b'\n_START_ARTICLE_\nEtna\n_START_SECTION_\nEtna antiikajal\n_START_PARAGRAPH_\nEtna oli v\xc3\xa4ga aktiivne juba antiikajal. Kreeka m\xc3\xbc\xc3\xbctide j\xc3\xa4rgi asusid Etnas Hephaistose ja k\xc3\xbckloopide t\xc3\xb6\xc3\xb6kojad. Aischylose j\xc3\xa4rgi oli Zeus paisanud Etna m\xc3\xa4e gigant Typhoni peale ning, et maa all end liigutav koletis tekitab maav\xc3\xa4rinaid. Etna alla kujutleti teisigi olendeid. Etna kraatrit peeti sissek\xc3\xa4iguks allmaailma Tartarosse._NEWLINE_Vanakreeka filosoof Empedokles tappis end Etna kraatrisse h\xc3\xbcpates. V\xc3\xa4idetavasti soovis ta sellega t\xc3\xb5estada, et on jumal._NEWLINE_S\xc3\xbcrakuusa t\xc3\xbcrann Hieron I rajas 476/475 eKr Etna jalamile linna. Ka S\xc3\xbcrakuusa ei asu vulkaanist kaugel._NEWLINE_Antiikkirjanduses on Etnat rohkesti k\xc3\xa4sitletud. Vergiliust matkivas luuletuses "Etna", mis ilmus enne aastat 79, on p\xc3\xbc\xc3\xbctud vulkanismi loodusteaduslikult seletada._NEWLINE_Etna purse Esimese Sitsiilia s\xc3\xb5ja ajal 396 eKr olevat sundinud kartaagolased loobuma plaanist r\xc3\xbcnnata S\xc3\xbcrakuusat.\n_START_SECTION_\nTegevus viimastel k\xc3\xbcmnenditel\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96\xc3\xb6l vastu 7. septembrit 2006 hakkas Etna kagupoolne kraater laavat v\xc3\xa4lja purskama. Laava t\xc3\xb5usis kraatri servani ja hakkas m\xc3\xb6\xc3\xb6da m\xc3\xa4ek\xc3\xbclge Valle del Bove poole voolama. Purskega kaasnevad laavaplahvatused, mis paiskavad kraatrist v\xc3\xa4lja h\xc3\xb5\xc3\xb5guvat ainet._NEWLINE_Viimaste k\xc3\xbcmnendite pursetest oli pikaajalisim 13. mail 2008 alanud aktiivsusperiood, mis kestis kuni 6. juulini 2009._NEWLINE_3. jaanuaril 2011 paiskus kraatrist kive ja suitsu. 12. jaanuaril kella 21.30 paiku kohaliku aja j\xc3\xa4rgi hakkas kraatrist Valle del Bove suunas voolama ka laavat._NEWLINE_Seni viimane vulkaanipurse leidis aset 3. detsembril 2015.'