b'\n_START_ARTICLE_\nRahvusteater (Norra)\n_START_SECTION_\nNorra Rahvusteater\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusteater on Norra suurim teater. Soov asutada Norrasse rahvusteater tekkis rahvusliku \xc3\xa4rkamise ajal, olles veel Rootsi v\xc3\xb5imu all. Sel ajal tekkisid erinevad liikumised ning \xc3\xbchega neist, mille eesm\xc3\xa4rgiks oli Norra rahvusteatri rajamine, liitus ka Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson. Lisaks temale seisis teatri rajamise juures ka Henrik Ibsen. Nende nimed on graveeritud ka teatrimaja esik\xc3\xbcljele ning teatrimaja peasissek\xc3\xa4igu juures asuvad nende kujud._NEWLINE_Teater avati 1. septembril 1899, maja projekteeris Henrik Bull. _NEWLINE_Avamisetendusi oli kolm: need s\xc3\xbcndisid Bergenis s\xc3\xbcndinud taanlase Ludvig Holbergi (tema kuulsaim n\xc3\xa4idend oli "Henrik ja Pernille"), Ibseni ("En Folkefiende") ja Bj\xc3\xb8rnsoni ("Sigurd Jorsalfar") loomingu p\xc3\xb5hjal. _NEWLINE_Rahvusteater rajati, ehitati ja hoiti k\xc3\xa4igus erarahade eest ning varsti tekkisid teatril rahalised raskused. Juba 1906. aastal, p\xc3\xa4rast Rootsi uniooniga lagunemist elas teater \xc3\xbcle oma esimese majandusliku kriisi ning alles 1928. aastal hakkas teater saama riigilt toetust. 1975. aastal moodustas riigi poolne toetus \xc3\xbcle 90% teatrile vajaminevatest vahenditest. Pikka aega tuli toetus nii Oslo vallalt kui ka riigilt, kuid praegu eraldatakse toetust vaid riigieelarvest.\n_START_SECTION_\nTeatri repertuaar\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et Rahvusteatri trupp on riigi juhtivaim. Nende repertuaari iseloomustab k\xc3\xb5rge kvaliteet, tasakaalukas valik klassikutelt ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase draamakirjanduse seast, aktuaalsed ja t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evased piiri\xc3\xbcletavad teemad. Repertuaar on m\xc3\xb5jutatud traditsioonidest ja samal ajal v\xc3\xb5etakse arvesse ka iga-aastasi teatrifestivale, mis majas toimuvad. N\xc3\xa4iteks Ibseni festival ja Samtidsfestival \xe2\x80\x93 Kaasaegse teatri festival._NEWLINE_Norra teatrite repertuaaris alati eriline koht Henrik Ibseni loomingul, kuid pidevalt tuuakse lavale ka v\xc3\xa4lismaiseid n\xc3\xa4idendeid, mille autorid on kas klassikud nagu Euripides, William Shakespeare, Anton T\xc5\xa1ehhov, August Strindberg, Moli\xc3\xa8re, modernsed draamakirjanikud nagu Tennessee Williams, Arthur Miller, Samuel Beckett, Bertolt Brecht ja Edward Albee v\xc3\xb5i t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evased kirjanikud nagu Sarah Kane, Marius von Mayenburg, Martin McDonagh ja Lars Nor\xc3\xa9n.\n_START_SECTION_\nTeatri kuldaeg\n_START_PARAGRAPH_\n1911. aastal, p\xc3\xa4rast Vilhelm Kragi sai teatridirektoriks n\xc3\xa4itleja ja lavastaja Halfdan Christensen. Sellest ajast algas teatri kuldajastu, kus n\xc3\xa4itej\xc3\xb5ud Gustav Thomassen, Ragna Wettergreen, Hauk Aabel, August Oddvar ja Ingolf Schancke hiilgasid nii mitmeski rollis. Johanne Dybwad (1867\xe2\x80\x931950), kes oli teatri \xc3\xbcks t\xc3\xb5eliseid legende, sai endale v\xc3\xb5imaluse valida nii rolle kui ka lavapartnerid. Tema j\xc3\xa4rgi on nime saanud ka teatri sissek\xc3\xa4igu ees olev plats, ning temanimeline on ka teatri aadress: Johanne Dybwads plass 1. _NEWLINE_Teatri edu seisnes tol ajal nii majanduslikus kui kunstilises olukorras. Lisaks edukale n\xc3\xa4itetrupile oli neil 1910\xe2\x80\x931922. aastal ka balletitrupp. Teatri orkester l\xc3\xa4ks laiali 1919. aastal, moodustades Oslo Filharmooniaorkestri. Balletitrupi liikmed moodustasid hiljem ooperiballeti trupi. Rahvusteater on olnud s\xc3\xbcnnikohaks ka kahele kesksele n\xc3\xa4itlejale, kuid \xc3\xbches teises kunstivormis. 1924. aastal, mil t\xc3\xa4histati teatri 25. aastap\xc3\xa4eva, esietendus "Reisen til julestjernen", mille oli kirjutanud teatri majandusdirektor Sverre Brandt. See kogupereetendus oli teatri suurim ja edukaim lavastus sinnamaani ja on kindel, et veel enamate v\xc3\xb5imaluste ja etenduste korral oleks p\xc3\xa4\xc3\xa4stnud teatri majandusliku olukorra. Seda on lavastatud ka hiljuti, 2004. aastal enne j\xc3\xb5ule.\n_START_SECTION_\nNorra teater t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nPraegu on Norras 17 riiklikku toetust saavat teatrit, mis on kas t\xc3\xa4ielikult riigi \xc3\xbclalpidamisel (Nationaltheatret \xe2\x80\x93 Rahvusteater, Det Norske Teatret \xe2\x80\x93 Norra Teater, Den Norske Opera \xe2\x80\x93 Norra Ooperiteater, Riksteatret \xe2\x80\x93 Riiklik R\xc3\xa4ndteater ja Bergeni Den Nationale Scene) v\xc3\xb5i mis saavad rahalist toetust nii riigilt kui regionaalsetelt ametiv\xc3\xb5imudelt. _NEWLINE_Lisaks vastutab Oslo linn Teatri (Uus Teater|Teatri) ning kahe v\xc3\xa4iksema eksperimentaalsema suunitlusega teatri eest (Black Box Teater ja Det \xc3\x85pne Teater \xe2\x80\x93 Avatud Teater). _NEWLINE_Beaivv\xc3\xa1\xc5\xa1 S\xc3\xa1mi Te\xc3\xa1hter (Saami Rahvusteater) oli varem Norra riigi \xc3\xbclalpidamisel, kuid n\xc3\xbc\xc3\xbcd vastutab selle k\xc3\xa4ek\xc3\xa4igu eest S\xc3\xa1mediggi (Saami parlament). _NEWLINE_Norra riik eraldab lavakunstidele kokku umbes \xc3\xbcks miljard Norra krooni (~ 112,8 miljonit eurot). Suurema osa sellest rahast jagab v\xc3\xa4lja Norra kultuuri- ja kirikuasjade ministeerium, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nu jaotatakse regionaalsel tasandil. Seega kulub peaaegu \xc3\xbcks kolmandik riigi kultuurieelarvest etenduskunstide toetamiseks. _NEWLINE_Norras on v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he erateatreid. Neis etendatakse tavaliselt farsse ja muusikale._NEWLINE_Norra kutselisi teatreid k\xc3\xbclastab igal aastal ligikaudu 1,5 miljonit inimest.'