b'\n_START_ARTICLE_\nHadrianus I\n_START_SECTION_\nPaavstiks saamine\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I valiti paavstiks 1. veebruaril 772 ja p\xc3\xbchitseti 9. veebruaril.\n_START_SECTION_\nSuhted langobardidega\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I n\xc3\xb5udis tema juurde l\xc3\xa4hetatud saadikute kaudu langobardide kuningalt Desideriuselt langobardide valduses olevate alade loovutamist Kirikuriigile ja saatis 772. aastal Desideriuse juurde Palestrina piiskopi Andrease vastava n\xc3\xb5udmisega. Desiderius n\xc3\xb5udis paavstilt Karlmanni lese Geberga kroonimist ja paavsti keeldumisel okupeeris 772. aasta l\xc3\xb5pus kolm Kirikuriigi linna._NEWLINE_Paavst saatis langobardide-meelse kantsleri Paulus Afiarta Paviasse saadikuks langobardide kuninga juurde. Paavst andis peatselt korralduse Afiarta vahistamiseks, kelle Ravenna peapiiskop Leo lasi hukata, kuna Afiartat seostati paavsti ametniku Sergiuse tapmisega Stephanus III ajal. Paavst kuulutas Afiarta poolt \xc3\xb5hutatud tagakiusamise l\xc3\xa4bi kannatanutele v\xc3\xa4lja amnestia._NEWLINE_Desiderius okupeeris seepeale osa Kirikuriigi aladest ja paavst saatis tema juurde saadikuks Farfa abti. Paavst teatas kuningale, et on valmis temaga kohtuma, kui langobardid tagastavad okupeeritud alad. Kuningas keeldumisel saatis paavst saadikud Karl Suure juurde. Kui Desiderius \xc3\xa4hvardas tungida Rooma, kui paavst \xc3\xa4hvardas ta ekskommunitseerida, p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus oma aladele tagasi._NEWLINE_781 plaanis Benevento hertsog \xc3\xbclest\xc3\xb5usu paavsti vastu.\n_START_SECTION_\nSuhted Frangi riigiga\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I andis paavstiks saades korralduse k\xc3\xb5igil Paulus Afiarta k\xc3\xa4sul pagendatud frangimeelsetel ametnikel p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda tagasi Rooma. 772. aasta l\xc3\xb5pus kutsus Hadrianus I Frangi kuningat Karl Suurt Itaaliasse, et Frangi valitseja t\xc3\xb5rjuks tagasi Roomat \xc3\xa4hvardavad langobardid, langobardid p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid omakorda Karlile selgitada, et s\xc3\xbc\xc3\xbcdistused Kirikuriigi invasioonis on alusetud. Karl Suur proovis esialgu langobarde veenda j\xc3\xa4releandmisele diplomaatiliste vahenditega, kuid kui see j\xc3\xa4i edutuks, siis tungis septembris 773 Itaaliasse ja purustas 774. aastal langobardide kuningriigi._NEWLINE_774. aasta \xc3\xbclest\xc3\xb5usmisp\xc3\xbchade ajal saabus Karl Suur n\xc3\xa4dalaks Rooma, kus ta kohtus 6. aprillil Rooma Peetri kirikus paavstiga, kes soovis temalt langobardide k\xc3\xa4es olnud alade tagastamist. Karl Suur lubas paavstile anda koguni kolm neljandikku Itaaliast. P\xc3\xa4rast langobardide riigi purustamist andis Karl Suur paavstile \xc3\xbcle mitmed maa-alad (Terracina, Toscana, Spoleto). Hadrianus I tunnustas Karli Rooma patriitsina p\xc3\xa4rast edukat s\xc3\xb5jak\xc3\xa4iku langobardide vastu._NEWLINE_Karl Suur k\xc3\xbclastas Roomat 781. aastal, kui tema poeg Ludwig Vaga krooniti Akvitaania kuningaks ja paavsti ristipoeg Pippin Lombardia kuningaks. Karl Suur k\xc3\xa4is Roomas ka 787. aastal.\n_START_SECTION_\nSuhted Baieriga\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I \xc3\xa4hvardas 787. aastal ekskommunitseerida Baieri hertsogi Tassilo III.\n_START_SECTION_\nSuhted Briti piiskoppidega\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I nimetas Briti piiskoppide ja Mercia kuninga Offa palvel 787. aastal Lichfieldi piiskopkonna peapiiskopkonnaks ja saatis 788. aastal peapiiskop Higbertile palliumi, mis tema j\xc3\xa4reltulija Leo III poolt tagasi n\xc3\xb5uti._NEWLINE_Ta saatis 773. aastal palliumi York\'i peapiiskopile Ethelbertile._NEWLINE_Ta saatis Todi piiskopi Theophylactuse Inglismaale.\n_START_SECTION_\nSuhted Hispaania piiskoppidega\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I saatis 777. aastal kirja Granada piiskopile Egilale.\n_START_SECTION_\nSuhted Itaalia piiskoppidega\n_START_PARAGRAPH_\n776. aastal kavatses Ravenna peapiiskop Leo suurendada oma autonoomiat, ajades paavsti ametnikud pma aladelt minema, kuid paavsti vastuseisu t\xc3\xb5ttu ei saanud ta oma plaani teostada ja 784. aastal sai Ravennast Kirikuriigi ala.\n_START_SECTION_\nLiturgilised otsused\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I saatis Karl Suurele liturgilisi tekste._NEWLINE_Karl Suur palus 774. aastal paavstilt liturgilise muusika \xc3\xb5petamiseks kantoreid ning paavst saatis kantor Theodoruse Metzi ja kantor Benedictuse Soissonsi. Hiljem saatis ta Frangi riiki veel kantorid Petruse ja Romanuse._NEWLINE_Ta viis liturgilisse kalendrisse sisse \xc3\xbche Evangelist Johannese kirikup\xc3\xbcha._NEWLINE_Ta ordineeris 185 piiskoppi, 44 preestrit ja 7 diakonit. Ta ordineeris Verduni piiskopi Petruse._NEWLINE_Tema ajast on teada viis uut kardinali, sealhulgas hilisem paavst Leo III.\n_START_SECTION_\nTeoloogilised vaidlused\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xbctsantsi keisrinna Irene kutsus paavsti 785 osalema oikumeenilisel kirikukogul._NEWLINE_Hadrianus I saatis II Nikaia oikumeenilisele kirikukogule oma legaadid \xc3\xbclempreester Petruse ja Santa Saba kloostri abti Petruse, kes andsid B\xc3\xbctsantsi keisrinna Irenele ja Konstantinoopoli patriarhile Tarasiosele edasi paavsti kirjad, milles ta p\xc3\xb5hjendas p\xc3\xbchapiltide austamist kirikus. Paavst n\xc3\xb5udis ka Ill\xc3\xbc\xc3\xbcria vikariaadi taastamist oma jurisdiktsiooni alla, kuid sellega Nikaias ei soostutud._NEWLINE_Karl Suur kritiseeris kirikukogu otsuseid p\xc3\xbchapiltide austamise lubamise osas ja lasi 790\xe2\x80\x93792 koostada "Libri Carolini", mis juunis 794 peetud Frankurdi sinodil kuulutati kanoonilise \xc3\xb5igusega mittevastavaks teoseks ja kus tunnustati p\xc3\xbchapiltide austamist kirikus. Abt Angilbert t\xc3\xb5i paavstile tutvumiseks kirja, milles sisaldus 85 "Libri Carolini" teesi. Paavsti esindasid Frankfurdi sinodil legaadid Todi piiskop Theophylactus ja Stephanus._NEWLINE_Hadrianus I m\xc3\xb5istis 782 ja 794 hukka adoptsionismi.\n_START_SECTION_\nOnupojapoliitika\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I m\xc3\xa4\xc3\xa4ras primiceriuseks oma onupoja Paschalise ja varahoidjaks onupoja Campuluse.\n_START_SECTION_\nHadrianus I kultuuriloos\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I ajal renoveeriti Roomas Santa Maria in Cosmedini, San Nicomede, San Giovanni a Porta Latina, Sant\'Ermete ja San Marco kirikud ning suur osa linnam\xc3\xbc\xc3\xbcrist, taastati neli akvedukti ja kindlustati Tiberi j\xc3\xb5e kaldaid \xc3\xbcleujutuste v\xc3\xa4ltimiseks._NEWLINE_Tema ajal parandati Rooma Peetri kiriku aatriumi treppe, kellatornile rajati kaks pronksist portaali, tehti uusi mosaiike ja sillutati p\xc3\xb5randat, altar kaeti kullast plaatidega ning apostel Peetruse hauale pandi kullast kuju. Tema ajal ehitati Lateraani basiilika portikus ja kaeti marmoriga San Paolo fuori le Mura kiriku aatrium. _NEWLINE_Paavst toetas domusculta-s\xc3\xbcsteemi arendamist._NEWLINE_Karl Suur kinkis paavstile Dagulfi psaltri._NEWLINE_Tema ajal hakati m\xc3\xbcntima paavstlikke m\xc3\xbcnte._NEWLINE_Ta oli esimene paavst, kes hakkas dokumente dateerima oma pontifikaadi aastate j\xc3\xa4rgi.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nHadrianus I suri esimesel j\xc3\xb5ulup\xc3\xbchal 25. detsembril 795 Roomas ja maeti j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval Rooma Peetri kirikusse._NEWLINE_Hadrianus I valitses 23 aastat 10 kuud ja 24 p\xc3\xa4eva. See oli pikim valitsemisaeg p\xc3\xa4rast Peetrust hiljem on veel rohkem valitsenud Pius VI, Pius IX, Leo XIII ja Johannes Paulus II.'