b'\n_START_ARTICLE_\nAadu Treufeldt\n_START_PARAGRAPH_\nAadu Treufeldt (ka Ado Treufeld; 25. september 1874 Kirna vald, T\xc3\xbcri kihelkond, J\xc3\xa4rvamaa \xe2\x80\x93 28. november 1954) oli eesti fotograaf.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nKolm aastat p\xc3\xa4rast isa surma 1892. aastal koliti perega T\xc3\xbcrile. Kooliharidus piirdus tal majanduslikel p\xc3\xb5hjustel vaid vallakooliga, kuid keeli ja fotograafiat \xc3\xb5ppis edasises elus suuresti iseseisvalt. Lisaks huvitus ta muusikast, lennundusest ja geograafiast. T\xc3\xbcri linnaelanike seas teati teda kui seltskonna hinge, kelle tundem\xc3\xa4rgid olid k\xc3\xb5vak\xc3\xbcbar, valge s\xc3\xa4rk ja fotoaparaat.\n_START_SECTION_\nFotograafina\n_START_PARAGRAPH_\nFotograafiaga tutvus Treufeldt t\xc3\xa4nu T\xc3\xbcri esimesele piltnikule Gustav Essensonile, kelle k\xc3\xb5rval omandas ta esimesed fotograafiateadmised. Oma esimestel aastatel fotograafina avaldus Treufeldi omap\xc3\xa4rane stiil: teda k\xc3\xb6itis liikuvus, k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalikud \xc3\xbcritused ja grupipildid. Vastupidi kaasaegsetele, kelle fotoportreedel oldi tardunud n\xc3\xa4gudega, \xc3\xa4rgitas ta inimesi end vabamalt tundma. Selleks leidis ta iga\xc3\xbchele m\xc3\xb5ne tegevuse v\xc3\xb5i eseme k\xc3\xa4tte ning kui midagi k\xc3\xa4ep\xc3\xa4rast polnud, viskus ta ise k\xc3\xbclitsi pildile v\xc3\xb5i palus endaga lihtsalt vestelda. Tihti oli ta ka ise grupipiltidel rahva seas. _NEWLINE_Nii oli Treufeldt linnaelanike seas h\xc3\xa4sti tuntud ning teda v\xc3\xb5is kohata igal \xc3\xbcritusel. Naljatledes \xc3\xb6eldi, et ta oli igas pulmas peig, matusel kadunuke, s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4eval p\xc3\xa4evakangelane ning argip\xc3\xa4evadel igas peres lihane vend, poeg, isa._NEWLINE_1904. aastal avas Treufeldt fotostuudio Pilistveres, kus aga \xc3\xa4ri ei sujunud. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt polnud seal piisavalt kliente ja rutiinne ateljeet\xc3\xb6\xc3\xb6 ei sobinud tema iseloomuga. Sealt naasis ta taas T\xc3\xbcrile, kus proovis oma ateljeed avada. See tal siiski ei \xc3\xb5nnestunud._NEWLINE_Treufeldti fotosid iseloomustavad omap\xc3\xa4rased v\xc3\xa4rvid, mis m\xc3\xb5nel puhul on vaevum\xc3\xa4rgatavad ja teisalt intensiivsed. Treufeldtile meeldis ka autoportreesid teha, vahel ka koos l\xc3\xa4hedaste v\xc3\xb5i p\xc3\xb5nevate inimestega, keda ta pildistama oli tulnud. Tema fotop\xc3\xa4rand on suuresti piiratud tema liikuva eluk\xc3\xa4igu t\xc3\xb5ttu. Siiski oli ta agar piltide allkirjastaja, t\xc3\xa4nu millele on tema fotosid aegade jooksul omajagu v\xc3\xa4lja ilmunud.\n_START_SECTION_\nReis Hiinasse\n_START_PARAGRAPH_\n1906. aastal alustas Treufeldt l\xc3\xa4bi Venemaa spontaanset reisi Hiinasse, mida kaaskondlased pidasid avant\xc3\xbc\xc3\xbcriks. Ta asus teele rahata, v\xc3\xb5ttes kaasa vaid kaamera ja soovituskirja Peterburi m\xc3\xb5isnikult, kelle juures Treufeldti \xc3\xb5de t\xc3\xb6\xc3\xb6tas teenijana. Tema s\xc3\xb5idust pole palju teada. Paikseks j\xc3\xa4i ta Mand\xc5\xbeuurias Pogranit\xc5\xa1naja linnas (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Suifenhe Hiina Rahvavabariigis), kus asus t\xc3\xb6\xc3\xb6le R. Gottliebi foto\xc3\xa4ris. Temast sai tuntud piltnik, kes pildistas Vene riigi- ja raudteeametnikke, kohalikke hiinlasi ja jaapanlasi, s\xc3\xbcndmusi ning loodust._NEWLINE_Sellest reisist seadis ta kokku r\xc3\xa4nnualbumi, kus on ka tema reisi haruldasemad fotod, mis on unikaalsed nii Eesti kui ka maailma fotoajaloos. Neil piltidel on n\xc3\xa4ha, kuidas karistussalk kohalike r\xc3\xb6\xc3\xb6vlite, hunhuuside p\xc3\xa4id maha raiub. Pildi allservas on Treufeldti kirjutatud dateering: 17.06.1909._NEWLINE_Selles linnas ei p\xc3\xbcsinud ta kaua, peagi r\xc3\xa4ndas ta Harbini ja sealt Vladivostokki. Seal plaanis ta edasi reisida koguni Ameerikasse, kuid tervise halvenemise t\xc3\xb5ttu p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus ta 1909. aasta teisel poolel tagasi T\xc3\xbcrile.\n_START_SECTION_\nTagasi T\xc3\xbcril\n_START_PARAGRAPH_\nTervise paranedes otsis ta 1915. aastal kirja teel Helsingist erialast t\xc3\xb6\xc3\xb6d, kuid tulutult. K\xc3\xb5igile ootamatult abiellus ta kohaliku naisega ning 1916. aastal s\xc3\xbcndis neil t\xc3\xbctar. Peagi tekkisid abielupaaril t\xc3\xbclid, Treufeldti alkoholilembus s\xc3\xbcvenes ning mees j\xc3\xa4i t\xc3\xb6\xc3\xb6tuks._NEWLINE_P\xc3\xa4rast teist maailmas\xc3\xb5da v\xc3\xb5ttis Treufeldt endale uusmaasaaja koha, kuid ka p\xc3\xb5llumeest temast ei saanud. P\xc3\xa4rast seda elas ta vaheldumisi erinevate sugulaste juures._NEWLINE_Treufeldt suri 1954. aastal ja on maetud T\xc3\xbcri Saunametsa kalmistule.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4rand\n_START_PARAGRAPH_\nAadu Treufeldti reisialbum on Tallinna Fotomuuseumis, kus 2015. aastal oli tema piltide n\xc3\xa4itus.'