b'\n_START_ARTICLE_\nKangakudumine\n_START_PARAGRAPH_\nKangakudumine on \xc3\xbcks tekstiili valmistamise viisidest._NEWLINE_Kangas tekib l\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngade ristlemisel. L\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad veetakse telgedele vajalikus pikkuses, tiheduses ja laiuses. Koel\xc3\xb5ngad kootakse l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngadesse l\xc3\xb5nghaaval. L\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngad ristlevad omavahel kanga rakenduses etten\xc3\xa4htud reeglite alusel.\n_START_SECTION_\nKangakudumise m\xc3\xb5isted\n_START_PARAGRAPH_\nKangas tekib koe- ja l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngade ristlemisel. Igal kangatehnikal on iseloomulik l\xc3\xb5ngade ristlemine, mis erineb teiste tehnikate ristlemisest. Kanga l\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngade ristlemine tuleneb kanga rakendusest. _NEWLINE_Rakendus koosneb kangakirjast, niietusest, tallamisest ja sidusest. Rakenduse m\xc3\xa4rkimisel kasutatakse ruudupaberit._NEWLINE_Kangakiri m\xc3\xa4rgitakse ruudupaberile skeemina, kus on n\xc3\xa4idatud l\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngade omavaheline ristlemine. Vertikaalsed read t\xc3\xa4histavad l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngu ja horisontaalsed read koel\xc3\xb5ngu. M\xc3\xa4rgitud ruut kangakirjas t\xc3\xa4hendab, et sellel kohal on l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng koel\xc3\xb5nga peal. T\xc3\xbchi ehk m\xc3\xa4rkimata ruut t\xc3\xa4hendab, et l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng on koel\xc3\xb5nga all._NEWLINE_Niietus on skeem l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngade niietamise korrast. Ruudupaberil m\xc3\xa4rgitakse niietus kangakirja alla, j\xc3\xa4ttes paar ruudurida vahelt t\xc3\xbchjaks. Kirjale k\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hemal on esimene niis. M\xc3\xa4rkimist alustatakse tavaliselt esimeselt niielt paremalt vasakule. Erinevalt ristlev l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng m\xc3\xa4rgitakse uuele niiele. K\xc3\xb5ik \xc3\xbchtemoodi ristlevad l\xc3\xb5ngad m\xc3\xa4rgitakse \xc3\xbchele ja samale niiele. Kanga rakenduses on nii mitu niit, kui palju on erinevalt ristlevaid l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngu kirjakorras._NEWLINE_Tallamine n\xc3\xa4itab koel\xc3\xb5ngade ristlemise j\xc3\xa4rjekorda. Samasuguse niietusega kangast mitmel viisil tallates saab erinevaid kangakirju. Ruudupaberil m\xc3\xa4rgitakse tallamine vertikaalselt kangakirjast paremale, j\xc3\xa4ttes paar ruudurida vahelt t\xc3\xbchjaks. Kirjale k\xc3\xb5ige l\xc3\xa4hem on esimene tallalaud. M\xc3\xa4rgitakse alt \xc3\xbcles. Esimene koel\xc3\xb5ng m\xc3\xa4rgitakse tavaliselt ristlema esimesele tallalauale. Iga j\xc3\xa4rgmine erinevalt ristlev koel\xc3\xb5ng m\xc3\xa4rgitakse uuele tallalauale. Rakenduses on nii mitu tallalauda, kui palju on kirjakorras erinevalt ristlevaid koel\xc3\xb5ngu. Niietamis- ja tallamisviise on mitmeid._NEWLINE_Sidus paikneb rakenduses all paremas nurgas niite ja tallalaudade ristumiskohas. Sidus n\xc3\xa4itab, kuidas niied ja tallalauad on omavahel \xc3\xbchendatud. M\xc3\xa4rgitud ruut siduses t\xc3\xa4hendab, et antud tallalaual t\xc3\xb5usevad vastav niievarb ja sellele niietatud l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad. T\xc3\xbchi ruut t\xc3\xa4histab vastava niie langemist._NEWLINE_Kirjakord on v\xc3\xa4ikseim osa kangakirjast, kus on esitatud k\xc3\xb5ik erinevalt ristlevad l\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngad._NEWLINE_Siduse m\xc3\xa4rkimine toimub j\xc3\xa4rgmiselt. Kangakirjas m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse kirjakord. Vaadatakse, kuidas liigub koel\xc3\xb5ng esimesel tallalaual ja millistele niitele on niietatud esimese koel\xc3\xb5nga peal olevad l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad. Siduses m\xc3\xa4rgitakse need niied esimese tallalaua kohal t\xc3\xb5usma. Koel\xc3\xb5nga all olevaid l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngu ei vaadata. Sama korratakse iga tallalaua koel\xc3\xb5ngaga kogu kirjakorra ulatuses. Teise tallalaua kohal m\xc3\xa4rgitakse siduses t\xc3\xb5usma need l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad, mis on teise koel\xc3\xb5nga peal jne. Langevaid l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngu ehk neid, mis koel\xc3\xb5ngade all, ei m\xc3\xa4rgita._NEWLINE_Algkangas on kangas, millest tuletatakse uusi kangaid. Algkangad on labane, toimne ja atlass. Algkanga m\xc3\xb5istet kasutatakse ka siis, kui kangas ei kuulu eelpoolmainitute hulka, kuid temast tuletatakse uus kangas. N\xc3\xa4iteks liitkangad \xc3\xbchendatakse kahest v\xc3\xb5i enamast kangakirjast, mida kutsutakse sel juhul algkangasteks ehk aluseks v\xc3\xb5etud kangasteks.\n_START_SECTION_\nTelgedel kudumise ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAlgelised kangasteljed olid tuntud juba vanades Idamaades, muistses Indias ja Hiinas, hiljem enamikul maailma rahvastest. Eestis on hiljemalt vanemast rauaajast j\xc3\xa4lgi p\xc3\xbcsttelgedest. Sellele osutavad l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngade pingutamiseks kasutatud raskusvihtide arheoloogilised leiud, \xc3\xbcksikud vanad tekstiilesemed ning P\xc3\xb5hja-Eestis ja saartel tuntud kangaspuude nimetus kangasjalad. P\xc3\xbcstkangaspuud koosnesid kahest p\xc3\xbcsttulbast, neile toetuvast l\xc3\xb5imepoomist, l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngu eraldavast p\xc3\xb5iklatist ja vajalikust hulgast niielattidest. P\xc3\xbcstkangaspuudel oli v\xc3\xb5imalik kududa ainult l\xc3\xbchikesi, kuid \xc3\xbcsna laiu kaheniielisi labaseid ja neljaniieleisi toimseid v\xc3\xb5rdlemisi h\xc3\xb5redakoelisi riidet\xc3\xbckke, sh ornamenditud s\xc3\xb5basid._NEWLINE_Rauaaja l\xc3\xb5pul olid usutavasti tuntud ka r\xc3\xb5htsad kangasteljed. Neil oli palju h\xc3\xb5lpsam luua niitega \xc3\xbchendatud tallalaudu s\xc3\xb5tkudes koel\xc3\xb5ngade l\xc3\xa4biviimiseks vahelikku. Ka v\xc3\xb5imaldasid need kududa mitmesuguse pikkusega tihedamaid, vastupidavamaid ja keerukama koemustriga kangaid. R\xc3\xb5htsate kangaspuude areng ja levik toimus Eestis \xc3\xbcsna pikka aega. T\xc3\xa4iustumisel on need l\xc3\xa4binud mitu vaheastet. Eriti oluline on olnud voki kasutuseletulek ja areng. Sellega r\xc3\xb6\xc3\xb6biti v\xc3\xb5eti arvatavasti saksa kangrute eeskujul tarvitusele ka 19. sajandil \xc3\xbcldised sammaskonstruktsiooniga kangaspuud koos nende sagedase nimetusega (kangas)teljed._NEWLINE_R\xc3\xb5htsatel telgedel kudumise keerulisemaid ja vastutusrikkamaid t\xc3\xb6id oli kanga loomine ehk k\xc3\xa4\xc3\xa4rimine ja sellele j\xc3\xa4rgnev l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngade kangaspuudele rakendamine. Kangal\xc3\xb5im veeti \xc3\xbcles (loodi) majaseina l\xc3\xb6\xc3\xb6dud pulkade vahel, 19. sajandil juba j\xc3\xa4rjest rohkem k\xc3\xa4\xc3\xa4rpuudel. Loodud kangal\xc3\xb5im tuli rakendamisel \xc3\xbchtlaselt jaotada kogu kanga laiuses, keerata l\xc3\xb5imepoomile, niietada ja soastada._NEWLINE_Igap\xc3\xa4evaseks tarbeks kooti enamasti lihtsakoelisi 2\xe2\x80\x934-niielisi labaseid ja toimseid kangaid. Labast tehnikat kasutati peamiselt takuste ja peenlinaste, harvemini villaste kangaste kudumisel. Labase tuletisena on Eestis seelikuriide ja vaipade valmistamisel rohkesti rakendatud juba keskajal tuntud koeripstehnikat. Tunduvalt v\xc3\xa4hem leidub rahvap\xc3\xa4rastes tarbetekstiilides l\xc3\xb5imerips- ja panamakude. Toimses tehnikas on kootud enamik villaseid ja poolvillaseid kangaid, kuid ka linaste ja takuste t\xc3\xb6\xc3\xb6r\xc3\xb5ivaste materjal on tiheduse ja vastupidavuse suurendamiseks sageli tehtud toimsena. Kasutatud on nii l\xc3\xb5ime-, koe- kui ka tasapindset toimset kude. L\xc3\xa4bivillased \xc3\xbcler\xc3\xb5ivaste ja s\xc3\xb5bade kangad kooti neljaniielises tehnikas. Seevastu kolmeniielist nn pooltoimset riiet leidub 19. sajandi tekstiilidest veel vaid Muhu ja Hargla seelikutes. 18. sajandi teisest poolest alates on kutseliste kangrute eeskujul taludeski rohkesti hakatud kasutama segatoimset tehnikat, milles l\xc3\xb5ngade ristumissageduse ja l\xc3\xb5imejoonte suundade muutmisega oli v\xc3\xb5imalik kududa erinevate koemustritega nurk-, murd-, rist- ja astangtoimseid (kilbilisi, murrelisi, anesilmseid) kangaid. Kolmandat p\xc3\xb5hitehnikat, atlassi, on selle l\xc3\xb5tvuse ja kiire kulumise t\xc3\xb5ttu Eesti tarbetekstiilides kasutatud v\xc3\xa4hem. Ainult siin-seal saartel ja L\xc3\xb5una-Eestis v\xc3\xb5ib leida poolatlasstehnikas tekstiilesemeid._NEWLINE_19. sajandi teisel poolel hakati p\xc3\xb5hitehnikaid t\xc3\xa4iendama mitmesuguste kirikangaseadlustega, mille tulemusena saadi juba drell-, raanu- ja vagupindseid ning pitstehnikas kangaid. Eriti osavad kangakudujad olid setu naised, kes lihtsatel maatelgedel on osanud valmistada 2\xe2\x80\x938-niielisi nn kotsanitse kangaid. Rahvakunsti esindusesemete kudumisel on Eesti eri piirkondades osatud erinevalt mitmev\xc3\xa4rviliste l\xc3\xb5ngadega mustrite korjamis-, naast-, roosimis- ja pindp\xc3\xb5imetehnikas liitkirjadega luua teisendirohkeid kaunistustekstiile.\n_START_SECTION_\nAlgkangad\n_START_PARAGRAPH_\nKangad, millest tuletatakse erineval viisil k\xc3\xb5ik \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud kangad. Algkangad on labane, toimne ja atlass.\n_START_SECTION_\nLabane kangas\n_START_PARAGRAPH_\nVanima ja lihtsaima rakendusega kangas. Labase kanga kudumiseks on vaja kirjakorras kahte teineteisele vastupidi ristlevat l\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5nga. L\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng liigub \xc3\xbche koel\xc3\xb5nga pealt ja teise koel\xc3\xb5nga alt. K\xc3\xb5ik paarisarvulised l\xc3\xb5ngad ristlevad \xc3\xbchtmoodi ja paarituarvulised neile vastupidiselt._NEWLINE_Labase kanga kudumiseks on vaja kahte niit ja kahte tallalauda, kuid kududa saab ka suurema arvu niitega. Nelja niiega kootakse, kui l\xc3\xb5im on peenike ja suga tihe. Kududes paarisarvu niitega, v\xc3\xb5ime niietada j\xc3\xa4rjeliselt ja nurkselt, paaritu arvu niitega peab niietama nurkselt. Olenemata niite arvust on tallalaudu alati kaks._NEWLINE_Kasutades erinevaid materjale ja erineva tihedusega sugasid, saab labases tehnikas kududa eriilmelisi kangaid. H\xc3\xb5reda soaga kududes ja koel\xc3\xb5nga tugevasti kinni l\xc3\xbc\xc3\xbces katab koel\xc3\xb5ng l\xc3\xb5ime t\xc3\xa4ielikult. K\xc3\xb5nepruugis nimetatakse seda ka koeripsiks. Koel\xc3\xb5nga l\xc3\xb5dvalt kinni l\xc3\xbc\xc3\xbces ja osa piivahesid t\xc3\xbchjaks j\xc3\xa4ttes saab kududa \xc3\xb5hulisi ja a\xc5\xbeuurseid kangaid.\n_START_SECTION_\nToimne kangas\n_START_PARAGRAPH_\nToimsed kangad liigitatakse lihtkangaste (kangas, millel on \xc3\xbcks l\xc3\xb5im ja \xc3\xbcks kude) ja nende alaliigi algkangaste alla. Kangast iseloomustavad toimejooned, mis kulgevad diagonaalselt \xc3\xbcle kanga. \xc3\x9ches ja samas kangas v\xc3\xb5ib olla mitme laiusega toimejooni. Toimses rakenduses ei ole kindlat niite ja tallalaudade arvu, see s\xc3\xb5ltub erinevalt ristlevate l\xc3\xb5ngade arvust kirjakorras, kuid niite ja tallalaudade arv on alati v\xc3\xb5rdne. Mida rohkem on erineva j\xc3\xa4medusega toimejooni, seda suurem on niite arv._NEWLINE_Toimne kiri m\xc3\xa4rgitakse valemi j\xc3\xa4rgi, n\xc3\xa4iteks  Joone peal ja all olevate arvude summa t\xc3\xa4hendab toimse kanga kirjakorra suurust. Kirja m\xc3\xa4rkimist alustatakse kirjakorra alumisest vasakust nurgast l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngade kaupa._NEWLINE_Valemis joone peal olev arv n\xc3\xa4itab, mitme koel\xc3\xb5nga peal ristleb l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng. Joone all olev arv n\xc3\xa4itab, mitme koel\xc3\xb5nga all ristleb l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng. +1 t\xc3\xa4hendab, et j\xc3\xa4rgmine l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng kirjakorras alustab ristlemist \xc3\xbche koel\xc3\xb5nga v\xc3\xb5rra k\xc3\xb5rgemalt. -1 t\xc3\xa4hendab, et j\xc3\xa4rgmine l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng kirjakorras alustab ristlemist \xc3\xbche koel\xc3\xb5nga v\xc3\xb5rra madalamalt._NEWLINE_Tasapindne toimne (ingl k plain twill). L\xc3\xb5im ja kude on v\xc3\xb5rdselt n\xc3\xa4ha. L\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng liigub v\xc3\xb5rdse arvu koel\xc3\xb5ngade alt ja pealt. Niisi on alati paarisarv, k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem tasapindne toimne saab olla 4-niieline. Tasapindtoimsetest vanim ja lihtsaim on 2/2 toimne (diagonaalne toimne) \xe2\x80\x93 nelja vahelikuga toimne, kus l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng l\xc3\xa4heb kahe koel\xc3\xb5nga alt ja kahe pealt._NEWLINE_Koepindne toimne. Kanga peal on valdavalt n\xc3\xa4ha kude. L\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad liiguvad kirjakorras enamasti koel\xc3\xb5ngade all. Niisi v\xc3\xb5ib olla paaris v\xc3\xb5i paaritu arv. K\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem niite arv saab olla kolm._NEWLINE_L\xc3\xb5imepindne toimne. Kanga pealmisel poolel on rohkem n\xc3\xa4ha l\xc3\xb5ime. L\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngad liiguvad kirjakorras pikalt koel\xc3\xb5ngade peal. Niite arv on piiramatu, k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem saab olla 3-niieline.\n_START_SECTION_\nAtlass\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9chtlase sileda pinnaga kangas, kus on koest v\xc3\xb5i l\xc3\xb5imest pikad l\xc3\xb5ngajooksud. L\xc3\xb5ime- ja koel\xc3\xb5ngade ristlemiskohad on h\xc3\xb5redalt hajutatud. Atlass v\xc3\xb5ib olla koe- v\xc3\xb5i l\xc3\xb5imepindne. Niite arv ei ole piiratud, k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksem reeglip\xc3\xa4rane atlass saab olla 5-niieline. Niite ja tallalaudade arv on alati v\xc3\xb5rdne._NEWLINE_Iga l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng ristleb kirjakorras vaid \xc3\xbche koel\xc3\xb5ngaga ja ainult \xc3\xbcks kord. Ristlemiskohad hajutatakse nii, et need ei oleks l\xc3\xa4hestikku ja j\xc3\xa4\xc3\xa4ksid kangas pikemate l\xc3\xb5ngajooksude varju. Ristlemiskohtade m\xc3\xa4rkimiseks leitakse t\xc3\xb5usuarv. See n\xc3\xa4itab, mitme koel\xc3\xb5nga v\xc3\xb5rra antud l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ngast k\xc3\xb5rgemalt ristleb j\xc3\xa4rgmine l\xc3\xb5imel\xc3\xb5ng koel\xc3\xb5ngaga. T\xc3\xb5usuarv saadakse, kui kirjakorras olevate niite arv jagatakse kaheks nii, et pooled ei oleks v\xc3\xb5rdsed ja saadud arvud ei jaguks teineteisega ega niite arvuga. Jagamisel saadakse kaks t\xc3\xb5usuarvu, m\xc3\xa4rkimiseks valitakse neist \xc3\xbcks. Kui kangas on 5-niieline, v\xc3\xb5ib t\xc3\xb5usuarvuks olla 2 v\xc3\xb5i 3. 7-niielises kangas v\xc3\xb5ib t\xc3\xb5usuarv olla 3 v\xc3\xb5i 4, 2 v\xc3\xb5i 5._NEWLINE_Tavaliselt valitakse v\xc3\xa4iksem t\xc3\xb5usuarv, tiheda soa puhul v\xc3\xb5ib see olla ka suurem. Atlassi m\xc3\xa4rkimiseks v\xc3\xb5etakse soovitud suurusega kirjakord, mille vasakusse alumisse nurka m\xc3\xa4rgitakse esimese l\xc3\xb5imel\xc3\xb5nga siduspiste. Sellest \xc3\xbclespoole loetakse t\xc3\xb5usuarvu jagu siduspisteid ja j\xc3\xa4rgmine l\xc3\xb5imepindne siduspiste m\xc3\xa4rgitakse ristlema j\xc3\xa4rgmisele l\xc3\xb5imele t\xc3\xb5usuarvu v\xc3\xb5rra \xc3\xbclevaltpoolt. M\xc3\xa4rkimisel loetakse ainult kirjakorra sees olevaid l\xc3\xb5ngu._NEWLINE_4-niieline atlass. Ebareeglip\xc3\xa4rane atlass, ei m\xc3\xa4rgita t\xc3\xb5usuarvu j\xc3\xa4rgi, vaid ristlemiskohad hajutatakse kirjakorda teatud kindla kava j\xc3\xa4rgi. V\xc3\xa4iksema niite arvuga atlassi kududa ei saa. Nimetatakse ka poolatlasskangaks.\n_START_SECTION_\nTuletatud kangad\n_START_PARAGRAPH_\nTuletatakse algkangastest niietuse, tallamise, siduse v\xc3\xb5i kogu rakenduse muutmise teel. Tuletades uusi kirju, v\xc3\xb5ib algrakendust muuta s\xc3\xbcmmeetriliseks, katkendlikuks v\xc3\xb5i osaliselt vastandlikuks. Toimsest tuletatud kangastel muudetakse toimejoon nurkseks, ristuvaks, murtuks, astmeliseks, looklevaks v\xc3\xb5i p\xc3\xb5imituks. Aluseks v\xc3\xb5etud toimse kanga niite ja tallalaudade arv ning sidus \xc3\xbcldjuhul s\xc3\xa4ilivad.\n_START_SECTION_\nLiitkangad\n_START_PARAGRAPH_\nErinevad kangatehnikad liidetakse \xc3\xbches kangas nii, et s\xc3\xa4iliks nende omap\xc3\xa4ra ja nad oleksid kangas pinnana eristatavad. Tehnikaid v\xc3\xb5ib \xc3\xbchendada pikitriibuliselt, p\xc3\xb5ikitriibuliselt, diagonaalselt, ruuduliselt v\xc3\xb5i t\xc3\xa4piliselt. \xc3\x9chtlasem tulemus saadakse, kui liidetakse l\xc3\xa4hedase sidumistihedusega kirju.'