b'\n_START_ARTICLE_\nBadeni kuurv\xc3\xbcrstkond\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nPrantsuse revolutsiooni puhkedes \xc3\xbchendati Badeni markkrahvkond Karl Friedrichi poolt, kuid see ei moodustanud kompaktset territooriumi. Selle kogupindala oli vaid umbes 3500 km\xc2\xb2. Koosnedes arvukatest eraldatud kreisidest Reini \xc3\xbclemjooksu m\xc3\xb5lemal kaldal, v\xc3\xb5ttis Karl Friedrich eesm\xc3\xa4rgiks omandada vahepealsed maa-alad ja anda nii oma riigile territoriaalne \xc3\xbchtsus. Tema v\xc3\xb5imalus territoriaalseks suurenemiseks tuli Prantsuse revolutsioonis\xc3\xb5dade ajal. Kui aastal 1792 puhkes s\xc3\xb5da Prantsuse esimese vabariigi ja Habsburgide monarhia vahel, v\xc3\xb5itles Badeni markkrahvkond Habsburgide poolel; j\xc3\xa4relikult nende riik laastati ja aastal 1796 pidi markkrahv valuraha maksma ning loovutama oma territooriume Reini vasakkaldal Prantsuse esimesele vabariigile. Siiski \xc3\xb5nn varsti p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus. Aastal 1803 koos Saksamaa mediatisatsiooniga, omades Aleksander I suurt toetust, sai ta Konstanzi piiskopkonna, osa Pfalzi kuurv\xc3\xbcrstkonnast ja muid v\xc3\xa4ikseid kreise, koos kuurv\xc3\xbcrsti tiitliga. Vahetades aastal 1805 poolt, v\xc3\xb5itles ta Napoleoni poolel, mille tulemusena sai ta sel samal aastal Pressburgi rahuga Breisgau ja muid territooriume Austria keisririigi arvelt (vaata Ees-Austria). Aastal 1806 \xc3\xbchines kuurv\xc3\xbcrstkond Reini Liiduga. Toetudes Saksa-Rooma riigi l\xc3\xb5petamisele, kuulutas ta suver\xc3\xa4\xc3\xa4nsust, sai Badeni suurhertsogiriigiks ja saavutas veel territoriaalseid lisandusi.'