b"\n_START_ARTICLE_\nAkvedukt\n_START_PARAGRAPH_\nAkvedukt ehk sildveejuhe (ladina s\xc3\xb5nast aquaeductus 'veejuhe') on sillataoline rajatis, mis kannab \xc3\xbcht v\xc3\xb5i mitut veekanalit._NEWLINE_Akvedukt v\xc3\xb5ib olla ka lahtine, aga on tavaliselt saastumise ja aurumise v\xc3\xa4ltimiseks kaetud. _NEWLINE_Vanimad teadaolevad niisutuskanalite ja veerennide s\xc3\xbcsteemid on p\xc3\xa4rit Indiast ja L\xc3\xa4his-Idast. Teadaolevalt vanim suurehitis veejuhtmena on p\xc3\xa4rit Niinive l\xc3\xa4histelt Jerwanist. See juhtis Niinive linna joogivett. Selle ehitise peaarhitekt oli Sanherib ja see valmis 691 eKr._NEWLINE_Muinaskreeklased juhtisid vett maa-aluseid torusid m\xc3\xb6\xc3\xb6da ainult l\xc3\xbchikeste vahemaade taha, aga rajasid nende jaoks tunneleid isegi l\xc3\xa4bi m\xc3\xa4gede._NEWLINE_Akvedukte rajati palju Vana-Roomas joogi- ja tarbevee juhtimiseks m\xc3\xa4gij\xc3\xb5gedest linnadesse. Rooma j\xc3\xb5udis 14 akvedukti kaudu 0,7 miljonit m\xc2\xb3 vett p\xc3\xa4evas. Nendest vanim, 16,5 km pikkune Aqua Appia valmis 312 eKr ja viimase laskis ehitada Claudius. K\xc3\xb5ige pikem oli Kartaagos olev 132 km pikkune akvedukt, mis valmis Hadrianuse valitsemisajal. K\xc3\xb6lni jaoks valmis 88 km pikkune akvedukt, mis algas Eifeli platoolt. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on k\xc3\xb5ige paremini s\xc3\xa4ilinud Nimes'i l\xc3\xa4hedal asuv Pont-du-Gard. Umbes sajas Vana-Rooma linnas oli vee saamiseks \xc3\xbcks v\xc3\xb5i mitu akvedukti._NEWLINE_Veerennide valmistamiseks kasutati algselt \xc3\xb5\xc3\xb5nsaid puut\xc3\xbcvesid ja bambusevarsi._NEWLINE_Akvedukt kulges allikast kuni linna piiril oleva jaotusbasseinini. Teel l\xc3\xa4bis ta veemahuteid ja kohati oli akveduktis \xc3\xb5hu v\xc3\xa4ljalaskeavasid. _NEWLINE_Jaotusbasseinist said vett eelk\xc3\xb5ige avalikud kaevud. Seej\xc3\xa4rel, kui linna kaevud olid rahuldatud, anti vett avalikele saunadele ja purskkaevudele. L\xc3\xb5puks, ainult paagi k\xc3\xb5rgeima veetaseme korral, anti vett eratorustikesse."