b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5jad\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\nKuldhordi lagunedes tekkis mitmeid khaaniriike, \xc3\xbcheks neist oli Kaasani khaaniriik (1438 - 1552), mille koosseisu kuulusid ka tatarlaste poolt alistatud marid. Maride positsioon oli khaaniriigis k\xc3\xbcllaltki k\xc3\xb5rge, vene kroonikad on maininud neid khaani delegatsioonides ja l\xc3\xa4hikondsete seas. Khaaniriigis omasid maride pealikud (\xd0\xbaug\xc3\xb5za`d) suurt poliitilist autonoomiat, samuti said nad rahus praktiseerida oma usku. tatarlased ei sekkunud eriti maride siseasjadesse ja nii polegi ajalooallikad ega rahva m\xc3\xa4lu s\xc3\xa4ilitanud maride-tatarlaste konflikte. Vene kroonikad poleks selliseid fakte mainimata j\xc3\xa4tnud. Seep\xc3\xa4rast pole midagi imestada, et Kaasani vallutamisel oli marid linna \xc3\xbched peamised kaitsjad._NEWLINE_Maride alistamine Vene riigi poolt algas 15. sajandil, mil Ivan III kehtestas Kaasanis Moskva protektoraadi. Kaasanis toimunud v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itluse tulemusena sai riigi etteotsa Sahhib-Girei, kellest sai T\xc3\xbcrgi vasall. Teravnesid suhted Kaasani ja Moskva vahel, mis viisid pidevate vastastikuste s\xc3\xb5jak\xc3\xa4ikudeni ja milles maridel oli arvestatavalt oluline osa. T\xc3\xb5sisemaks ja kriitilisemaks muutusid Moskva ja Kaasani vahelised suhted 1540. aastatel, mil Moskva peaideoloog Ivan Peresvetov p\xc3\xb5hjendas Kaasani vallutamise vajalikkust j\xc3\xa4rgnevalt:_NEWLINE_(1) Vene riik peab kindlustama oma piire;_NEWLINE_(2) tuleb l\xc3\xb5petada tatarlaste r\xc3\xbcnnakud;_NEWLINE_(3) tuleb avada kaubatee, Kaasan on t\xc3\xa4htis kaubalinn;_NEWLINE_(4) Kaasani khaaniriik on vaja panna andamit maksma, sest nende maa on kasulik._NEWLINE_Samal ajal teravnes v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itlus Kaasanis, khaani poolt ametisse m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud krimmitatarlastest ametnikud r\xc3\xb6\xc3\xb6visid ja v\xc3\xa4givallatsesid, toimus \xc3\xbclest\xc3\xb5us, mis 1546 julmalt maha suruti._NEWLINE_Muidugi m\xc3\xb5jutas Kaasanis toimunud v\xc3\xb5imuv\xc3\xb5itlus ning p\xc3\xb5hiliselt venelaste ja tatarlaste vastastikused s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igud khaaniriigi poolt alistatud rahvaste suhtumist Kaasanisse. Eriti r\xc3\xa4ngalt m\xc3\xb5jusid s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igud Volga j\xc3\xb5e vasakul kaldal elanud rahvastele, kelle maad r\xc3\xbc\xc3\xbcstamiste l\xc3\xa4bi rohkem kannatasid. Seega pole midagi imestada, et n\xc3\xa4hes Vene riigi tugevnemist, l\xc3\xa4ks m\xc3\xa4emaride v\xc3\xbcrst Akpars 1546 oma kaaskonnaga Moskvasse ja palus oma maade v\xc3\xb5tmist tsaaririigi koossseisu. Samuti lubas ta aidata Moskvat Kaasani vallutamisel. Selle peale saadeti Moskvast olukorda m\xc3\xa4emaride juures uurima \xc3\xbcks v\xc3\xbcrstidest, kes v\xc3\xb5ttis 100 m\xc3\xa4emaride vanemate poega pantvangi._NEWLINE_1547 osalesid m\xc3\xa4emarid Kaasani vastases s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igus. 1551 asutas Ivan Julm Kaasani l\xc3\xa4hedal Svijazki linna, kus m\xc3\xa4einimesed (gorn\xc3\xb5i ljud) andsid truudusevande. Samal aastal v\xc3\xb5eti Moskvas vastu otsus, mis vabastas m\xc3\xa4emarid Kaasanile maksumaksmise kohustusest, neile anti maksusoodustusi ja kohustati alluma Svijazkile. 1551 sai Kaasani khaaniriigi etteotsa Moskva-meelne khaan \xc5\xa0ig Alei, khaaniriigi k\xc3\xb5rgeim seadusandlik organ kurultai n\xc3\xb5udis aga m\xc3\xa4epoole tagasivallutamist. Moskva tegi n\xc3\xbc\xc3\xbcd ettepaneku, et khaan v\xc3\xb5iks kutsuda Kaasanisse olukorda lahendama Vene v\xc3\xa4ed, millest khaan aga keeldus. Khaan p\xc3\xbc\xc3\xbcdis leida oma neutraalsele positsioonile kohalike \xc3\xbclikute toetust, kuid see osutus keeruliseks, sest ta oli Moskva poolt v\xc3\xb5imule aidatud, l\xc3\xb5puks ta p\xc3\xb5genes. Uueks khaaniks sai Jediger, kindel T\xc3\xbcrgi suuna pooldaja. Kaasani vallutamine oli seega otsustatud. Augustis oli Ivan Julm oma 150 000 mehega Kaasani all, linna kaitses ligi 75 000 meest, kellest 20 000 olid marid. P\xc3\xa4rast verist v\xc3\xb5itlust vallutati linn 1552. aasta oktoobris. Maride ja udmurtide esindajad andsid Kaasanis truudusevande ja lubasid maksta maksu, mis m\xc3\xa4\xc3\xa4rati sama suur kui khaani ajal. Ivan Julm p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus tagasi, j\xc3\xa4ttes Kaasanisse ja Svijazskisse garnisonid, kelle toetusel alustati maksukogumist. 1552. aasta detsembris l\xc3\xb5id marid osa maksukogujaid maha, mille peale Svijazski kindluse komandant Boris Salt\xc3\xb5kov poos \xc3\xbcles 72 maha l\xc3\xb6\xc3\xb6mises s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatud mari. Kasvas rahulolematus, marid hakkasid r\xc3\xb6\xc3\xb6vima vene kaupmehi.\n_START_SECTION_\nEsimene T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5da (1552-1557)\n_START_PARAGRAPH_\nSelleks, et maksud Marimaalt laekuksid, saatis Salt\xc3\xb5kov kaks 800-mehelist s\xc3\xb5jasalka, mis m\xc3\xb5lemad maride poolt puruks l\xc3\xb6\xc3\xb6di. \xc3\x9clest\xc3\xb5usnud rajasid praeguse Arski linna l\xc3\xa4hedale kindluse nimega Me\xc5\xbe. 1553. aasta m\xc3\xa4rtsis asus Salt\xc3\xb5kov ise 2000 mehe eesotsas \xc3\xbclest\xc3\xb5usnuid karistama, kuid sai l\xc3\xbc\xc3\xbca. Kiirelt suuskadel liikunud marid ja udmurdid piirasid \xc3\xbcmber venelaste v\xc3\xa4esalga, kellest 406 sai surma, 200 langes vangi, nende seas ka Salt\xc3\xb5kov ise. Marid saatsid k\xc3\xb5ikjale laiali saadikud, kes \xc3\xb5hutasid rahvast \xc3\xbclest\xc3\xb5usule._NEWLINE_\xc3\x9clest\xc3\xb5usnuid juhtinud ja t\xc3\xbcrklastega h\xc3\xa4id sidemeid omanud Mamit\xc5\xa1 Berdei saatis Astrahani khaanile Salt\xc3\xb5kovi riided ja palus khaanil m\xc3\xa4\xc3\xa4rata oma poeg Kaasani valitsejaks "khaaniks". Khaani tiitlit said mongoli-tatari tava j\xc3\xa4rgi aga omistada endale ainult need, kes p\xc3\xb5lgnesid T\xc5\xa1ingis Khaanist.Oma poja asemel saatis khaan 1554. aastal Nogai khaani poja Ali Akrami koos 300 s\xc3\xb5dalasega. Nii v\xc3\xa4hene toetus oli maridele muidugi teatav pettumus, kuid vaatamata sellele kuulutati Ali maride valitsejaks._NEWLINE_1553. aasta aprillis toimus Volga ja Vjatka j\xc3\xb5e vahel ligi 20 lahingut \xc3\xbclest\xc3\xb5usnud maride ja suurte vene v\xc3\xa4esalkade vahel. Otsustavat edu venelased ei saavutanud, k\xc3\xbcll aga vallutasid nad \xc3\xbclest\xc3\xb5usnute keskuseks olnud Me\xc5\xbei, samuti Malm\xc3\xb5\xc5\xa1i kindluse (osa allikaid v\xc3\xa4idab, et see toimus 1556), kus marisid olevat juhtinud Polt\xc3\xb5\xc5\xa1 (rahvap\xc3\xa4raselt Boltu\xc5\xa1).Tema langemise p\xc3\xa4eva, 26. aprilli peavadki marid oma Kangelase P\xc3\xa4evaks._NEWLINE_1554 sai \xc3\xbclest\xc3\xb5usnute pealinnaks T\xc5\xa1al\xc3\xb5m, mille t\xc3\xa4pset asukohta pole leitud. K\xc3\xbcll aga on teada, et see asus Volga j\xc3\xb5e kaldal. Mamit\xc5\xa1-Berdei j\xc3\xa4tkas v\xc3\xb5itlust, tema v\xc3\xa4esalga suuruseks arvatakse 3000 meest. P\xc3\xb5hiliselt r\xc3\xb6\xc3\xb6viti m\xc3\xb6\xc3\xb6da j\xc3\xb5ge liikunud kaubavoore ja p\xc3\xbc\xc3\xbcti m\xc3\xb5jutada m\xc3\xa4emarisid osalema \xc3\xbclest\xc3\xb5usus. T\xc3\xb5si, p\xc3\xb5hiliseks m\xc3\xb5jutusvahendiks oli m\xc3\xa4emari k\xc3\xbclade r\xc3\xbc\xc3\xbcstamine._NEWLINE_1556. aasta alguses kutsus \xc3\xbcks m\xc3\xa4emaride juhtidest, Alt\xc3\xb5\xc5\xa1, Mamit\xc5\xa1-Berdei enda juurde ettek\xc3\xa4\xc3\xa4ndega, et m\xc3\xa4emarid kavatsevad samuti \xc3\xbclest\xc3\xb5usnutega \xc3\xbchineda. Berdei tuligi paarisaja mehega, Alt\xc3\xb5\xc5\xa1 v\xc3\xb5ttis nad aga reeturlikult kinni ja saatis Moskvasse, kus ta hukati._NEWLINE_Juhtunust teada saanud Berdei s\xc3\xb5dalased l\xc3\xb5id selle peale maha oma valitseja Ali Akrami, panid tema pea teiba otsa ja \xc3\xbctlesid:_NEWLINE_".... me v\xc3\xb5tsime sind tsaariks, et sa meid kaitseksid. Aga sina ei aidanud meid, vaid s\xc3\xb5id ja j\xc3\xb5id. Troonigu n\xc3\xbc\xc3\xbcd su pea k\xc3\xb5rgel teiba otsas."_NEWLINE_Peale neid s\xc3\xbcndmusi vallutasid venelased T\xc5\xa1al\xc3\xb5mi, maride juhtimist j\xc3\xa4tkas Ahmed, h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimega Vapper. Paraku l\xc3\xb6\xc3\xb6di maride v\xc3\xa4gi 1557 puruks, Ahmed langes vangi ja tapeti. Sellega l\xc3\xb5ppes T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5dade esimene ja v\xc3\xb5itluslikum etapp, mis h\xc3\xa4vitas ligi poole maridest allutas marid Vene riigile. Marimaa oli laastatud, maksud aga samad, mis Kaasani valitsuse ajal. Vaid m\xc3\xa4emarid said oma ustava meelsuse eest v\xc3\xa4\xc3\xa4rikat tasu, nad vabastati aastateks maksudest.\n_START_SECTION_\nTeine T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5da (1571-1574)\n_START_PARAGRAPH_\nVenelaste poolt korjatud maks - jassak aga \xc3\xbcha kasvas, sest Liivi s\xc3\xb5da n\xc3\xb5udis \xc3\xbcha rohkem raha. Suurenes maride rahulolematus, kes saatsid tsaarile ka vastava m\xc3\xa4rgukirja, milles n\xc3\xb5uti maridele eristaatust._NEWLINE_1571 algas taas maride \xc3\xbclest\xc3\xb5us, tapeti kaupmehi, maksuametnikke ja garnisonis\xc3\xb5dureid. Siiski pole andmeid suurematest lahingutest. Maride m\xc3\xa4ssu juhtis Mamit\xc5\xa1 Berdei poeg Kat\xc5\xa1ak.Tema ja veel m\xc3\xb5ned niidumaride juhtid asusid pidama l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi ja otsima toetust tugevnevalt T\xc3\xbcrgilt. On teada mari saadikutest T\xc3\xbcrgi vasalli Krimmi Delvet Gerai juures. Krimmitatarlased k\xc3\xbcll k\xc3\xa4isid samal aastal Moskvat p\xc3\xb5letamas, kuid hilisema l\xc3\xbc\xc3\xbca saamise t\xc3\xb5ttu otsustavalt s\xc3\xb5jategevusse Volga \xc3\xa4\xc3\xa4res._NEWLINE_1573 saatis Ivan Julm suure v\xc3\xa4e maride vastu, kes aga l\xc3\xa4hetasid v\xc3\xa4e kogunemispaika Muromi linna oma saadikud ja palusid tsaarilt armu. Algasid l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimised, mille tulemuseks oli Ivan Julma armuandmiskiri 1574. aastast. Kirjas kohustati marisid 100 pere kaupa \xc3\xbchinema valdadesse, kelle etteotsa pidid marid valima sotniku. Sotniku pidi kinnitama vojevood, kes tegi seda siis, kui sotnik lojaalne oli. Hiljem aga juhul, kui sotnik oli veel lisaks vastu v\xc3\xb5tnud \xc3\xb5igeusu. Maride maa l\xc3\xa4ks riigile ja seda anti kasutada jassakki (naturaalmaksu) v\xc3\xb5i s\xc3\xb5jateenistuse eest. Maridel polnud mingit \xc3\xb5igust maa eraomandusele.\n_START_SECTION_\nKolmas T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5da (1581-1585)\n_START_PARAGRAPH_\n1581-1584 toimus s\xc3\xb5ja kolmas etapp, millest seekord v\xc3\xb5tsid osa ka m\xc3\xa4emarid._NEWLINE_S\xc3\xb5da algas 1581.aasta suvel, kui L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Siberis handid, mansid ja tatarlased r\xc3\xbcndasid Stroganovide valdusi. Ka sellest perioodist pole andmeid suurtest lahingutest, k\xc3\xbcll aga toimusid riisumised, v\xc3\xa4ikeste s\xc3\xb5jasalkade h\xc3\xa4vitamised jms._NEWLINE_S\xc3\xb5da l\xc3\xb5ppes siis, kui suri Ivan Julm. Marid lootsid, et uue tsaari tulekuga olukord paraneb. See v\xc3\xb5is olla ka \xc3\xbcheks \xc3\xbclest\xc3\xb5usu l\xc3\xb5ppemise p\xc3\xb5hjuseks, kuigi \xc3\xbclest\xc3\xb5usnutel enam s\xc3\xb5jalist j\xc3\xb5udu polnud. Viimasest annab m\xc3\xa4rku tugevate vene kindluste rajamine: 1583 ehitati m\xc3\xa4emaride asualale Kozmodemjansk (mari k T\xc5\xa1ikm\xc3\xa4), 1584 Tsarevo-Kok\xc5\xa1aisk (mari k T\xc5\xa1arla, praegune Marimaa pealinn Jo\xc5\xa1kar-Ola), 1585 Jaransk ja Ur\xc5\xbeum. Kindlused pidid tagama kiire reageerimise v\xc3\xb5imalikele mari \xc3\xbclest\xc3\xb5usudele ja arvuka venelaste kolonisatsiooni. Maridele oli keelatud neisse kindluslinnadesse elama asumine v\xc3\xb5i neis \xc3\xb6\xc3\xb6bimine, samuti keelati \xc3\xa4ra seppat\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_Tegemist oli viimase suure mari vastuhakkuga Vene v\xc3\xb5imu vastu.\n_START_SECTION_\nTagaj\xc3\xa4rg\n_START_PARAGRAPH_\nEhkki T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5dade kohta on v\xc3\xa4he andmeid on siiski teada, et need s\xc3\xb5jad olid kindlasti ohvriterohked, julmad. Ainu\xc3\xbcksi esimeses s\xc3\xb5jas sai hinnaguliselt hukka ligi pool maridest._NEWLINE_Siiski toimusid maride rahutused ka hiljem, kuid nad ei omandanud sellist mastaapsust. K\xc3\xbcll aga s\xc3\xa4ilitasid marid soovi vabadusele, mida n\xc3\xa4itab maride aktiivne osalemine Ivan Bolotnikovi, Stepan Razini ja Jemeljan Pugat\xc5\xa1ovi \xc3\xbclest\xc3\xb5usudes._NEWLINE_Nii Vene kui N\xc3\xb5ukogude ajaloolased hindasid maride \xc3\xbchinemist Venemaaga \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt positiivselt: see v\xc3\xb5imaldas maridele l\xc3\xb5puks ometi rahu, samuti said n\xc3\xbc\xc3\xbcd marid rohkem osa vene rikkalikust kultuurip\xc3\xa4randist, \xc3\xb5ppisid tundma p\xc3\xb5llumajandust jms. N\xc3\xb5ukogude ajal ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nud maridel muud \xc3\xbcle, kui sellega seisukohaga n\xc3\xb5ustuda. Seep\xc3\xa4rast vaatavad marid veel siiamaani venelastele kui p\xc3\xa4\xc3\xa4stjatele ning \xc3\xb5petajatele, mis omakorda p\xc3\xb5hjustab praeguste maride teatavat alav\xc3\xa4\xc3\xa4rsuskompleksi. Samuti soosisid N\xc3\xb5ukogude ajaloolased Akparsi k\xc3\xb5ikide maride kangelasena tema Vene vasalliks olemise t\xc3\xb5ttu. Viimasel paaril aastal on aga ajaloolased \xc3\xbcha enam hakanud l\xc3\xa4henema neile 16. sajandi s\xc3\xbcndmustele maride seisukohast l\xc3\xa4htudes. Mari ajaloolased v\xc3\xa4idavad praegu, et maride elatustase halvenes, maridel ei lubatud enam tegeleda metalli t\xc3\xb6\xc3\xb6tlemisega, samuti kindluste ehitamisega. Venelased h\xc3\xb5ivasid parimad maride maad, ehitasid kindlused ja sundisid peale \xc3\xb5igeusu. Viimane p\xc3\xb5hjustas maride arvuka v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nde praeguse Ba\xc5\xa1kortostani alale. Kaasani \xc3\x9clikooli ajaloolase Mark \xc5\xa0i\xc5\xa1kini s\xc3\xb5nul kannatasid marid, v\xc3\xb5rreldes n\xc3\xa4iteks tatarlasega, Venemaaga \xc3\xbchinemisel k\xc3\xb5ige rohkem._NEWLINE_Kuna m\xc3\xa4emarid v\xc3\xb5itlesid enamus ajast Venemaa poolel, on see teataval m\xc3\xa4\xc3\xa4ral teravdanud suhteid m\xc3\xa4e- ja niidumaride vahel._NEWLINE_T\xc5\xa1eremissi s\xc3\xb5jad olid ja on siiani maride eneseteadvuse lahutamatu osa ning \xc3\xbchtlasi alus maride t\xc3\xa4nastele probleemidele.'