b'\n_START_ARTICLE_\nLendav hollandlane (ooper)\n_START_PARAGRAPH_\n"Lendav hollandlane" (originaalpealkiri saksa keeles Der Fliegende Holl\xc3\xa4nder) on Richard Wagneri romantiline ooper (Romantische oper) kolmes vaatuses helilooja enda libreto Heinrich Heine "Aus den Memoiren des Herren von Schnabelewopski" (1834, "H\xc3\xa4rra Schnabelewopski memuaarid") j\xc3\xa4rgi._NEWLINE_Helilooja neljas, kuid esimene "kanooniline", s\xc3\xbcmbolistlik ooper, mille ajendiks oli helilooja sattumine juulis-augustis 1839 teel Riiast Londonisse purjetanud laeval tormi k\xc3\xa4tte. Laev s\xc3\xb5itis Norra ranniku l\xc3\xa4hedal karile._NEWLINE_Peamised osad: Hollandlane (bass-bariton), Norra laevakapten Daland (bass), Dalandi t\xc3\xbctar Senta (sopran), jahimees, Senta peigmees Erik (tenor), Senta amm Mary (metsosopran), T\xc3\xbc\xc3\xbcrimees (tenor).\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nOoper on komponeeritud 1841. aastal Pariisis kahe n\xc3\xa4dala jooksul, kui helilooja elas seal suures materiaalses puuduses. Pariisi Op\xc3\xa9ra ei soovinud tundmatu noore saksa helilooja teost lavastada. K\xc3\xbcll oldi n\xc3\xb5us 500 frangi eest ostma \xc3\xa4ra libreto. L\xc3\xb5puks soostus Dresdeni teater ooperit esitama. Publik v\xc3\xb5ttis aga uue ooperi ebas\xc3\xb5bralikult ja t\xc3\xb5rjuvalt vastu. Ka Berliinis kordus ebaedu. Seej\xc3\xa4rel j\xc3\xa4i partituur 25 aastaks kasutult seisma. Wagner t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ooperit korduvalt \xc3\xbcmber ja alles p\xc3\xa4rast 1870. aasta Londoni etendust kujunes see helilooja \xc3\xbcheks armastatumaks ja enam esitatud teoseks, mis on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval maailma juhtivate ooperimajade standardrepertuaaris._NEWLINE_Wagner plaanis esialgu esitada ooperi \xc3\xbches vaatuses, kuid l\xc3\xb5i kahtlema ja tuli v\xc3\xa4lja 3-vaatuselise variandiga. Kaasajal on proovitud esitada \xc3\xbches vaatuses v\xc3\xb5i \xc3\xbche vaheajaga, mis aga on olnud publikule v\xc3\xa4ga kurnav. Ooper paistab silma \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tundek\xc3\xbcllase faabula poolest, mis annab \xc3\xbcldsuse poolt hukka m\xc3\xb5istetud meremehe p\xc3\xb5hjaliku iseloomustuse. Oopus sisaldab hulgaliselt rahvalikke koore._NEWLINE_Esmaettekanne toimus 2. jaanuaril 1843 Dresdeni teatris K\xc3\xb6nigliches S\xc3\xa4chsisches Hoftheater (Semperoper). Peaosade esmaesitajad olid Wilhelmine Schr\xc3\xb6der-Devrient (Senta), Michael W\xc3\xa4chter (Hollandlane), Wenzel Bielezizky (T\xc3\xbc\xc3\xbcrimees), Karl Risse (Erik), Friedrich Traugott Reinhold (Daland), Therese W\xc3\xa4chter (Mary). Dirigeeris Richard Wagner._NEWLINE_Eestis on esitatud Tallinna Linnateatris 1895 ning Estonias 1925, 1958, 1984 ja 2016.\n_START_SECTION_\nTegevus\n_START_PARAGRAPH_\nTegevus toimub umbes 1650. aastal Norra rannikul. Norra meremees Daland satub tormi k\xc3\xa4tte ja p\xc3\xa4\xc3\xa4seb napilt laevahukust. Ta varjub v\xc3\xa4ikeses lahes, kuhu saabub ka tohutu suur ja salap\xc3\xa4rane purjekas, mille kapteniks on "Lendav Hollandlane". Tema peal on needus, et ta v\xc3\xb5ib vaid kord seitsme aasta tagant tulla kaldale. Selle needuse v\xc3\xb5ib temalt v\xc3\xb5tta vaid naine, kes hakkab teda armastama ning j\xc3\xa4\xc3\xa4b talle eluks ajaks truuks. Daland on v\xc3\xb5\xc3\xb5ra suhtes k\xc3\xbclalislahke. Too pakub talle tasuks kasti oma kallihinnalisest laadungist, kui Daland lubab tal \xc3\xbche \xc3\xb6\xc3\xb6 viibida oma majas. Kui aga Dalandil oleks t\xc3\xbctar, kelle too oleks n\xc3\xb5us andma Hollandlasele naiseks, saaks ta laeval olevad aarded endale. Daland v\xc3\xb5tab selle ettepaneku vastu ja lubab talle oma t\xc3\xbctre Senta._NEWLINE_Dalandi maja on Norra rannikul, Senta ootab seal isa saabumist. Tal on peigmees, noor k\xc3\xbctt Erik. Dalandi saabudes jutustab Senta talle, et on n\xc3\xa4inud unes hollandlast, kelle ta peab oma armastusega needusest vabastama. Selle mehe portree ripub ka tema ukse kohal. Erik on sellest kohutatud ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub t\xc3\xbcdrukust \xc3\xa4ra. Uksele ilmubki Hollandlane. Ta anub Senta armastust ja saab selle. Daland on rahul._NEWLINE_Valmistutakse pulmadeks. On ilus ja tuulevaikne ilm. Norra meremehed m\xc3\xa4rkavad aga ehmatusega, et suure Hollandi laeva \xc3\xbcmber on meri rahutu. Erik keelitab Sentat loobuma v\xc3\xb5\xc3\xb5ramaalasega abiellumisest. Nende kohtumist n\xc3\xa4eb pealt Hollandlane, kellele tundub, et Senta on teda petnud. Ta on raevus ja annab oma madrustele k\xc3\xa4su lahkuda. Senta p\xc3\xbc\xc3\xbcab teda veenda j\xc3\xa4\xc3\xa4ma, kuid Hollandlane p\xc3\xb6\xc3\xb6rab talle selja. Paljud naised on vandunud talle igavest armastust. Senta tahab mehega kaasa minna, kuid laev j\xc3\xb5uab lahkuda. T\xc3\xbcdruk otsustab end ohverdada, et sellega v\xc3\xb5tta Hollandlaselt needus. Ta h\xc3\xbcppab kaljult alla. Daland ja k\xc3\xbclarahvas n\xc3\xa4evad, kuidas suur laev seej\xc3\xa4rel upub. Needus on maha v\xc3\xb5etud ja Hollandlane rahu leidnud.'