b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb5ru vahulill\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nVahulille eesti rahvap\xc3\xa4rased nimetused on seebilill, linnurohi, p\xc3\xa4evituslill, teehein, \xc3\xa4raunustamiselill, p\xc3\xb5ldkaetis, p\xc3\xa4evalill, p\xc3\xa4evitusrohi.\n_START_SECTION_\nLevila ja kasvukohad\n_START_PARAGRAPH_\nLevila kese asub Kesk-Euroopas ja Skandinaavia l\xc3\xb5unaosas kuni Siberi l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolseima osani. Paiguti leidub teda ka T\xc3\xbcrgis ja Suurbritannias. Kasvab peamiselt lubjarikastel kuivadel ja niisketel niitudel, puisniitudel, teeservades, karjamaadel ning turbapinnasel. Eestis kasvab paiguti, saartel harva.\n_START_SECTION_\nMorfoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5ru vahulill kasvab suuremate v\xc3\xb5i v\xc3\xa4iksemate kogumikena. Taim on 5\xe2\x80\x9315 cm k\xc3\xb5rge juurmise lehekodarikuga, mille ovaalsed kuni \xc3\xa4raspidimunajad lehed on suuremad kui varrelehed (pikkus kuni 2 cm, laius 2\xe2\x80\x934 mm). Kodariku keskelt kasvab v\xc3\xa4lja mitu vart, mille kitsass\xc3\xbcstjad lehed asetsevad vahelduvalt. _NEWLINE_Varte tipus on kobar\xc3\xb5isikutesse koondunud v\xc3\xa4ikesed \xc3\xb5ied (5\xe2\x80\x936 mm pikad), mis on sinised, harva roosad, violetsed v\xc3\xb5i valged. \xc3\x95itel on kaks suurt tupplehte, mis on sama v\xc3\xa4rvi nagu kroonlehedki, samas on \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kolm tuppleht rohelised ja v\xc3\xa4ikesed. Neil on alusel kolm kokku kasvanud kroonlehte, mis moodustavad kahe k\xc3\xbclgmise h\xc3\xb5lmaga toruja krooni. Lisaks on neil paatjas keskmine h\xc3\xb5lm, mis \xc3\xbcmbritseb \xc3\xbchte kahest \xc3\xb5ielehest moodustunud emakat ja kaheksat tolmukat. M\xc3\xb5ru vahulill \xc3\xb5itseb maist augustini. _NEWLINE_Viljad on \xc3\xa4raspidis\xc3\xbcdajad kaheseemnelised kuprad (pikkus 4 mm, laius 3,5 mm). Seemned on heledad ja karvased ning levivad sipelgate abiga. Juur on peenike, kuid suhteliselt palju harunenud.\n_START_SECTION_\nRahvameditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nNimetuse on vahulill saanud t\xc3\xa4nu sellele, et tema veega m\xc3\xa4rjaks tehtud lehed, \xc3\xb5ied ja varred tekitavad k\xc3\xa4te vahel h\xc3\xb5\xc3\xb5rudes vahtu nagu seepki. Seega arvas vanarahvas, et kui vahulille vahuga n\xc3\xa4gu pesta, siis kaob n\xc3\xa4olt p\xc3\xa4evitus. Samuti pidi ta t\xc3\xb6\xc3\xb6st pargitud k\xc3\xa4ed h\xc3\xa4sti puhtaks ja valgeks tegema ning niimoodi on v\xc3\xb5ideldud ka n\xc3\xa4ok\xc3\xb5\xc3\xb5ma vastu. Nimetuse osa "m\xc3\xb5ru" on tulnud lehtedes ja juurtes olevate m\xc3\xb5ruainete t\xc3\xb5ttu, mis aitavad k\xc3\xb6ha ja bronhiidi korral. Vahulille teed joodi, et suurendada rinnapiima kogust._NEWLINE_Vahulillel on tugev puhastav toime. Droogina kasutatakse p\xc3\xb5hiliselt vahulille juuri, kuid ka maapealset osa, mida korjatakse \xc3\xb5itsemise ajal. Taimes leiduvad m\xc3\xb5ruained m\xc3\xb5juvad h\xc3\xa4sti k\xc3\xb6ha ja bronhiidi ning osaliselt ka astma vastu. Taime jahvatatud juuri soovitatakse kasutada neeruhaiguste, halva s\xc3\xb6\xc3\xb6giisu, seedeprobleemide, tursete ja luuvalu korral._NEWLINE_Tee valmistamiseks tuleb v\xc3\xb5ta \xc3\xbcks supilusikat\xc3\xa4is kuivatatud juuri \xc3\xbche klaasi vee kohta. Keeda k\xc3\xbcmme minutit, jahuta ning kurna. Sisse v\xc3\xb5tta \xc3\xbcks supilusikat\xc3\xa4is korraga, neli kuni viis korda p\xc3\xa4evas. Liiga suurte koguste tarvitamisel tekitab m\xc3\xbcrgitust.\n_START_SECTION_\nKeemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nTaim sisaldab peamiselt triterpeensaponiine, m\xc3\xb5ruaineid (pol\xc3\xbcgamariini), tanniine ja salits\xc3\xbclaatidega eeterlikke \xc3\xb5lisid. Saponiinide ja m\xc3\xb5ruainete sisalduse t\xc3\xb5ttu on taimel r\xc3\xb6gaeristust soodustavad, seeden\xc3\xb5rede sekretsiooni stimuleerivad ja s\xc3\xb6\xc3\xb6giisu suurendavad omadused.'