b'\n_START_ARTICLE_\nMultimeeter\n_START_SECTION_\nAnaloogmultimeeter\n_START_PARAGRAPH_\nAnaloogmultimeeter on p\xc3\xb6\xc3\xb6rdpool-m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismiga osutim\xc3\xb5\xc3\xb5teriist, mille pinge- ja voolum\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkonnad valitakse m\xc3\xb5\xc3\xb5temehhanismiga \xc3\xbchendatavate jada- ja r\xc3\xb6\xc3\xb6ptakistite \xc3\xbcmberl\xc3\xbclitamise teel._NEWLINE_Voolu m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkondadel m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse tegelikult m\xc3\xb5\xc3\xb5detava voolu poolt tekitatavat pingelangu sisseehitatud kindla v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega m\xc3\xb5\xc3\xb5tetakistusel (ehk voolu\xc5\xa1undil), mille takistust mitme m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkonna saamiseks \xc3\xbcmber l\xc3\xbclitatakse._NEWLINE_Vahelduvpinge ja -voolu m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkondadel m\xc3\xb5\xc3\xb5detav vahelduvvool enne n\xc3\xa4idikule andmist eelnevalt alaldatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5tealaldi abil._NEWLINE_Takistuse m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkondadel kasutatakse tavaliselt j\xc3\xa4rjestikoommeetri l\xc3\xbclitust, mille puhul m\xc3\xb5\xc3\xb5detakse voolu, mis l\xc3\xa4bib j\xc3\xa4rjestikku l\xc3\xbclitatud m\xc3\xb5\xc3\xb5detavat takistust ja eeltakistust (ehk etalontakistust), mis vastavalt takistuse m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkonnale on erinev. Takistuste skaalal on selle m\xc3\xb5\xc3\xb5tel\xc3\xbclituse kasutamisel null paremal (mida v\xc3\xa4iksem takistus, seda tugevam vool) ja skaala on tugevalt mittelineaarne._NEWLINE_M\xc3\xb5nedes \xc3\xbcksikutes analoogmultimeetrites on kasutatud ka lineaarseid oommeetri l\xc3\xbclitusi.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psus\n_START_PARAGRAPH_\nAnaloogmultimeetri m\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psus on suures osas m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud kasutatava n\xc3\xa4idiku (indikaatori) t\xc3\xa4psusega. Reeglina on see 1% suurusj\xc3\xa4rgus v\xc3\xb5i veelgi halvem (n\xc3\xa4iteks 2,5% v\xc3\xb5i isegi 4%)._NEWLINE_Oluliselt ebalineaarsete skaalade puhul (oommeeter, detsibell-skaalad) v\xc3\xb5ib t\xc3\xa4psus olla veelgi v\xc3\xa4iksem. M\xc3\xb5\xc3\xb5teviga v\xc3\xb5ib olla oluliselt suurem ka vahelduvpinge ja -voolu m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisel, sest reeglina kasutatakse m\xc3\xb5\xc3\xb5tealalditena lihtsaid dioodalaldeid. Seda vaatamata eraldi (spetsiaalse veidi mittelineaarse) skaala kasutamisele vahelduvvoolu ja -pinge jaoks.\n_START_SECTION_\nDigitaalmultimeeter\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva multimeetrid on enamasti digitaalsed ja LCD-ekraaniga._NEWLINE_Digitaalmultimeetris muudetakse m\xc3\xb5\xc3\xb5detav suurus temale vastavaks alalispinge v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuseks. See alalispingesignaal digiteeritakse analoog-digitaalmuunduriga._NEWLINE_Paljudes m\xc3\xb5\xc3\xb5teriistades kasutatakse numbrilise n\xc3\xa4idu saamiseks (kondensaatori laadimisel-t\xc3\xbchjendamisel p\xc3\xb5hinevat) integreerivat muundurit (Dual-Slope ADC), mis muundab pinge v\xc3\xa4\xc3\xa4rtused vastavateks ajavahemikeks, mille pikkust v\xc3\xa4ljendatakse selle ajavahemiku jooksul loendatud tugisageduse allika perioodide arvuga. Integreerimisvahemike pikkuseks on kuni 0,3 sekundit, mis on vajalik selleks, et v\xc3\xa4hendada n\xc3\xa4idiku viimaste numbrite vilkumist sellest, et m\xc3\xb5\xc3\xb5detav suurus pole tavaliselt p\xc3\xbcsiva v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusega._NEWLINE_Niisugune muundamismeetod tagab analoog-digitaalmuundamise suure ajalise stabiilsuse ja h\xc3\xa4irekindluse, nii et m\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psus on k\xc3\xb5igis m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkondades k\xc3\xbcllalt hea (m\xc3\xb5\xc3\xb5teviga ei \xc3\xbcleta ka lihtsamatel, 4-kohalise n\xc3\xa4iduga riistadel 1%._NEWLINE_Pinge m\xc3\xb5\xc3\xb5tmisel on m\xc3\xb5\xc3\xb5tel\xc3\xbclituse suure sisendtakistuse (t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt 10 M\xce\xa9) t\xc3\xb5ttu m\xc3\xb5\xc3\xb5teriista enda m\xc3\xb5ju m\xc3\xb5\xc3\xb5detavale ahelale t\xc3\xbchiselt v\xc3\xa4ike._NEWLINE_Vahelduvvoolusuuruste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmise jaoks kasutatakse t\xc3\xa4ppisalaldi l\xc3\xbclitust, mis praktiliselt v\xc3\xa4listab alaldusdioodi mittelineaarsuse m\xc3\xb5ju n\xc3\xa4idule (madalatel signaali sagedustel)._NEWLINE_Takistuse m\xc3\xb5\xc3\xb5tmine p\xc3\xb5hineb tavaliselt p\xc3\xbcsivooluallikaga lineaarse m\xc3\xb5\xc3\xb5tel\xc3\xbclituse (lineaarse oommeetri) kasutamisel (vt digitaaloommeeter)._NEWLINE_Mitmetes digitaalmultimeetrites on t\xc3\xa4iendavalt realiseeritud v\xc3\xb5imalus m\xc3\xb5\xc3\xb5ta vahelduvvoolu sagedust (f) ja ka muud f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalisi suurusi, nt \xc3\xbcmbrustemperatuur (sisseehitatud anduriga) ja vedeliku temperatuur (k\xc3\xbclge\xc3\xbchendatava anduriga)._NEWLINE_Digitaalmultimeeter vajab k\xc3\xb5igiks m\xc3\xb5\xc3\xb5tetoiminguteks elektrienergiat. Energiaallikaks on tavaliselt patarei pingega 9 V (6LF22).\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psus\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psust (m\xc3\xb5\xc3\xb5tem\xc3\xa4\xc3\xa4ramatust) v\xc3\xa4ljendatakse protsentides, millele v\xc3\xb5ib lisanduda viimase numbrikoha (digit) viga. Viga s\xc3\xb5ltub m\xc3\xb5\xc3\xb5detava suuruse liigist ja m\xc3\xb5\xc3\xb5tepiirkonnast. Kui nt alalispinge 200 V piirkonnas on m\xc3\xa4rgitud veaks \xc2\xb1(0,8% + 2 digit) ja m\xc3\xb5\xc3\xb5teriist n\xc3\xa4itab 183,5 V, siis suurim m\xc3\xb5\xc3\xb5teviga on 0,008 \xc3\x97 183,5 + 2 \xc3\x97 0,1 = \xc2\xb11,7 V ja m\xc3\xb5\xc3\xb5detava suuruse tegelik v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus asub pingevahemikus 181,8\xe2\x80\x93185,2 V._NEWLINE_Mida suurem on numbrikohtade arv n\xc3\xa4idikul, seda suurem on \xc3\xbcldiselt ka multimeetri m\xc3\xb5\xc3\xb5tet\xc3\xa4psus.'