b'\n_START_ARTICLE_\nHarilik aspar\n_START_SECTION_\nJuur\n_START_PARAGRAPH_\nTaimel on l\xc3\xbchikeste harunemata juurtega risoom. Risoom suudab taime 15\xe2\x80\x9320 aastat kasvatada. Selle \xc3\xbclemisest osast arenevad j\xc3\xa4medad v\xc3\xb5rsed.\n_START_SECTION_\nVars\n_START_PARAGRAPH_\nNoor v\xc3\xb5rse ehk n-\xc3\xb6 k\xc3\xbc\xc3\xbcnis sirgub maa-aluse juure k\xc3\xbcljes._NEWLINE_T\xc3\xa4iskasvanud aspari vars puitub. Tugevasti harunenud vars on p\xc3\xbcstine ja v\xc3\xb5ib kasvada 1,5\xe2\x80\x932 m k\xc3\xb5rguseks. Taime varrel kasvavad helerohelised, kaharad, 3\xe2\x80\x936 kaupa kimpu kogunenud 1\xe2\x80\x933\xc2\xa0cm pikkused ja 1\xc2\xa0mm laiused, lehtede \xc3\xbclesandeid t\xc3\xa4itvaid harud ehk kladoodid.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95is\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cldiselt on harilik aspar kahekojaline taim. Leidub aga ka vorme, millel samal taimel on nii isas- kui emas\xc3\xb5ied, samuti m\xc3\xb5lemasooliste \xc3\xb5itega taimi. \xc3\x95ied on kellukakujulised, rohekasvalged kuni kollakad, 4,5\xe2\x80\x936,5\xc2\xa0mm pikad, paiknevad kas \xc3\xbcksikult v\xc3\xb5i 2\xe2\x80\x933 kaupa. \xc3\x95iel on 6 alusel osaliselt kokku kasvanud \xc3\xb5ielehte.\n_START_SECTION_\nVili\n_START_PARAGRAPH_\nVili on kolmekambriline, v\xc3\xa4ike, punane mari, mille l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5t on 6\xe2\x80\x9310\xc2\xa0mm. Igas kambris on 1\xe2\x80\x932 musta seemet.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\nLooduslikult kasvab ta rannikul P\xc3\xb5hja-Hispaaniast kuni Loode-Saksamaani, samuti Briti saartel. Eestis leidub seda looduslikult l\xc3\xa4\xc3\xa4nesaarte rannikul ja laidudel. M\xc3\xb5ned autorid k\xc3\xa4sitlevad metsikut asparit iseseisva liigina Asparagus prostratus.\n_START_SECTION_\nAjaloost\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik aspar on Vahemere maade idaosast p\xc3\xa4rit. Seda on kasutatud \xc3\xbcle 2000 aasta, esialgu ainult ravimtaimena. Vana-Kreekas oli harilik aspar \xc3\xbcks armastusejumalanna Aphrodite tunnuseid. Sellega p\xc3\xa4rjati vastabiellunuid ja ehiti pulmaloo\xc5\xbee._NEWLINE_Ammu enne Vana-Kreeka ja Vana-Rooma tsivilisatsiooni oli spargel v\xc3\xa4idetavalt levinud juba Vana-Egiptuses._NEWLINE_Arvatakse, et sparglit hakati k\xc3\xb6\xc3\xb6giviljana kasvatama k\xc3\xb5igepealt Vana-Roomas. Spargli kirjeldusi v\xc3\xb5ib kohata Rooma \xc3\xb5petlaste t\xc3\xb6\xc3\xb6des, n\xc3\xa4iteks Plinius Vanema "Loodusloos". Vanad roomlased t\xc3\xb5id esile spargli virgutavat toimet, muutes nukrad ja s\xc3\xbcnged l\xc3\xb5busateks ja elur\xc3\xb5\xc3\xb5msateks. Spargli omadustele p\xc3\xbchendati sel ajal terveid traktaate. Hariliku aspari ladinakeelses nimetuses viitab s\xc3\xb5na officinalis raviotstarbele. Roomlased hindasid seda taime nii v\xc3\xa4ga, et kandsid seda amuletina kaelas. Maailma vanimas s\xc3\xa4ilinud kokaraamatus, Apiciuse 3. sajandi teoses "De re coquinaria" on spargli k\xc3\xbcpsetamise retsept._NEWLINE_Keskajal kasvatasid taime peamiselt araablased, Euroopas oli ta unustatud. Louis XIV ajal l\xc3\xa4ks spargli kasutamine taas moodi. Alates 17. sajandist on aretatud hulk sorte, mida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasvatatakse eelk\xc3\xb5ige Euroopas, Mehhikos, USA-s ja Taiwanil.\n_START_SECTION_\nKasvatamine\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasvatatakse l\xc3\xb5viosa sparglist Hiinas. Maailma suuruselt teine sparglitootja on Peruu, kes on ka maailma suurim sparglieksportija. Suurim spargliimportija on USA, kes on ise tootmise poolest koos Mehhiko ja Saksamaaga maailma neljas kuni kuues riik.\n_START_SECTION_\nToitev\xc3\xa4\xc3\xa4rtus\n_START_PARAGRAPH_\nSpargel on rikas valkude, mineraalainetest raua, seleeni, kaaliumi, naatriumi ja fosfori poolest. \xc3\x84sjakorjatud roheline spargel on valgest sparglist vitamiinirikkam. Sparglis on foolhapet; vees lahustuvat vitamiini S-met\xc3\xbc\xc3\xbclmetioniin; C-, A- ja B-vitamiini.\n_START_SECTION_\nUriin\n_START_PARAGRAPH_\nSpargli m\xc3\xb5ju s\xc3\xb6\xc3\xb6ja uriinile on t\xc3\xa4heldatud juba ammu. John Arbuthnot kirjutas 1735 oma teoses "Essee toitude loomusest" ("An Essay Concerning the Nature of Aliments"): "asparaagus ... muudab uriini l\xc3\xb5hnavaks (eriti kui ta on valgena l\xc3\xb5igatud) ja sellep\xc3\xa4rast on m\xc3\xb5ned arstid kahtlustanud, et see ei ole hea neerudele. Kui nad vanemaks saavad ja puituma hakkavad, kaotavad nad selle omaduse, aga siis nad ei ole enam nii nauditavad."_NEWLINE_Marcel Proust kirjutas: "Asparaagus muudab minu pissipoti l\xc3\xb5hna\xc3\xb5lipudeliks."_NEWLINE_Enamik inimesi seda l\xc3\xb5hna siiski ei tunne. Kahtlustati, et osa inimesi seedib sparglit kuidagi teistmoodi, nii et nende uriin ei l\xc3\xb5hna p\xc3\xa4rast spargli s\xc3\xb6\xc3\xb6mist. Alates 1950. aastatest on seda teaduslikult uuritud, kuid alles 1989 selgitati v\xc3\xa4lja, et k\xc3\xb5igi sparglit s\xc3\xb6\xc3\xb6nud inimeste uriin on \xc3\xbchtemoodi l\xc3\xb5hnav, kuid k\xc3\xb5igest 22% inimestest on geen, mis v\xc3\xb5imaldab seda l\xc3\xb5hna tajuda._NEWLINE_M\xc3\xb5ned aspari koostisained metaboliseeruvad, andes uriinile l\xc3\xb5hna mitmesuguste v\xc3\xa4\xc3\xa4vlit sisaldavate laguproduktide t\xc3\xb5ttu. Nende hulka kuuluvad tioolid, tioestrid ja ammoniaak. 1987. aasta uurimus tegi kindlaks kuus keemilist ainet, mis koos l\xc3\xb5hna moodustavad: metaanetiool, dimet\xc3\xbc\xc3\xbclsulfiid, dimet\xc3\xbc\xc3\xbcldisulfiid, bis(met\xc3\xbc\xc3\xbcltio)metaan, dimet\xc3\xbc\xc3\xbclsulfoksiid ja dimet\xc3\xbc\xc3\xbclsulfoon. Neist kaks esimest on k\xc3\xb5ige teravama l\xc3\xb5hnaga, aga kaks viimast muudavad l\xc3\xb5hna magusaks. Esimese selleteemalise uurimuse tegi juba 1891 Marcel Nencki, kes eraldas \xc3\xbcksnes metaanetiooli ja pidas seda kogu l\xc3\xb5hna eest vastutavaks._NEWLINE_K\xc3\xb5ik need ained tekivad asparaagushappe ja selle derivaatide lagunemisel, sest see on ainus asparile ainuomane keemiline aine, mis v\xc3\xa4\xc3\xa4vlit sisaldab. Noored taimed sisaldavad asparaagushapet rohkem, sellep\xc3\xa4rast on noorte taimede s\xc3\xb6\xc3\xb6mise j\xc3\xa4rel m\xc3\xb5ju tugevam. Bioloogiline mehhanism, kuidas asparaagushape nendeks aineteks laguneb, on esialgu veel ebaselge.\n_START_SECTION_\nHarilik aspar laiatarbekultuuris\n_START_PARAGRAPH_\nAlan Alexander Milne\'i teoses "Karupoeg Puhh" kasvatas Notsu asparit.'