b'\n_START_ARTICLE_\nPaber\xc5\xbe\xc4\x97 m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nPaber\xc5\xbe\xc4\x97 m\xc3\xb5is (leedu Paber\xc5\xbe\xc4\x97s dvaras) on endine m\xc3\xb5is Leedus K\xc4\x97dainiai rajoonis Gud\xc5\xbei\xc5\xabnai valla Paber\xc5\xbe\xc4\x97 k\xc3\xbclas.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nPaber\xc5\xbe\xc4\x97 k\xc3\xbcla kuulus XVI sajandil Schillingite suguv\xc3\xb5sale. Aastal 1793 rajasid nad m\xc3\xb5isa peahoone. Kuna m\xc3\xb5isa omanik osales jaanuari\xc3\xbclest\xc3\xb5usus, siis pagendati ta Siberisse ja m\xc3\xb5isa uuteks omanikeks said Tihhejevid. Nood rentisid m\xc3\xb5isa Becheri nimelisele sakslasele v\xc3\xa4lja. Hiljem lasid nad asulasse rajada kooli. Enne Esimest maailmas\xc3\xb5da hakkasid Tihhejevid m\xc3\xb5isa maad oma endistele p\xc3\xa4risorjadele m\xc3\xbc\xc3\xbcma ja s\xc3\xb5ja puhkedes oli kogu m\xc3\xb5isa valdus taludeks m\xc3\xbc\xc3\xbcdud.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isakompleks\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5isakompleksist on s\xc3\xa4ilinud puidust peahoone. Suurem osa s\xc3\xa4ilinud hooneid asub peahoonest veidi maad eemal - seal asuvad muuseumihoone, hospidal, kirik, kellatorn, pastoraat ja kaks m\xc3\xb5isaaegset risti. Harukordse n\xc3\xa4htusena on s\xc3\xa4ilinud ka m\xc3\xb5isa puukuur._NEWLINE_\xc3\x9cks m\xc3\xb5isa hoonetest on muudetud jaanuari\xc3\xbclest\xc3\xb5usule p\xc3\xbchendatud muuseumiks, praegu on muuseum ka m\xc3\xb5isa peahoones. Ka m\xc3\xb5isa pargis on Genrikas Galvanauskase loodud \xc3\xbclest\xc3\xb5usnutele p\xc3\xbchendatud puuskulptuurid. M\xc3\xb5is muudeti muuseumiks aastal 1993, sellega seoses m\xc3\xb5is ka restaureeriti.\n_START_SECTION_\nPaber\xc5\xbe\xc4\x97 kirik\n_START_PARAGRAPH_\nKiriku kohale rajasid Schillingid esimese kabeli aastal 1787. Aastal 1858 p\xc3\xb5les see maha, praegune hoone valmis aastal 1859._NEWLINE_Hoone on klassitsistliku portikuse ja barokkstiilis torniga. Apsiid on kolmnurkne. Hoonest eendub k\xc3\xa4\xc3\xa4rkamber. Kiriku juures on XIX sajandil valminud puidust kellatorn. Kiriku juures on pastoraat; nii seal kui ka kirikus on kuulsa leedu ristimeistri Vincas Svirskise loodud ristid._NEWLINE_Aastal 1856 sai sealseks vaimulikuks Antanas Mackevi\xc4\x8dius, kes osales aktiivselt jaanuari\xc3\xbclest\xc3\xb5usus, asudes juhtima 250-mehelist v\xc3\xa4esalka. \xc3\x9clest\xc3\xb5usu k\xc3\xa4igus ta tapeti._NEWLINE_Aastal 1970 sai sealseks vaimulikuks Stanislovas Dobrovolskis (isa Stanislovas). Ta korrastas kiriku ja pani mitme hoone k\xc3\xbclge vaatamiseks v\xc3\xa4lja vanad metallist ristid.'