b'\n_START_ARTICLE_\nAdolf Pauk\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Paugu isapoolne vanaisa oli m\xc3\xb5isa sepp V\xc3\xa4ike-Maarjas. Tema isa t\xc3\xb6\xc3\xb6tas puusepana ehitustel. 1918 oli Paugu isa Jamburgi t\xc3\xb6\xc3\xb6lis\xc3\xbchingu liige ja v\xc3\xb5ttis osa maakorraldust\xc3\xb6\xc3\xb6st. Eesti Vabaduss\xc3\xb5ja ajal p\xc3\xb5genes perekond 1919. aasta juunis Loodearmee valgekaartlaste eest Narva. 1912\xe2\x80\x931914 \xc3\xb5ppis Pauk Narva algkoolis (vene kirikukoolis), mida ei l\xc3\xb5petanud. 1914\xe2\x80\x931915 \xc3\xb5ppis ta Jamburgi poeglaste algkoolis, mis j\xc3\xa4i l\xc3\xb5petamata, ning 1915\xe2\x80\x931919 Jamburgi k\xc3\xb5rgemas algkoolis, mida ta samuti ei l\xc3\xb5petanud. Suviti oli ta kohalikes taludes karjapoisiks.  _NEWLINE_1921. aastast 1922. aasta juulini t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Narvas ehitust\xc3\xb6\xc3\xb6del ning seej\xc3\xa4rel 1922. aasta septembrini Harjumaal J\xc3\xa4gala elektrijaamas lihtt\xc3\xb6\xc3\xb6lisena.  Sealt kolis ta Narva, kus 1924. aasta 21. jaanuarini t\xc3\xb6\xc3\xb6tas P\xc3\xa4evalehe kontoris k\xc3\xa4skjalana.\n_START_SECTION_\nPoliitiline tegevus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6lisliikumisest hakkas Pauk osa v\xc3\xb5tma 1922. aasta augustis, kui Narva Linnakomitee ta Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Partei liikmeks v\xc3\xb5ttis. 1923 sai ta Eestimaa T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva Partei juures oleva Noorte Komitee sekret\xc3\xa4riks. Sama aasta s\xc3\xbcgisel organiseeris ta EKN\xc3\x9c Keskkomitee \xc3\xbclesandel Narva Kommunistliku Noorsoo \xc3\xbchingu._NEWLINE_Adolf Pauk oli T\xc3\xb6\xc3\xb6rahva \xc3\x9chise V\xc3\xa4erinna kandidaat Narva linnavolikogu valimistel. 1924. aasta jaanuaris 149 protsessil m\xc3\xb5isteti ta eluks ajaks sunnit\xc3\xb6\xc3\xb6le. Vanglast vabanes ta 1938. aasta 7. mai amnestiaga. Seej\xc3\xa4rel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas pool aastat Narvas L. M\xc3\xb6lderi juures saapapealsetegijana. Oktoobrist 1938 kuni maini 1940 oli kopsuhaige (vanglas oli ta p\xc3\xb5denud luutiisikust). _NEWLINE_1939. aasta mais saadeti Adolf Pauk Narva linna hoolekande kaudu Taagepera kopsuhaigete sanatooriumi. Mais 1940 lahkus ta sanatooriumist ja asus tegutsema EKP Narva Komitees; oli EK(b)P KK Illegaalse B\xc3\xbcroo volinik Narvas. _NEWLINE_1940. aasta juunis sai ta EK(b)P Narva linnakomitee sekret\xc3\xa4riks (kinnitatud EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega 31.oktoober 1940) ning 1941. aasta jaanuarist oli ta ka Eesti NSV Narva linna T\xc3\xa4itevkomitee liige. Oli ka Eesti NSV ajutise \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu ja \xc3\x9clemn\xc3\xb5ukogu I koosseisu Presiidiumi liige. _NEWLINE_21. jaanuar 1941. aastal kinnitati Adolf Pauk EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega EK(b)P Keskkomitee sekret\xc3\xa4riks kaadrite alal._NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja puhkedes osales Adolf Pauk Narva t\xc3\xb6\xc3\xb6lispolgu formeerimisel, mis arvati 8. armee 11. laskurdiviisi. Kuulus EK(b)P KK b\xc3\xbcroo otsusega loodud p\xc3\xb5randaalusesse parteikeskusse._NEWLINE_Adolf Pauk hukkus Tallinnast taganemisel Balti laevastiku s\xc3\xb5jalaeval "Jakov Sverdlov" Soome lahes.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Paugul oli kolm nooremat venda, nende hulgas jurist Kaarel Paas.'