b'\n_START_ARTICLE_\nNinasi leprosoorium\n_START_SECTION_\nHoone\n_START_PARAGRAPH_\nLeprosooriumi 1824. aastal p\xc3\xbcstitatud peahoone on kivist. Koridor jagas allumise korruse kaheks osaks - \xc3\xbchel pool olid mehed, teisel naised. Teisel korrusel oli apteek, arsti kabinet ja teised t\xc3\xb6\xc3\xb6ruumid. Asutusse mahtus 80\xe2\x80\x93100 haiget.\n_START_SECTION_\nPatsiendid\n_START_PARAGRAPH_\nHaigete vanus k\xc3\xb5ikus 12\xe2\x80\x9380 aasta vahel. Armulaualiste registri j\xc3\xa4rgi aastatest 1894\xe2\x80\x931896 oli 74 inimese hulgas haigeid mitmest piirkonnast. Nii on mainitud inimesi, kes p\xc3\xa4rinesid Ansek\xc3\xbclast \xe2\x80\x93 4 korral, Kihelkonnalt \xe2\x80\x93 6 korral, Tallinnast \xe2\x80\x93 6 korral, Tartust \xe2\x80\x93 8 korral. N\xc3\xa4iteks 13. m\xc3\xa4rtsil 1910 olid armulaualised haiged p\xc3\xa4rit Tartust, Hallistest, Laiuselt, Kursist ja mujalt. Haigeid oli ka Eestimaa kubermangust (n\xc3\xa4iteks Tallinnast)._NEWLINE_Saarlastest haiged viidi \xc3\xa4ra 1904. aastal vastavatud Audaku leprosooriumisse Viidu k\xc3\xbclas Saaremaal. Haigete liikumise tabel on puudulik ja l\xc3\xbcnkadega, kuid Ninasil on teadaolevalt leidnud varjupaiga 382 leeprahaiget.\n_START_SECTION_\nSulgemine\n_START_PARAGRAPH_\nAastad 1904\xe2\x80\x931908 olid majanduslikult rasked. Alates 1915. aastast I maailmas\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu leeprahaigeid Peipsi \xc3\xa4\xc3\xa4rde enam ei toodud ning leprosoorium suleti 1916. aastal. Leprosooriumi arhiiv on suuresti h\xc3\xa4vinud, mist\xc3\xb5ttu Eesti meditsiiniajaloos on Ninasi leprosooriumi v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he k\xc3\xa4sitletud.\n_START_SECTION_\nKool\n_START_PARAGRAPH_\n1919. aastal asutati sinna kool, kes hooldas aias kasvavaid unikaalseid puid ja p\xc3\xb5\xc3\xb5said. 1966. aastal suleti ka kool, mist\xc3\xb5ttu aed metsistus ja h\xc3\xa4vis.'