b'\n_START_ARTICLE_\nGermaani algkeel\n_START_SECTION_\nKeele areng\n_START_PARAGRAPH_\nIndoeuroopa keelte r\xc3\xa4\xc3\xa4kijad saabusid L\xc3\xb5una-Rootsi ja Taani aladele pronksiajal (u. 4000 aastat tagasi). Need on ainsad alad, kus pole leitud eel-germaani kohanimesid._NEWLINE_Toimusid Grimmi seaduseks nimetatavad h\xc3\xa4\xc3\xa4ldusmuutused, mis arvatavasti algasid u. 500 eKr ja l\xc3\xb5ppesid hiljemalt 2. sajandil eKr._NEWLINE_Paljud arvavad, et germaani algkeel arenes m\xc3\xb5nd aega teatud eralduses. Nende t\xc3\xb5estus p\xc3\xb5hineb peamiselt s\xc3\xb5navaral, mis on v\xc3\xa4idetavalt 1/3 mitte-indoeuroopa keelte p\xc3\xa4ritolu, eriti s\xc3\xb5nades mis puudutavad merendust, s\xc3\xb5da ja loomi. Teised \xc3\xb5petlased vaidlustavad seda ning on neile s\xc3\xb5nadele pakkunud indoeuroopa algkeelele p\xc3\xb5hinevaid vasteid._NEWLINE_Germaani algkeel on k\xc3\xb5igi praeguste germaani keelte l\xc3\xa4him \xc3\xbchine algkeel, mida kasutati alates 5. aastatuhande eKr teisest poolest. Indoeuroopa algkeelele j\xc3\xa4rgnenud murdeid, mida r\xc3\xa4\xc3\xa4giti P\xc3\xb5hja-Euroopa pronksiajal (u. 2500 - 500 eKr), nimetatakse eel-germaani algkeeleks, neil pole teisi j\xc3\xa4rglaseid kui germaani keeled. Et kolmandik germaani algkeele s\xc3\xb5navarast ei p\xc3\xa4rine indoeuroopa keeltest pole ebatavaline keele kohta, mida r\xc3\xa4\xc3\xa4giti u. 500 eKr, sama n\xc3\xa4itavad ka teised keeleharud.\n_START_SECTION_\nRistumine\n_START_PARAGRAPH_\nArvatakse ka, et germaani algkeel tekkis kreoolkeelena kultuuri levimisel geograafiliste alade algasukatele. Kuna germaani keeled on omadustelt v\xc3\xa4he muutunud ja neil on homogeensed vormid, siis oleks seesuguse kreoolkeele teke unikaalne._NEWLINE_On pakutud, et germaani algkeel tekkis kahe indoeuroopa keele murde ristumisel. Need murded oleks pidanud ristumise ajal olema aga vastastikuselt m\xc3\xb5istetavad.\n_START_SECTION_\nMitte-indoeuroopa keelte elemendid\n_START_PARAGRAPH_\nTaastatud germaani algkeele s\xc3\xb5navara sisaldab hulgaliselt s\xc3\xb5nu (mis puudutavad nt. kehaosi, loomi ja loodust), mis pole indoeuroopa p\xc3\xa4ritolu. M\xc3\xb5jutusteks olid ilmselt P\xc3\xb5hja-Euroopa algasukad. M\xc3\xb5ju mehhanism on teadmata, tegu v\xc3\xb5is olla lihtsalt laenamistega v\xc3\xb5i ka vanade s\xc3\xb5nade s\xc3\xa4ilitamisega inimeste poolt, kes l\xc3\xa4ksid \xc3\xbcle germaani algkeelele.'