b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Lembit Soans\n_START_SECTION_\nAnton Soans linnaplaneerijana enne II maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1923\xe2\x80\x9328 Tallinna linnaarhitektina Soansi poolt loodud planeerimiskavad n\xc3\xa4gid \xc3\xbcldjuhul alati ette rohkelt rohelust, sest tervislikumate eluviiside levikuga kasvas ka haljastuse osat\xc3\xa4htsus linnas. Tihtilugu t\xc3\xa4hendas see parkide loomist kvartalite vahele ja alleedega \xc3\xa4\xc3\xa4ristatud t\xc3\xa4navaruumi. N\xc3\xa4iteks valmis tema k\xc3\xa4e all Narva ja Tartu maanteede vaheline ala, sh t\xc3\xa4ienes Politseipargi planeering, V\xc3\xa4ike-Ameerika ning ka P\xc3\xa4rnu maantee ja raudtee vahelise ala planeeringus n\xc3\xa4hti ette mitmeid istutusi. Heaks aedlinliku milj\xc3\xb6\xc3\xb6 n\xc3\xa4iteks on Aarde ja Preesi t\xc3\xa4nava hoonestus Pelgulinnas (1927), kus hoonestuseks kasutati H. Johanson nelja t\xc3\xbc\xc3\xbcpprojekti (1929). Harald Arman on \xc3\xb6elnud: "See oli \xc3\xbcks esimesi terviklikult kujundatud v\xc3\xa4ikekorteritega aedlinnaosi"._NEWLINE_Soansi juhtimisel koostatud linnaplaan (1927) n\xc3\xa4gi ette Kose-Maarjam\xc3\xa4e-Lillepi-Varsaallika piirkonna v\xc3\xa4ljaehitamist, kus linnapoolne osa oli m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud aedlinnaks, idapoolne suvilapiirkonnaks. Sel ajal j\xc3\xb5uti kavast teostada v\xc3\xa4he, Maarjam\xc3\xa4e ja Varsaallika piirkond hoonestati \xc3\xbchepereelamutega p\xc3\xb5hiliselt p\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5da. Lisaks on Soansil t\xc3\xb6\xc3\xb6s olnud Meriv\xc3\xa4lja aedlinn (v\xc3\xb5istlusprojekt, I koht, 1927)._NEWLINE_1927.\xe2\x80\x931928 korraldatud Pirita rannaala planeerimiskava v\xc3\xb5istlusel tunnistati I preemia v\xc3\xa4\xc3\xa4riliseks projekt "\xc3\x95hk, vesi ja p\xc3\xa4ike", mille autorid olid Soans, E. J. Kuusik ja Frans de Vries._NEWLINE_1929. aasta suveks valminud supelhoone keskosas asus avar kuursaal r\xc3\xb5duga, kust viisid trepid alla mererannale. Tiibades asusid kabiinid suplejatele ja du\xc5\xa1iruumid. Hoones asus ka postiagentuur ja arstipunkt. II maailmas\xc3\xb5ja aastail p\xc3\xb5les supelhoone maha ning taastati veidi muudetud kujul. Hoone lammutati 1979. a seoses uue rannahoone p\xc3\xbcstitamisega samale kohale._NEWLINE_1927\xe2\x80\x931928 korrastati Toompea n\xc3\xb5lv ja vallikraav, rajati n\xc3\xb5lvale jalgteed, pargi keskossa staadion koos teenindushoonega kesklinna koolide jaoks. Tiigi kaldale ehitati Soansi kujundatud nelinurkne purskkaev, mille l\xc3\xa4hedusse rajati enne kiviktaimla. Oma senise nime Toompark sai haljasala 1934. aastal._NEWLINE_1928 a. sai I koha Kadrioru pargi \xc3\xbcmberkujunduse v\xc3\xb5istlusel. 1935 Pelguranna pargi planeerimise projekt._NEWLINE_Anton Soans oskas h\xc3\xa4sti rakendada aedlinnale iseloomulike planeerimisp\xc3\xb5hiv\xc3\xb5tteid, arvestades linnaarhitektuuri ajaloolist v\xc3\xa4ljakujunemist, seega tegeles ta aktiivselt linnaplaneerimisega ka v\xc3\xa4iksemates Eesti linnades, tehaseasulates ja eramupiirkondades. 1923 aastal tegi Soans Haapsalu esimese planeerimiskava, mis n\xc3\xa4gi ette uut haldus- ja kaubanduskeskust (teostamata), Karja peat\xc3\xa4nava tihedamat hoonestust, tulet\xc3\xb5rjemaja, kuurortlinnale omaselt sanatooriumit ning L\xc3\xa4\xc3\xa4nemaa \xc3\x9chisg\xc3\xbcmnaasiumi. Samal aastal kavandas ta koos arhitekti A. Eichhenhorniga Tartu Ropka-Piiskopi aedlinnalise eramupiirkonna. Lisaks oli t\xc3\xb6\xc3\xb6d puhkerajoonides Sindis (1929), Rannam\xc3\xb5isas (1929), Otep\xc3\xa4\xc3\xa4l (?), Vasalemmas (?) ja Taevaskojas (1932). Kohtla-J\xc3\xa4rve servale, K\xc3\xa4vale rajati 1925. a uus kaevandus ja ettev\xc3\xb5tte juurde kujunes Anton Soansi \xc3\xbcldplaani kohaselt v\xc3\xa4hekorruseliste elamutega ja koolimajade t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasula. P\xc3\xbcstitati puidust barakke ja v\xc3\xa4ikekorteritega t\xc3\xb6\xc3\xb6liselamuid hajalipaiknevate gruppidena (H\xc3\xa4dak\xc3\xbcla) ning ametnike elamud (Siidisuka).Lisaks kujundas ta Kohtla-J\xc3\xa4rvele ulatusliku tiigiga maastikupargi, Pioneeri t\xc3\xa4nava ja Pavandu majade v\xc3\xb5rgustiku.\n_START_SECTION_\nAnton Soans linnaplaneerijana p\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nVeel intensiivsemalt hakkas Soans linnaplaneerimisega tegelema p\xc3\xa4rast II maailmas\xc3\xb5da. Koos E. Habermanniga loodi M\xc3\xb5isak\xc3\xbcla eramurajooni detailplaneering (1947). Seej\xc3\xa4rel Viljandi (1950), Narva, P\xc3\xb5ltsamaa (1955) ja Valga (1956) s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsed planeerimiskavad. P\xc3\xa4rnu kui kunagise uhke kuurortlinna taaselustamine, Tartu taastamine kui haridus- ja teaduskeskusena (1945 koos Peeter Tarvase, kinnitati 1948; 1954 koos J. Fomini ja H. Armaniga, 1959 korrigeeriti) ning Tallinna uus generaalplaan (koos O. Keppe ja H. Armaniga, I variant 1946, t\xc3\xa4iendatud variant 1950, kinnitati 1952; N\xc3\xb5ukoguse Eesti preemia 1948). Tallinna s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgne \xc3\xbclesehitus n\xc3\xa4gi ette linna arengut 20 aastaks. Esimesed viis-kuus aastat kulus taastamist\xc3\xb6\xc3\xb6dele, uusi hooneid ehitati v\xc3\xa4he. 1946 alustati Estonia teatrihoone ja kontserdisaali renoveerimist (kuni 1950). 1947-48 ehitati Lenini (n\xc3\xbc\xc3\xbcd R\xc3\xa4vala pst) ja sellega ristuvat Eesti Punaste K\xc3\xbcttide (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Teatri) v\xc3\xa4ljakut. P\xc3\xb5hir\xc3\xb5hk oli enim kannatada saanud piirkonnal - kesklinnal.\n_START_SECTION_\nAnton Soans arhitektina\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6mahult saab Anton Soansi pidada pigem linnaplaneerjiaks, sellegi poolest on ta loomingus mitmeid suurejoonelisi arhitektuuriobjekte. Tal oli valmidust ja oskust teha teiste arhitektidega koost\xc3\xb6\xc3\xb6d, k\xc3\xb5ik Anton Soansi kuulsamad majad on s\xc3\xbcndinud just paarist\xc3\xb6\xc3\xb6dena._NEWLINE_Esmalt proovis k\xc3\xa4tt ka 1920. aastate traditsionalismis, kuid selles stiilis viljakamad arhitektid olid H. Johanson ja E. Habermann. 20ndate teisel poolel hakkas vihjeid tulema Soansi oskusele teha funktsionalistlikku arhitektuuri (A.Soans. Eesti Seemnevilja\xc3\xbchisuse maja. Tallinnas P\xc3\xa4rnu mnt 2 \xc2\xa0teostamata \xc3\xbcmberehitusprojekt. 1923; Pikk 36. 1921 O. Moeller, A. Soans, 1924\xe2\x80\x9325 G. Hellat). K\xc3\xbcmnendi l\xc3\xb5pul valmis individuaalprojekt A. Adamsoni 4 t\xc3\xa4naval, b\xc3\xbcroo- ja eluhoone (1928\xe2\x80\x9329)._NEWLINE_1930ndad olid Soansi karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri \xc3\xbched arhitektuuriliselt viljakamad aastad. 1931\xe2\x80\x9332 aastal valmis Karl Burman vanemaga koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Vihula algkool. Hilisematest koolidest m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsed omap\xc3\xa4rase funktsionalismi t\xc3\xb5lgendusega Kohtla-J\xc3\xa4rve algkool Spordi tn 2 (1938\xe2\x80\x9339) ja J\xc3\xa4rvakandi algkool (1938)._NEWLINE_Anton Soansi \xc3\xbcks Eesti m\xc3\xb5istes ainulaadseid projekte oli 1932. a alustatud ja 1936. a l\xc3\xb5petatud Raua tn umbsopp ehk majad nr 25-35. Ainus tervikliku modernistliku milj\xc3\xb6\xc3\xb6d pakkuv linnaruumi l\xc3\xb5ik Eestis tekkis linnale p\xc3\xa4randatud suure krundi t\xc3\xbckeldamisel. \xc3\x9cksikuid hooneid kavandas sinna peale tema Richard Falkenberg, Johann Ostrat, Villem Seidra ja Artur Veedemaa-Vetemaa. See oli traditsioonilisest hoonestusviisist v\xc3\xa4ljamurdmine, geomeetriliste mahtude vormim\xc3\xa4ng, mis ahvatleb leidma formaalset sarnasust art deco klassikasse kuuluva R. Mallet-Stevensi omanimelise Pariisi t\xc3\xa4navaga. Art decole viitab ka dekoratiivne nurkade \xc3\xbcmardamine ja r\xc3\xb5htjoonte v\xc3\xa4rvidega r\xc3\xb5hutamine. "A.Soansi enda kavandatud poega nurgamajal ei puudu madalama ploki peal Le Corbusier\xe2\x80\x99lik katuseaedr\xc3\xb5du."  2015. aastal sai sellest majast kinnisvaraarendusprojekt Villa Soans, mille raames maja renoveeriti ja 9 korteriteks m\xc3\xbc\xc3\xbcdi._NEWLINE_1933. aastal kavandas ta koos E. J. Kuusikuga Tallinna Kunstihoone. Tegemist oli v\xc3\xb5istlusprojektiga, mis ehitati valmis 1934. a Kultuurikapitali abiga. Masinaesteetikast l\xc3\xa4htuv modernistlik vorm, kus fassaadilt eendub suur klaasekraan, mis liidab n\xc3\xa4itusesaali, koosolekusaali ja osa ateljeede aknaid. I korrusel on kunstnike klubi restoran KuKu ning \xc3\xa4ripind, II korrusel n\xc3\xa4itusesaalid, III korrusel b\xc3\xbcrood ning \xc3\xbclemistel kunstnike ateljeekorterid. Ruumipuuduse t\xc3\xb5ttu ehitati 1963. a Kuusiku projekti j\xc3\xa4rgi majale peale lisakorrus. Fassaad ja n\xc3\xa4itusesaalid restaureeriti 1995. a. T\xc3\xa4na tegutseb kunstihoone samal eesm\xc3\xa4rgil._NEWLINE_Samal aastal projekteeris Soans \xc3\xbcksi aadressile T\xc3\xb5nism\xc3\xa4e 16a korterelamu, valmis 1936._NEWLINE_Paralleelselt Kuusikuga tegi Soans koost\xc3\xb6\xc3\xb6d P\xc3\xa4rnu linnaarhitekti Olev Siinmaaga. Soansi loomingulises panuses julgetakse kahelda, kuid tema on allkirjastanud nii Rannahotelli (1935\xe2\x80\x931937) kui funktsionalistliku villa L\xc3\xb5una t\xc3\xa4naval (1933\xe2\x80\x931936)._NEWLINE_1936. aastal valmis Soansi j\xc3\xa4rgmine iseseisev projekt \xe2\x80\x93 Koidula 32b 19. sajandi puumaja \xc3\xbcmber- ja juureehitus. Majal on j\xc3\xb5uliselt funktsionalistlike elemente, as\xc3\xbcmmeetriline nurgakende raamijaotus, aknak\xc3\xbcllane \xc3\xbcmar\xc3\xa4rkel ning metallist r\xc3\xb5dupiirded._NEWLINE_V\xc3\xb5ru pangahoone hakkas kerkima Tartu ja J\xc3\xbcri tn nurgale 1937. aastal ja valmis 1939, taas projekteeris Soans koos Kuusikuga. Maja oli klassikalise \xc3\xbclesehitusega \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4ikelinna peav\xc3\xa4ljaku \xc3\xa4\xc3\xa4res kolmekorruseline k\xc3\xb5rge kelpkatusega hoone, mille keskel on l\xc3\xa4bi kahe korruse ulatuv operatsioonisaal, linnapildis t\xc3\xb5eliselt domineeriv. Stiililt l\xc3\xa4ks P\xc3\xa4tsi-aja esindustraditsionalismi alla, seest moodne aga fassaadil v\xc3\xa4\xc3\xa4rikust eksponeeriv kate. Fassaadile lisati ka skulptori Aleksander Kaasku Saare marmorist aknapealsed s\xc3\xbcmbolistlikud reljeefid._NEWLINE_1937. aasta l\xc3\xb5pus kuulutas Eesti Pank v\xc3\xa4lja P\xc3\xa4rnu pangahoonekavandite v\xc3\xb5istluse. Koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Alar Kotliga projekteeris Soans v\xc3\xb5idut\xc3\xb6\xc3\xb6. Hoonet hakati ehitama 1939, kuid II maailmas\xc3\xb5ja t\xc3\xb5ttu ehitus venis 1943. aastani. See oli omal ajal suurim P\xc3\xa4rnus olev maja ja \xc3\xbcks suurimaid pangahooneid Eestis. \xc3\x9clesehituselt ja stiilist paratamatult sama asutuse esindushoonena k\xc3\xbcllalti sarnane ehk isegi veel dekooririkkam. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on seal SEB P\xc3\xa4rnu peakontor._NEWLINE_1938. aastal projekteeris Anton Soans Kohtla-J\xc3\xa4rvele Issandamuutmise apostlik-\xc3\xb5igeusu kiriku (J\xc3\xa4rvek\xc3\xbcla tee 7). P\xc3\xb5hiplaanilt geomeetriliselt selge ja tagasihoidlik. See oli ainus apostlik-\xc3\xb5igeusu kirik, mis sellel k\xc3\xbcmnendil Eestis ehitati. Samuti ainulaadne funktsionalistlik kirik Eestis; hoolimata traditsioonilisest detailik\xc3\xa4sitlusest on kiriku \xc3\xbclesehitus ja vorm t\xc3\xa4iesti moodne, puudub isegi sibulkupli motiiv. Alates 1998. aastast kultuurim\xc3\xa4lestiste nimekirjas, kuid enne seda j\xc3\xb5uti koguduse poolt kirikule kuppel peale ehitada._NEWLINE_A. Soans on proovinud ka k\xc3\xa4tt m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rkide projekteerimisel ja \xc3\xbcheks eredamaks n\xc3\xa4iteks on 25. juunil 1939 Konstantin P\xc3\xa4tsi s\xc3\xbcnnikoha t\xc3\xa4histamiseks avatud m\xc3\xa4lestussammas Tahkurannas, mis valmis koost\xc3\xb6\xc3\xb6s skulptor Ferdi Sannamehega.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4itused\n_START_PARAGRAPH_\n1993. aastal "Teisiti\xc2\xa0: funktsionalism ja neofunktsionalism Eesti arhitektuuris" Helsingis Soome Arhitektuurimuuseumis ja Tallinnas Kunstihoones. N\xc3\xa4ituse kataloogi koostasid Mart Kalm ja Krista Kodres, Eesti arhitektuurimuuseum._NEWLINE_Isikun\xc3\xa4itus: 18. septembrist 7. novembrini 2010 toimus Eesti Arhitektuurimuuseumi soolalao suures saalis n\xc3\xa4itus "Arhitekt Anton Soans 125", mille kuraator oli Matis Rodin ja kujundaja Marge Pervik-Kaal.\xc2\xa0N\xc3\xa4ituse materjali p\xc3\xb5hiosa p\xc3\xa4rineb arhitektuurimuuseumis Soansi isikufondist.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nTema vanemad olid Hans Soans ja Amalie Rosalie Soans._NEWLINE_Abiellus 1930. aastal Ellen Bachmaniga, kes t\xc3\xb6\xc3\xb6tas raamatupidajana. Neil s\xc3\xbcndis 2 poega: Eerik ja Ado Soans, esimene on metsateadlane ning noorem on ehitusinsener tsiviil- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stusehituse alal. Tema vennapoeg oli graafik Olev Soans, tema vennapojapoeg skulptor Jaak Soans.'