b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4gala juga\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4gala juga on juga J\xc3\xa4gala j\xc3\xb5e alamjooksul Harju maakonna J\xc3\xb5el\xc3\xa4htme valla territooriumil, umbes 5 km  enne j\xc3\xb5e suubumist Soome lahte, umbes 25 km Tallinnast ida pool ja 1 km Koogi k\xc3\xbcla keskmest p\xc3\xb5hja pool. Joa paremale kaldale on v\xc3\xb5imalik j\xc3\xb5uda ka J\xc3\xa4gala-Kaberneeme tee 3. kilomeetrilt vasakule, Neeme k\xc3\xbcla suunas keerates._NEWLINE_Koha geograafilised koordinaadid on 59\xc2\xb0\xc2\xa026\xe2\x80\xb2\xc2\xa059\xe2\x80\xb3\xc2\xa0N, 25\xc2\xb0\xc2\xa010\xe2\x80\xb2\xc2\xa043\xe2\x80\xb3\xc2\xa0E._NEWLINE_Joa k\xc3\xb5rgus on 7,8 v\xc3\xb5i 8,1 meetrit ja laius \xc3\xbcle 50 meetri. Veekardin on tekitanud joa alla kuni 7 meetri s\xc3\xbcgavuse hiiukirnu. Tegemist on k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgema loodusliku joaga Eestis. Valaste juga ja teised Ontika paekalda joad on k\xc3\xbcll k\xc3\xb5rgemad, kuid nad asuvad kuivenduskraavide suudmetes. _NEWLINE_Joa tagant on v\xc3\xb5imalik l\xc3\xa4bi k\xc3\xb5ndida, astudes libedatele kividele._NEWLINE_K\xc3\xb5ige huvitavamat vaatepilti pakub juga kevadise suurvee ajal ning talvel, kui juga on j\xc3\xa4\xc3\xa4tunud._NEWLINE_J\xc3\xb5e l\xc3\xb5unakallas joa k\xc3\xb5rval on varisemisohtlik._NEWLINE_J\xc3\xa4gala juga on aastast 1959 looduskaitse all (J\xc3\xa4gala joa kaitseala).\n_START_SECTION_\nGeoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nJuga langeb P\xc3\xb5hja-Eesti pangalt. Joa taga ja k\xc3\xb5rval paljanduvad Ordoviitsiumi settekivimid. Esindatud on Varangu, Hunnebergi, Billingeni, Volhovi ja Kunda lade. Varangu lademe T\xc3\xbcrisalu kihistu graptoliitargilliit j\xc3\xa4\xc3\xa4b valdavalt veepiirist allapoole, kuid langeva vee poolt lahtimurtud argilliidit\xc3\xbckke leidub joa \xc3\xbcmbruses rohkesti. Argilliidi peal lasub glaukoniitliivakivi kiht, mis kuulub Hunnebergi lademe Leetse kihistusse. _NEWLINE_\xc3\x9clalpool j\xc3\xa4rgneb sellele Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi ning seej\xc3\xa4rel Kunda lademe lubjakivi. Lubjakivis on rohkesti nautiloidide kivistisi._NEWLINE_Joa paljand on J\xc3\xa4gala kihistiku stratot\xc3\xbc\xc3\xbcp, ka on kihistik selle j\xc3\xa4rgi nime saanud. Samuti on selle j\xc3\xa4rgi nimetatud Joa kihistik, milole stratot\xc3\xbc\xc3\xbcbiks on samuti J\xc3\xa4gala joaastangu paljand._NEWLINE_Juga on klindiastangu, millelt ta langeb, tuhandete aastate jooksul kulutanud, nii et allapoole juga on J\xc3\xa4gala j\xc3\xb5ele tekkinud kitsas kanjonorg, mille p\xc3\xb5hjas on k\xc3\xa4restikuline j\xc3\xb5es\xc3\xa4ng. Oru pikkus on 300 meetrit, s\xc3\xbcgavus 12\xe2\x80\x9314 meetrit. Kujunema hakkas see umbes 3000 aastat tagasi. Iga aastaga liigub juga l\xc3\xa4htele l\xc3\xa4hemale. Aastail 1688-1931 taandus juga keskmiselt 17 cm aastas.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4gala joa varasem rahvap\xc3\xa4rane nimi on Joar\xc3\xbcngas. _NEWLINE_Arvatavasti on sellel kohal olnud muistne kultusepaik. J\xc3\xa4gala joa juurest p\xc3\xa4rinevad esimesed kirjalikud teated vesiveskist Eestis (13. sajandi algus; umbes 1240). Aastast 1688. p\xc3\xa4rinevatele kaartidele on m\xc3\xa4rgitud joa juurde vesiveski.'