b'\n_START_ARTICLE_\nAnacletus I\n_START_SECTION_\nSegadus nimega\n_START_PARAGRAPH_\nAnacletusega on paavstide varasemates loendites tingitud segadus, kuna osad loendid mainivad kahte isikut: Anacletust ja Cletust. Alates varauusajast on kirikuloolaste seas valitsev arvamus, et tegu on sama isikuga. Hegesippus ja Epiphanios mainivad oma Rooma piiskoppide loendites vaid Cletust. Eusebios, Ireneus, Augustinus ja Optatus mainivad aga Anacletust. "Liberiuse kataloog" ja "Liber Pontificalis" on seisukohal, et Anacletus ja Cletus on erinevad isikud ja seega erinevad paavstid. Samuti oli varasemates paavstide loendites segadus Anacletuse asukohaga loendis. Nii pidasid "Liberiuse kataloog", Augustinus ja Optatus teda Clemens I j\xc3\xa4rglaseks. 1602 ilmunud "Liber Pontificalise" esimene tr\xc3\xbckitud versioon mainib esmalt Cletust, siis Clemens I, kelle j\xc3\xa4rel sai ametisse Anacletus.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\n"Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi oli Cletus p\xc3\xa4rit Roomast ja ta oli Emiliano poeg. Anacletus oli aga kreeklane, kes p\xc3\xa4rines Ateenast ja oli Antiochose poeg. Tuginedes praegu k\xc3\xa4ibivale nimekujule (Anencletus \xe2\x80\x93 kreeka keeles \'patuta, s\xc3\xbc\xc3\xbcta\'), peavad kirikuloolased teda kreeklaseks ja sel juhul on ta esimene kreeklasest paavst. Nimekuju alusel arvavad kirikuloolased, et tegu oli orjaga v\xc3\xb5i endise orjaga, kuna Rooma riigis kandsid sellist nime tavaliselt orjad._NEWLINE_M\xc3\xb5neti seostatakse teda apostel Pauluse kirjas Tiitusele mainitud piiskopi protot\xc3\xbc\xc3\xbcbiga. Tekst k\xc3\xb5lab eesti keeles nii (Tt 1:7): "Sest \xc3\xbclevaataja peab Jumala majapidajana olema laitmatu..."\n_START_SECTION_\nAmetiaeg\n_START_PARAGRAPH_\nErinevad allikad annavad tema ametiaja daatumite kohta erinevaid hinnanguid. "Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi oli Cletus ametis 12 aastat 1 kuu ja 11 p\xc3\xa4eva, saades ametisse 81. aastal. Sama allika alusel oli Clemens I j\xc3\xa4rel 103. aastal ametisse saanud Anacletus ametis 9 aastat, 2 kuud ja 10 p\xc3\xa4eva. Kuna kirikuloolase Eusebiose j\xc3\xa4rgi suri Anacletus keiser Domitianuse 12 valitsemisaastal (seega kas 92 v\xc3\xb5i 93), siis Vatikani Annuario Pontificio v\xc3\xa4idab tema valitsemisaastateks 80\xe2\x80\x9392. Arvatavasti suri ta m\xc3\xa4rtrisurma. Anacletuse s\xc3\xa4ilmeid hoitakse P\xc3\xbcha Linuse kirikus._NEWLINE_Traditsiooni j\xc3\xa4rgi ristiti Anacletus Peetruse poolt. "Liber Pontificalise" j\xc3\xa4rgi ordineeris Cletus Roomas 35 presb\xc3\xbcterit ja Anacletus 5 presb\xc3\xbcterit, 3 diakonit ja 6 piiskoppi. Ta p\xc3\xbcstitas Peetruse haua kohale m\xc3\xa4lestusmonumendi. Ta s\xc3\xa4testas liturgilise r\xc3\xb5ivastuse kasutamist ja piiskoppide ordineerimise reeglid._NEWLINE_Anacletust austatakse katoliku kirikus ja \xc3\xb5igeusu kirikus m\xc3\xa4rtri ja p\xc3\xbchakuna, tema m\xc3\xa4lestusp\xc3\xa4ev on 26. aprill (kehtestatud paavst Paulus VI ametisoleku ajal).'