b'\n_START_ARTICLE_\nRSS\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRSSi esimene versioon (versioon 0.90) v\xc3\xb5eti kasutusele m\xc3\xa4rtsis 1999 Netscape\'i portaalis My Netscape Network. Muuhulgas sisaldas see juba 1997. aasta l\xc3\xb5pul Dave Wineri (DW) poolt Userlandis loodud scriptingNews-vormingut._NEWLINE_1999. aasta jooksul arendas Netscape RSSi standardit edasi (versioon 0.91), kuid seoses vastava t\xc3\xb6\xc3\xb6grupi kaotamisega Netscape\'is j\xc3\xa4tkasid Winer ja Userland._NEWLINE_2000. aasta augustis avaldas s\xc3\xb5ltumatu t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchm O\'Reillyst oma versiooni RSSst (nn versioon 1.0), mis on varasematest vormingutest \xc3\xbcsna erinev._NEWLINE_Samaaegselt j\xc3\xa4tkas t\xc3\xb6\xc3\xb6d ka Winer, kes l\xc3\xb5i versioonid 0.92 ja 0.93. Versioon 2.0 avaldati Harvardi \xc3\xbclikooli poolt juulis 2003._NEWLINE_\xc3\x9cks esimesi vabavaralisi RSS uudistelugemise programme FeedReader on eestlaste loodud._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval saab RSSi n\xc3\xa4itamisega hakkama ka suur osa e-posti programme, vormindamata kujul (XMLna) iga XML-vormingut toetav veebibrauser.\n_START_SECTION_\nRSS Vikipeedias\n_START_PARAGRAPH_\nKa Eesti Vikipeedial on uudisevoog \xe2\x80\x93 viimastest muudatustest ja artiklitest (vajuta tabile "ajalugu").'