b'\n_START_ARTICLE_\nMuusikaline t\xc3\xa4ringum\xc3\xa4ng\n_START_PARAGRAPH_\nMuusikaline t\xc3\xa4ringum\xc3\xa4ng on s\xc3\xbcsteem, mille eesm\xc3\xa4rgiks on tuginedes juhusele genereerida muusikat. Sedalaadi m\xc3\xa4ngud olid populaarsed juba 18. sajandi Euroopas. Kuulsamaid m\xc3\xa4ngude n\xc3\xa4iteid on Johann Philipp Kirnbergeri "Iga mees v\xc3\xb5ib kirjutada poloneesi ja menueti" (esimene versioon 1757, 2. revideeritud versioon 1783) ning Joseph Haydni "Filharmooniline nali" (1790). _NEWLINE_Tuntuim muusikaline t\xc3\xa4ringum\xc3\xa4ng on reservatsioonidega omistatud Mozartile. M\xc3\xa4ngus kasutatakse juhuslikult valitavaid l\xc3\xbchikesi muusikalisi segmente, mida \xc3\xbcksteise otsa l\xc3\xbckkides saadakse muusikateos. Mozarti k\xc3\xa4sikiri KV516f, kirjutatud 1787, sisaldab suure koguse kahetaktilisi muusikakatkeid ilma konkreetsete juhenditeta, kuidas nende katkenditega edasi tegutseda. Mozarti muusikalise t\xc3\xa4ringum\xc3\xa4ngu publitseeris 1792. aastal kirjastaja Nikolaus Simrock Berliinis.'