b'\n_START_ARTICLE_\nGaliitsia\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nGaliitsia on nime saanud oma kunagise keskuse, Ukrainas asuva Galit\xc5\xa1i (ukraina keeles \xd0\x93\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x87, poola keeles Halicz) j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_M\xc3\xb5ned ajaloolased arvavad, et Galiitsia nimi on j\xc3\xa4lg selle kunagistest asukatest idagallialastest, kellelt on v\xc3\xb5ib-olla nime saanud ka Galaatia Anatoolias ning Gala\xc8\x9bi maakondRumeenias. Teise oletuse kohaselt on Galiitsia nimi seotud Gal\xc3\xb5t\xc5\xa1i \xc3\xbcmbruses n\xc3\xa4htud vareste v\xc3\xb5i k\xc3\xbcnnivarestega. M\xc3\xb5ned ajaloolased arvavad, et see nimi kanti Moldova linnale Gala\xc8\x9bile \xc3\xbcle 13. v\xc3\xb5i 14. sajandil, kui Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia riik ulatus p\xc3\xa4ris-Galiitsiast \xc3\xbcle Moldova Musta mereni v\xc3\xa4lja.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArvatavasti oli suur osa Galiitsiast 9. sajandil Suur-M\xc3\xa4\xc3\xa4ri riigi koosseisus._NEWLINE_\xc3\x9che kroonika j\xc3\xa4rgi v\xc3\xb5ttis Kiievi-Vene riigi valitseja 981 s\xc3\xb5jaretkel Poola piirile \xc3\xbcle Puna-Vene linnad._NEWLINE_11. sajandil l\xc3\xa4ks piirkond l\xc3\xbchikeseks ajaks (1018\xe2\x80\x931031), p\xc3\xa4rast Kiievi vallutamist Poola kuningriigi v\xc3\xa4gede poolt Poola kuningriigi v\xc3\xb5imu alla ning seej\xc3\xa4rel tagasi Kiievi-Vene riigile._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Kiievi suurv\xc3\xbcrst (1019\xe2\x80\x931054) Jaroslav Targa surma (1054) jaoatati riik Jaroslavi poegade vahel: vanimale elusolevale pojale Izjaslavile p\xc3\xa4randus Kiiev ja Novgorod; teisele pojale Svjatoslavile \xe2\x80\x93 T\xc5\xa1ernigivi, kolmandale pojale Vsevolodile Perejaslavli, neljandale pojale Vjat\xc5\xa1eslavile Smolenski, viiendale Igorile Vladimir, Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nias ja 1052 surnud 1. poja Vladimir Jaroslavit\xc5\xa1i pojale ning pojapoeg Rostislavile Galiitsia (1057\xe2\x80\x931064). 1064. aastal aga vallutas Rostislav Vladimirovit\xc5\xa1 T\xc5\xa1ernigivi v\xc3\xbcrsti (1054\xe2\x80\x931077) Svjatoslav II poja Gleb Svjatoslavit\xc5\xa1i valitsetud Tmutarakani v\xc3\xbcrstkonna, Aasovi ja Musta mere Tamani poolsaarel, mida valitses 1064\xe2\x80\x931065._NEWLINE_Rostislavi j\xc3\xa4rglased Rjurik, Volodar ja Vasylko Romanovit\xc5\xa1 valitsesid Przemy\xc5\x9bli, Zvenigorodi ja Terebovlia alasid.\n_START_SECTION_\nPoola kuningriigis\n_START_PARAGRAPH_\nGaliitsia olukorda raskendas uute maade alistamine Poola ja Ungari kuninga Kazimierz III Suure poolt. 1340\xe2\x80\x931349 oli Galiitsia iseseisev kuningriik kuningas Lubarti (Lubko, Lubartas, Dymitr; ca 1300 \xe2\x80\x93 1384) valitsemisel. Galiitsia-Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia p\xc3\xa4riluss\xc3\xb5ja (1340\xe2\x80\x931392) j\xc3\xa4rel jagati piirkond Leedu suurv\xc3\xbcrstiriigi ja Poola kuningriigi vahel. 1344. aastal h\xc3\xb5ivas Leedu suurv\xc3\xbcrstiriik Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia ja 1349. aastal Poola kuningriik Galiitsia. Umbes 1340\xe2\x80\x931349 vallutati Galiitsia Poola kuninga Kazimierz III poolt ning liidendati 1349 Poola provintsiks. 1372\xe2\x80\x931387 kuulus Galiitsia Ungari kuningriigile. Vol\xc3\xb5\xc3\xb5nia koos Kiieviga l\xc3\xa4ks Leedu, Vene ja \xc5\xbdemaitija suurv\xc3\xbcrstiriigi ning seej\xc3\xa4rel Rzeczpospolita riigi kontrolli alla._NEWLINE_1569. aasta Lublini uniooni j\xc3\xa4rel, liideti aga piirkond Poola Krooni maadega, kui Rzeczpospolita Vene vojevoodkond. P\xc3\xa4rast seda oli Galiitsia Poola valdus, mida nimetati Ruteenia vojevoodkonnaks. Lisaks kohalikule idaslaavi elanikkonnale asus sinna palju poolakaid ning samuti arvukalt juute ja armeenlasi. Sel ajal ehitati palju kastelle ning rajati m\xc3\xb5ned uued linnad: Stanis\xc5\x82aw\xc3\xb3w (praegu Ivano-Frankivsk ja Krystynopol (praegu T\xc5\xa1ervonograd).\n_START_SECTION_\nGaliitsia ja Lodomeeria Kuningriik\n_START_PARAGRAPH_\n1772 kaotas Poola suurema osa Galiitsiast esimese Poola jagamise k\xc3\xa4igus Austria-Ungarile. Austria Habsburgid omandasid Galiitsia, tuginedes Ungari vanale pretensioonile selle territooriumi peale. Austria osana nimetati seda Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigiks kahe keskaegse idaslaavi v\xc3\xbcrstiriigi Galiitsia ja W\xc5\x82odzimierzi j\xc3\xa4rgi. Piirkonna tuumikala oli tuntud Puna-Vene nime all. Austria Galiitsia koosseisu lisati ka suur osa V\xc3\xa4ike-Poolast. Pealinn oli \xc5\x81w\xc3\xb3w (Lemberg; praegune Lviv), kus t\xc3\xa4ielikult domineeris poola aristokraatia, kuigi provintsi idaosas elasid idaslaavlased (ukrainlased ehk ruteenid, nagu Habsburgid oma riigi sisse j\xc3\xa4\xc3\xa4vaid ukrainlasi nimetasid). Galiitsia idaosas elas ka arvukalt poolakaid ja juute. Austria Galiitsia vastliidetud l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas olid valdavas \xc3\xbclekaalus poolakad. Galiitsia oli Austria suurim kroonimaa, ja \xc3\xbcks vaesemaid._NEWLINE_Kui Austria surus maha Krak\xc3\xb3wi iseseisva vabariigi iseseisvuse, l\xc3\xa4ks see linn 1846 Austria Galiitsia koosseisu. 1786\xe2\x80\x931849 kuulus Galiitsia koosseisu Bukoviina._NEWLINE_Alates 1868. aastast oli Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik Austria-Ungari kroonimaa (ametlikult v\xc3\xb5rdv\xc3\xa4\xc3\xa4rne 16 \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kroonimaaga), kus ametlikuks keeleks oli poola keel._NEWLINE_Esimese maailmas\xc3\xb5ja ajal v\xc3\xb5itlesid Austria-Ungari ja Venemaa \xc3\xa4gedalt Galiitsia p\xc3\xa4rast._NEWLINE_26. juulil 1917 sai Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik t\xc3\xa4iesti iseseisvaks. 1. novembril 1918 sai L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Galiitsia taastatud Poola Vabariigi osaks.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Ukraina Rahvavabariik\n_START_PARAGRAPH_\nIda-Galiitsia kuulutas end 14. novembril Bia\xc5\x82a Cerkiewis (praegu Bila Tserkva) koos Bukoviina ja Taga-Karpaatiaga iseseisvaks L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Ukraina Rahvavabariigi nime all ja p\xc3\xbc\xc3\xbcdis moodustada koos Ukraina Rahvavabariigiga \xc3\xbchtset Ukraina riiki, liitudes Ukraina Rahvavabariigiga.\n_START_SECTION_\nGaliitsia II Rzeczpospolita koosseisus\n_START_PARAGRAPH_\nToimuva N\xc3\xb5ukogude-Ukraina s\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus, s\xc3\xb5lmisid Ukraina Rahvavabariigi juht S\xc3\xb5mon Petljura ja Poola Vabariigi juht J\xc3\xb3zef Pi\xc5\x82sudski 21. aprillil 1920. aastal koost\xc3\xb6\xc3\xb6leppe, mille kohaselt Poola tunnistas Petljura-poolset Ukraina valitsust "p\xc3\xa4rast v\xc3\xb5itu bol\xc5\xa1evike \xc3\xbcle" ning lubas s\xc3\xb5jalist kaasabi v\xc3\xb5itluses N\xc3\xb5ukogude Venemaaga, mille eest vastutasuks tunnustas Petljura Galiitsia liitmist Poolaga igaveseks._NEWLINE_Varsti v\xc3\xb5tsid Ida-Galiitsia \xc3\xbcle poolakad. Ida-Galiitsia taas\xc3\xbchendamine sai rahvusvahelise tunnustuse 1923. Poola valitses seda osaliselt ukraina elanikkonnaga piirkonda 1939. aastani.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\n1939. aastal, p\xc3\xa4rast Molotovi-Ribbentropi pakti s\xc3\xb5lmimist okupeeris N\xc3\xb5ukogude Liit p\xc3\xa4rast NSV Liidu kallaletungi Poolale Galiitsia piirkonna ja liidendas Ukraina NSV-ga._NEWLINE_1939. aastal, p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5jategevuse algust N\xc3\xb5ukogude-Saksa rindel okupeeris Saksa Riik L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Galiitsia ning allutati koos endiste Poola aladega Saksa okupatsiooniv\xc3\xb5imudele allunud Kindralkubermangule.\n_START_SECTION_\nUkraina NSV\n_START_PARAGRAPH_\nLiitlasriigid tunnustasid 1945 Ida- ja L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Galiitsia vahelist piiri, p\xc3\xa4rast Teist maailmas\xc3\xb5da oli Ida-Galiitsia j\xc3\xa4lle Ukraina NSV koosseisus. Poolakad asustati \xc3\xbcmber Poola, p\xc3\xb5hiliselt sellele alale, mida varem olid koloniseerinud sakslased. Ukrainlased asustati \xc3\xbcmber Ukraina NSV-sse. 1991. aastast kuulub Ida-Galiitsia iseseisva Ukraina koosseisu.\n_START_SECTION_\nLinnad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hilised linnad on Lviv (Lvov, Lw\xc3\xb3w, Lemberg, Leopolis; suurim linn) idas ning Krak\xc3\xb3w ja Przemy\xc5\x9bl (ukraina keeles \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x88\xd0\xbb\xd1\x8c)l\xc3\xa4\xc3\xa4nes ning Ivano-Frankivsk (\xd0\x86\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbe-\xd0\xa4\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xba\xd1\x96\xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x8c\xd0\xba; poola keeles Stanis\xc5\x82aw\xc3\xb3w).'