pap\xc3\xbc\xc3\xbcruslaevadel Atlandi \xc3\xbcletada. See t\xc3\xb5siasi muutis m\xc3\xa4rgatavalt arusaamu Uue ja Vana Maailma v\xc3\xb5imalikest kontaktidest ja vastasm\xc3\xb5judest.'