b'\n_START_ARTICLE_\nArti\xc5\xa1okk\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nArti\xc5\xa1okk on diploidse kromosoomistikuga (2n = 34) mitmeaastane p\xc3\xbcstine rohttaim, mis v\xc3\xb5ib kasvada kuni 2 m pikkuseks. V\xc3\xa4liselt sarnaneb ta takja v\xc3\xb5i ohakaga._NEWLINE_Vars on p\xc3\xbcstine ja v\xc3\xb5ib kasvada \xc3\xbcle \xc3\xbche meetri pikaks._NEWLINE_Hallikasrohelised kaardus sulgl\xc3\xb5hised lehed v\xc3\xb5ivad kasvada \xc3\xbcle 70\xc2\xa0cm pikaks. Eri sortide lehed v\xc3\xb5ivad erineda \xc3\xbcksteisest kuju, v\xc3\xa4rvi kui ka pikkuse poolest._NEWLINE_\xc3\x95ievarre tipus asub \xc3\xbcmar korv\xc3\xb5isik, mille l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 8\xe2\x80\x9315\xc2\xa0cm. \xc3\x95ieraag on laienenud n\xc3\xb5gusaks v\xc3\xb5i kumeraks lihakaks \xc3\xb5iep\xc3\xb5hjaks, millele kinnitub suur arv sinakaslillasid \xc3\xbcksik\xc3\xb5isi. \xc3\x95isikut \xc3\xbcmbritsevad rohekaslillad soomuseid meenutavad kandelehed, mis on alumises osas paksemad ja lihakamad ning peenemad tipu osas. Arti\xc5\xa1okk on putuktolmleja._NEWLINE_Viljadeks on lendkarvadega varustatud seemnised, mis levivad tuule abil.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nArti\xc5\xa1okki kasutati nii toiduks kui ka ravimtaimena juba vanade egiptlaste ja kreeklaste poolt. Pilte ja kujutisi arti\xc5\xa1okist on leitud egiptlaste savitahvlitelt kui ka altaritelt. Esimest korda kirjeldati arti\xc5\xa1okki 4. sajandil eKr Kreeka kirjaniku Theophrastose poolt. Rooma impeeriumis kasutati arti\xc5\xa1okki tema seedimist turgutava toime p\xc3\xa4rast ja delikatesstoiduna. Alates 16. sajandist arvati, et arti\xc5\xa1okist v\xc3\xb5ib kasu olla ka maksahaiguste nagu kollat\xc3\xb5ve ravi puhul, lisaks peeti seda delikatessiks ning arti\xc5\xa1okki v\xc3\xb5is leida aadlike ja rikaste toidulaualt. Botaaniline nimi p\xc3\xa4rineb s\xc3\xb5nadest Kinara, mis on Kreekas asuv saar ning s\xc3\xb5nast "skolymos", mis t\xc3\xa4henab Kreeka keeles ohakat.\n_START_SECTION_\nKulinaarias\n_START_PARAGRAPH_\nArti\xc5\xa1okki peetakse delikatess-k\xc3\xb6\xc3\xb6giviljaks. S\xc3\xb6\xc3\xb6davaks osaks arti\xc5\xa1oki juures on tema \xc3\xb5iepung koos lihakate kandelehtedega. \xc3\x95iepunga sisemist osa kutsutakse ka arti\xc5\xa1oki s\xc3\xbcdameks. Tavaliselt arti\xc5\xa1okki praetakse, k\xc3\xbcpsetatakse ahjus v\xc3\xb5i kuumutatakse muul viisil, aga v\xc3\xb5ib s\xc3\xbc\xc3\xbca ka toorelt v\xc3\xb5i marineeritult. Arti\xc5\xa1okki v\xc3\xb5ib tarvitada niisama v\xc3\xb5i lisada n\xc3\xa4iteks salatitesse, pastadesse v\xc3\xb5i pitsadesse.\n_START_SECTION_\nMeditsiinis\n_START_PARAGRAPH_\nOn leitud, et arti\xc5\xa1okk omab antioks\xc3\xbcdantset, antimikroobset ja p\xc3\xb5letikuvastast toimet. Arti\xc5\xa1okist v\xc3\xb5ib kasu olla s\xc3\xbcdame-veresoonkonna haiguste riskitegurite (n\xc3\xa4iteks kolesterooli), diabeedi, seedektrakti haiguste ja maksahaiguste ravis. Usutakse ka, et arti\xc5\xa1okk indutseerib apoptoosi ja v\xc3\xa4hendab v\xc3\xa4hirakkude proliferatsiooni.\n_START_SECTION_\nKeemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nArti\xc5\xa1oki \xc3\xb5isik sisaldab rasvu, s\xc3\xbcsivesikuid ja valke. Samuti sisaldab see kiudaineid (inuliini), kaltsiumi, fosforit, kaaliumi, foolhapet, C-vitamiini, niatsiini, tiamiini, mikroelemente ja karotenoide. Arti\xc5\xa1okis leidub ka olulisi pol\xc3\xbck\xc3\xbcllastumata rasvhappeid nagu n\xc3\xa4iteks steariin-, palmitiin-, oleiin- ja linoolhappeid. Lisaks on arti\xc5\xa1okk rikas antots\xc3\xbcaniinipigmentide ja paljude ens\xc3\xbc\xc3\xbcmide poolest, sealhulgast leidub oks\xc3\xbcdaasi, peroksidaasi, ts\xc3\xbcanaasi ja askorbinaasi.'