b'\n_START_ARTICLE_\nOhrid\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed elanikud Ohridi kandis olid ill\xc3\xbc\xc3\xbcrid. P\xc3\xb5hja-Makedoonia arheoloogide v\xc3\xa4ljakaevamiste andmetel oli selles paigas linnaline asula juba Makedoonia kuninga Philippos II ajal. Nad v\xc3\xa4idavad, et linnas olev Samuili kindlus on ehitatud varasema kindlustuse kohale, mis rajati juba 4. sajandil eKr. Vana-Rooma vallutas selle kandi umbes 200 eKr._NEWLINE_Antiikajal kandis linn nime Lychnidos ja asus Via Egnatia \xc3\xa4\xc3\xa4res, mis \xc3\xbchendas Dyrrachioni (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Durr\xc3\xabs) sadamat Konstantinoopoliga. V\xc3\xa4lja on kaevatud 5. sajandist p\xc3\xa4rineva basiilika varemed, millest j\xc3\xa4reldub, et kristlus oli selleks ajaks piirkonnas juba kanda kinnitanud, ja Lychnidose piiskopid osalesid paljudel oikumeenilistel kirikukogudel._NEWLINE_L\xc3\xb5unaslaavlased hakkasid sellesse kanti j\xc3\xb5udma 6. sajandil. Bulgaarlased vallutasid selle piirkonna 867. Nime Ohrid on ajalooallikates esimest korda kasutatud 879. 990\xe2\x80\x931015 oli Ohrid Bulgaaria pealinn. Enne seda oli Bulgaaria pealinn Skopje, aga p\xc3\xa4rast oli Veliko Tarnovo._NEWLINE_990\xe2\x80\x931018 resideeris linnas Bulgaaria patriarh. 1018 vallutas selle piirkonna B\xc3\xbctsants ja Bulgaaria patriarhaat taandati peapiiskopkonnaks Konstantinoopoli patriarhi alluvuses. Sellest ajast olid k\xc3\xb5rgemad vaimulikud Ohridis peaaegu eranditult kreeklased, kaasa arvatud Osmanite riigi perioodil. 16. sajandi alguses j\xc3\xb5udis Ohridi peapiiskopkond oma v\xc3\xb5imsuse tipuni: sellele allusid Sofia, Vidini, Vlachi ja Moldova eparhiad, Serbias asuv Pe\xc4\x87 ning isegi Itaalias Apuulias, Kalaabrias, Veneetsias, Dalmaatsias ja Sitsiilias olevad \xc3\xb5igeusklike kogukonnad. Osmanite riik likvideeris 1767 Ohridi peapiiskopkonna._NEWLINE_Linnas on palju arhitektuurim\xc3\xa4lestisi, millest vanimad p\xc3\xa4rinevad 11. sajandist. Enamik linna kirikuid on ehitatud B\xc3\xbctsantsi ajal, m\xc3\xb5ned ka Serbia ajal. Linnal\xc3\xa4hedastes kloostrites on s\xc3\xa4ilinud hulgaliselt vanaslaavikeelseid k\xc3\xa4sikirju, m\xc3\xb5ned isegi 9. sajandist. Vanemaid vanaslaavi k\xc3\xa4sikirju polegi teada ja Ohridit peetakse kirillitsa s\xc3\xbcnnikohaks._NEWLINE_13. ja 14. sajandil k\xc3\xa4is Ohrid k\xc3\xa4est k\xc3\xa4tte. Seda valitsesid Epeirose despotaat, Bulgaaria, B\xc3\xbctsants, Serbia impeerium ja kohalikud albaanlastest valitsejad, n\xc3\xa4iteks Paul Gropa 13. sajandi keskel. 1334 vallutas Ohridi Stefan Uro\xc5\xa1 IV Du\xc5\xa1an ja koopteeris selle Serbia riiki. P\xc3\xa4rast Stefan Uro\xc5\xa1i surma 1355 valitses linnas Andrea Gropa, p\xc3\xa4rast Gropa surma umbes 1385 liitis v\xc3\xbcrst Marko Mrnjav\xc4\x8devi\xc4\x87 selle Prilepi kuningriiki. 1395 vallutas Ohridi Bajazid I. 1464 toimus linna l\xc3\xa4hedal Ohridi lahing, milles Skanderbeg oma 13 tuhande mehelise v\xc3\xa4ega purustas T\xc3\xbcrgi 15 tuhande mehelise v\xc3\xa4e ja piiras ka Ohridit, kuid ei suutnud seda vallutada. Kui Mehmed II piirkonna taas oma kontrolli alla v\xc3\xb5ttis, tagandas ta Ohridi peapiiskopi ja k\xc3\xb5ik peapiiskopkonna k\xc3\xb5rgemad ametnikud, kes olid Skanderbegi liiga agaralt toetanud._NEWLINE_Kristlaste arv langes moslemite v\xc3\xb5imu esimestel sajanditel. 1664 oli linnas ainult 142 kristlaste maja. Olukord muutus 18. sajandil, mil Ohrid osutus asuvat t\xc3\xa4htsatel kaubateedel. 18. sajandi l\xc3\xb5pus oli linnas 5 tuhat elanikku. 19. sajandi l\xc3\xb5pus elas Ohridi 2409 majas 11 900 inimest, kellest ainult 45% olid moslemid._NEWLINE_1912 v\xc3\xb5ttis Ohridi enda kontrolli alla Serbia s\xc3\xb5jav\xc3\xa4gi. 1913. aasta septembris m\xc3\xa4ssasid Serbia v\xc3\xb5imu vastu kohalikud albaanlased ja Bulgaaria-meelne Sisemine Makedoonia Revolutsiooniline Organisatsioon, aga Ohrid j\xc3\xa4i algul Serbiale ja hiljem Jugoslaaviale._NEWLINE_Linn koos j\xc3\xa4rvega kuuluvad UNESCO maailmap\xc3\xa4randi nimistusse._NEWLINE_Ohridi l\xc3\xa4hedal asub Galicica rahvuspark._NEWLINE_Elanike arv on 54 400 (2001).'