b'\n_START_ARTICLE_\nESTCube-1\n_START_SECTION_\nOrbiidile viimine\n_START_PARAGRAPH_\nESTCube-1 pidi esialgsete plaanide j\xc3\xa4rgi orbiidile viidama 4. mai varahommikul, kuid tugeva tuule t\xc3\xb5ttu l\xc3\xbckati kanderaketi start edasi._NEWLINE_Kanderakett startis l\xc3\xb5puks 7. mail kell 05:06:31 (Ida-Euroopa suveaeg, EEST). ESTCube-1 eraldus kanderaketist 2 tundi ja 48 sekundit p\xc3\xa4rast starti, kell 07:07:19 EEST.\n_START_SECTION_\nSatelliidi orbiit\n_START_PARAGRAPH_\nTeadusliku eksperimendi l\xc3\xa4biviimiseks ja satelliidiga sidepidamiseks on mitmel p\xc3\xb5hjusel sobivaim p\xc3\xa4ikeses\xc3\xbcnkroonne ringikujuline polaarorbiit. ESTCube-1 orbiidi k\xc3\xb5rgus maapinnast on ca 650 kilomeetrit, satelliit liigub orbiidil kiirusega umbes 7,46\xc2\xa0km/s. Jooksva info ESTCube-1 orbiidi parameetrite kohta leiab Space-Track veebiportaalist, visualiseeritud orbiit ja satelliidi hetkeasukoht on leitav Heavens-Above vahendusel.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5\xc3\xb5tmed ja kaal\n_START_PARAGRAPH_\nStandardse \xc3\xbchikulise (1U) kuupsatelliidi "p\xc3\xb5hja" k\xc3\xbclgede pikkused peavad olema 100,0\xc2\xb10,1 millimeetrit, satelliidi s\xc3\xbcgavus v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rgus 113,5\xc2\xb10,1\xc2\xa0mm._NEWLINE_Kuupsatelliitide standardile vastavalt on ette n\xc3\xa4htud kolmes suuruses kuupsatelliite, vastavalt suurusega 1U, 2U ja 3U. P\xc3\xb5hja k\xc3\xbclgede pikkused on k\xc3\xb5igil samad, s\xc3\xbcgavus on vastavalt kaks v\xc3\xb5i kolm korda 1U m\xc3\xb5\xc3\xb5tudest suurem._NEWLINE_Kuupsatelliitide standard n\xc3\xa4eb ette massi \xc3\xbclempiiriks 1U m\xc3\xb5\xc3\xb5tudega satelliidil 1300 grammi, 2U ja 3U m\xc3\xb5\xc3\xb5tude korral vastavalt 2600 ja 4000 grammi._NEWLINE_Eesti tudengisatelliidi kavandamise k\xc3\xa4igus otsustati ehitada 1U standardi n\xc3\xb5uetele vastav tehiskaaslane. Satelliidi valmimisel j\xc3\xb5uti lahenduseni, mille korral p\xc3\xbcsitakse nii massi kui m\xc3\xb5\xc3\xb5tude osas etten\xc3\xa4htud piirides, satelliidi lennumudel kaalus 1048 grammi.\n_START_SECTION_\nAlams\xc3\xbcsteemid\n_START_PARAGRAPH_\nESTCube-1 oli modulaarse ehitusega, koosnedes paljudest alams\xc3\xbcsteemidest._NEWLINE_Satelliiti hoidis tervikuna koos \xc3\xbchest alumiiniumit\xc3\xbckist freesitud raam, raamile kinnitusid k\xc3\xbcljepaneelid, millel omakorda asusid p\xc3\xa4ikesepaneelid, p\xc3\xa4ikesesensorid ja elektronkahurid. \xc3\x9chel k\xc3\xbcljepaneelil asus ka pool antennide stardiaegseks fikseerimiseks, vastaspaneelil aga avad pardakaamera ja p\xc3\xa4ikesepurje traadi jaoks. Raami sees asuvad tr\xc3\xbckkplaadid satelliidi alams\xc3\xbcsteemide elektroonikaga olid \xc3\xbchendatud omavahel ning raamiga nelja keermestatud teraspulga abil. Alams\xc3\xbcsteemid olid omavahel \xc3\xbchendatud pistikute-pesadega, milles on neljas reas kolmk\xc3\xbcmmend viiku. Raami ja k\xc3\xbcljepaneelide disain oli satelliidi struktuuri alams\xc3\xbcsteemi (l\xc3\xbchend STR) \xc3\xbclesanne, see valmis suures osas Tallinna Tehnika\xc3\xbclikooli tudengi Paul Liiase bakalaureuset\xc3\xb6\xc3\xb6na._NEWLINE_Satelliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6 seisukohast \xc3\xbcks olulisemaid s\xc3\xbcsteeme oli elektritoite alams\xc3\xbcsteem (l\xc3\xbchend EPS), mille \xc3\xbclesandeks oli koguda p\xc3\xa4ikesepaneelidelt elektrienergiat, seda salvestada ja jagada teistele alams\xc3\xbcsteemidele. Kui satelliit orbiidile toimetamise j\xc3\xa4rel kanderaketilt eemale t\xc3\xb5ugatakse, k\xc3\xa4ivitub esimesena just elektritoite alams\xc3\xbcsteem. K\xc3\xa4ivitunud EPS pidas ajaarvestust alates satelliidi eraldumisest ning ettem\xc3\xa4\xc3\xa4ratud aja p\xc3\xa4rast avas raadioantennid ning alustas teiste alams\xc3\xbcsteemide sissel\xc3\xbclitamisega. Ka satelliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6 jooksul kontrollis just see alams\xc3\xbcsteem k\xc3\xb5igi teiste alams\xc3\xbcsteemide t\xc3\xb6\xc3\xb6d, v\xc3\xb5imaldades n\xc3\xa4iteks mingil p\xc3\xb5hjusel probleeme tekitavaid alams\xc3\xbcsteeme v\xc3\xa4lja l\xc3\xbclitada. Elektritoite alams\xc3\xbcsteemi \xc3\xbcheks \xc3\xbclesandeks oli ka raadiomajaka saatmine, seda isegi sel juhul, kui teised olulised alams\xc3\xbcsteemid ei peaks t\xc3\xb6\xc3\xb6tama. Disainilt oli ESTCube-1 elektritoite s\xc3\xbcsteem k\xc3\xbcllalt uudne, seal kasutatud lahendused on pakkunud huvi ka teiste satelliidimissioonide meeskondadele. Elektritoite alams\xc3\xbcsteemi loomisse panustasid v\xc3\xa4ga mitmed tudengid oma bakalaureuse- ja magistrit\xc3\xb6\xc3\xb6de raames, l\xc3\xb5pliku disaini teostas suures osas Tartu \xc3\x9clikooli tudeng Erik Ilbis oma bakalaureuset\xc3\xb6\xc3\xb6s._NEWLINE_Lisaks EPS-ile on olemuslikult v\xc3\xa4ga oluline kommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteem (l\xc3\xbchend COM), mis v\xc3\xb5imaldab suhtlust satelliidiga. ESTCube-1 COM oli disainitud v\xc3\xa4ga minimalistlikuna, pidades silmas eesm\xc3\xa4rki, et COM peab t\xc3\xb6\xc3\xb6tama teiste alams\xc3\xbcsteemide jaoks l\xc3\xa4bipaistvana. Kommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteem kasutas sidepidamiseks kahte suure integratsiooniastmega mikroskeemi ADF7021-N ning v\xc3\xa4ga madala energiatarbega MSP-perekonna mikroprotsessorit. Tavap\xc3\xa4rase andmeedastuskiiruse 9600 bitti sekundis korral suudab satelliit ideaaljuhul edastada ligikaudu 62 kilobaiti andmeid minutis. ESTCube-1 kommunikatsiooni alams\xc3\xbcsteemi kiire andmeside osa valmis p\xc3\xb5hiliselt Tallinna Tehnika\xc3\xbclikooli tudengi Andres Vahteri magistrit\xc3\xb6\xc3\xb6na._NEWLINE_Satelliidi normaalset t\xc3\xb6\xc3\xb6d koordineerib k\xc3\xa4su- ja andmehalduse alams\xc3\xbcsteem (l\xc3\xbchend CDHS). Selles alams\xc3\xbcsteemis toimub p\xc3\xb5hiline andmete \xe2\x80\x93 telemeetria \xe2\x80\x93 kogumine terve satelliidi kohta, andmete ladustamine ning k\xc3\xa4su peale Maale saatmine. CDHS on esmane p\xc3\xb6\xc3\xb6rduspunkt k\xc3\xb5igi missiooni jooksul tehtavate eksperimentide k\xc3\xa4ivitamiseks. ESTCube-1 k\xc3\xa4su- ja andmehalduse alams\xc3\xbcsteem oli disainitud nii riist- kui ka tarkvaraliselt dubleerituks. Riistvaraliselt olid dubleeritud protsessorid, tarkvaraliselt aga andmete salvestamine satelliidi pardal. Olles p\xc3\xb5hiline satelliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6d koordineeriv s\xc3\xbcsteem, tegeles CDHS ka arvutustega satelliidi asendi ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemiskiiruse m\xc3\xa4\xc3\xa4ramiseks, selleks kasutati STMicroelectronics ARM Cortex M3 perekonda kuuluvaid protsessoreid._NEWLINE_Asendi m\xc3\xa4\xc3\xa4ramisega seotud arvutusteks vajalikud andmed laekusid jooksvalt satelliidi asendi halduse ja kontrolli alams\xc3\xbcsteemist (l\xc3\xbchend ADCS), millel ei olnud oma mikrokontrollerit. Siiski oli sellel alams\xc3\xbcsteemil satelliidis oma tr\xc3\xbckkplaat, millel paiknesid magnetomeetrid, g\xc3\xbcroskoobid ning p\xc3\xa4ikesesensorite kasutamiseks vajalikud analoog-digitaalmuundurid. Hinnanguliselt suudeti nende abil satelliidi asendit P\xc3\xa4ikese suhtes m\xc3\xa4\xc3\xa4rata 2,5-kaarekraadise t\xc3\xa4psusega, seda umbes 10 korda sekundis._NEWLINE_Varem kirjeldatud alams\xc3\xbcsteemid olid vajalikud satelliidi t\xc3\xb6\xc3\xb6tamiseks ja kontrollimiseks, lisaks neile oli pardal veel kaks alams\xc3\xbcsteemi: kaamera alams\xc3\xbcsteem (l\xc3\xbchend CAM) ja eksperimendi alams\xc3\xbcsteem (l\xc3\xbchend PL)._NEWLINE_Satelliidi pardal oli v\xc3\xa4rvilise CMOS-sensoriga kaamera, mis v\xc3\xb5imaldab teha VGA-lahutusega RAW-formaadis pilte. ESTCube-1 pardakaameras kasutati 680x480 piksliga CMOS-sensorit, 4,4 millimeetrise fookuskaugusega objektiivi suhtelise avaga 1,9 ning STMicroelectronics ARM Cortex M3 perekonna mikroprotsessorit, mis on v\xc3\xb5imekaim terves satelliidis. Pardakaamera v\xc3\xb5imaldas teha pilte Maast ning eksperimendi kulgemisest, aga ka piltide abil kalibreerida satelliidi teisi asendiandureid. T\xc3\xb5stmaks pildistamise efektiivsust, suutis CAM alams\xc3\xbcsteem anal\xc3\xbc\xc3\xbcsida pilte m\xc3\xb5ningal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka pardal ning v\xc3\xb5tta vastu otsuseid tehtud pildi kvaliteedi kohta. Vajadusel oli v\xc3\xb5imalik koostada ka suure d\xc3\xbcnaamilise ulatusega pilte. CAM oli kahtlemata k\xc3\xb5ige rohkem korraga andmeid tootev ESTCube-1 alams\xc3\xbcsteem, \xc3\xbche 10-bitise heleduslahutusega pildi maht oli ligi 600 kB. Tehtud pilte oli v\xc3\xb5imalik pikemalt hoida CDHS-i salvestusseadmetes, maksimaalses mahus kuni 16 megabaiti. ESTcube-1 kaamera valmis suures osas Tartu \xc3\x9clikooli tudengi Henri Kuuste bakalaureuset\xc3\xb6\xc3\xb6na._NEWLINE_Satelliidi teaduslik missioon s\xc3\xb5ltus eksperimendi alams\xc3\xbcsteemist (PL), mis paiknes mitmes kohas satelliidis. Eksperimendiks vajalik mehaaniliste seadmete komplekt asus satelliidi keskmises sektsioonis ja koosnes ultrahelimootorist koos sellele kinnitatud pooliga p\xc3\xa4ikesepurje traadiga, traadi otsas olevast (stardil lukustatud) raskusest ning neid k\xc3\xb5iki koos hoidvast \xc3\xbcmbrisest. P\xc3\xa4ikesepurje-eksperimendi k\xc3\xa4igus kasutatud k\xc3\xb5rgepinge toodeti satelliidi eraldi sektsioonis. K\xc3\xb5rgepingeallikas oli \xc3\xbchendatud satelliidi \xc3\xbclemisel ja alumisel k\xc3\xbcljepaneelil asunud nanotehnoloogiliste elektronkahuritega, mis valmistati Soomes Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 \xc3\x9clikoolis. Teadusliku eksperimendi valmismisse panustasid Soome Meteoroloogiainstituut, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 \xc3\x9clikool, Helsingi \xc3\x9clikool, Saksa kosmoseagentuur DLR ja Tartu \xc3\x9clikool._NEWLINE_Satelliidi missiooni tugi\xc3\xbcksusteks v\xc3\xb5ib lugeda Maal asuvaid satelliitsidejaama (l\xc3\xbchend GS) ja tarkvaralist missioonijuhtimiskeskust (l\xc3\xbchend MCS). Nende \xc3\xbclesanne oli v\xc3\xb5imaldada raadiosidet satelliidiga (GS) ning sideseansside planeerimist ja satelliidile k\xc3\xa4skude saatmist ning Maale tulevate vastuste anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimist (MCS). Kahepoolset sidet satelliidiga peeti Tartu \xc3\x9clikooli ja Tartu Observatooriumi satelliitsidejaamadest, kuid vastuv\xc3\xb5tuga panustavad ka mitmed raadioamat\xc3\xb6\xc3\xb6rid \xc3\xbcle Euroopa. Missioonijuhtimiskeskuse tarkvara t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja vabavaralisel platvormil Hbird p\xc3\xb5hiliselt Tartu \xc3\x9clikooli informaatikatudengite poolt, firma CGI juhendamisel. Satelliitsidejaamade k\xc3\xa4ivitamises osalesid mitmed Eesti Lennuakadeemia tudengid.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ikesepaneelid\n_START_PARAGRAPH_\nESTCube-1 p\xc3\xa4ikesepaneelide valikul konsulteeriti \xc3\x85lborgi \xc3\x9clikooli tudengisatelliite t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xbchmaga, ning nende suhteliselt l\xc3\xbchikese kestvusega satelliidimissioonide kogemusele tuginedes ei kasutatud katteklaasidega p\xc3\xa4ikesepaneele._NEWLINE_P\xc3\xa4ikesepaneelide energiatootlikkuse v\xc3\xa4henemine oli \xc3\xbcks olulisemaid muresid kogu missiooni jooksul. Esimese kahe kuuga langes p\xc3\xa4ikesepaneelide tootlikkus v\xc3\xa4ga kiiresti, p\xc3\xa4rast seda oli langus aeglasem. Arvatavasti oli languse p\xc3\xb5hjuseks kaitseklaasi puudumine, mille t\xc3\xb5ttu tekkisid paneelides kiirguskahjustused. Kahtlustatakse ka kahjustusi satelliidi k\xc3\xa4itlemise ja kokkupanemise ajast. Siiski ei oleks tohtinud ainult kiirguse ja k\xc3\xa4itlemise kahjustused p\xc3\xb5hjustada nii suurt energiatootlikkuse langust. Samasugused probleemid tekkisid ka t\xc3\xa4pselt sama tehnoloogiat ja p\xc3\xa4ikesepaneelide t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kasutanud AAUSAT3 korral._NEWLINE_Energiatootlikkuse languse t\xc3\xb5ttu tuli kasutada satelliidi s\xc3\xa4\xc3\xa4sture\xc5\xbeiimi, kus k\xc3\xb5ik alas\xc3\xbcsteemid peale EPS-i olid v\xc3\xa4lja l\xc3\xbclitatud ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud energiat sai kasutada akude laadimiseks.\n_START_SECTION_\nRahastamine ja maksumus\n_START_PARAGRAPH_\nOdavaimat v\xc3\xb5imalust satelliidi kosmosesse viimiseks pakkus Euroopa Kosmoseagentuur. Kuna Eesti oli ESA assotsieerunud liige, siis kaeti stardikulud (u 70 000 eurot) suuremalt jaolt Eesti liikmemaksus sisalduvatest hariduskuludest. Koos \xc3\xbcleslennutamisega olid projekti kulud kokku umbes 100 000 eurot.'