b'\n_START_ARTICLE_\nXenophanes\n_START_PARAGRAPH_\nXenophanes (\xce\x9e\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x86\xce\xac\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82, 570-480 eKr) oli Vana-Kreeka filosoof, poeet, ja \xc3\xbchiskonna ning religiooni kritiseerija.\n_START_SECTION_\nElu\n_START_PARAGRAPH_\nXenophanes oli p\xc3\xa4rit Kolofonist, Jooniast. Ta filosofeeris erinevates Vahemerepiirkondades, eriti l\xc3\xb5una-Itaalia ja Sitsiilia Kreeka kolooniates, liikudes \xc3\xbchest linnast teise. Ta olevat olnud Archelaose \xc3\xb5pilane ning Parmenidese \xc3\xb5petaja. Varem arvati ka et ta oli ka Elea Zenoni, Parmenidese kolleegi \xc3\xb5petaja ning seega ka l\xc3\xa4hedane Elea koolkonnale. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval seda aga t\xc3\xb5eks enam ei peata.\n_START_SECTION_\nFilosoofia\n_START_PARAGRAPH_\nXenophanese filosoofiast teame eelk\xc3\xb5ige tema luule kaudu, mida on aga s\xc3\xa4ilinud ainult hilisemate kreeka autorite kirjanduslikes laenudes. Oma luules ta kritiseerib ja heidab nalja paljude kaasaegsete n\xc3\xa4htuste ja ideede \xc3\xbcle, nagu n\xc3\xa4iteks kreeka m\xc3\xbctoloogia inimesekujuliste jumalate \xc3\xbcle, ning pilab ka kreeklaste suurt austust sportlaste vastu. _NEWLINE__NEWLINE_Xenophanes h\xc3\xbclgas, nagu ka Herakleitos, usu jumalatesse ning sellesse, et jumalad on inimesesarnased. Ta \xc3\xbctles, et Homeros teenis raha sellega, et valetas jumalate ja nende omaduste kohta. Inimese-sarnaste jumalate kohta \xc3\xbctles ta: _NEWLINE_ _NEWLINE_\xe2\x80\x9e"Kui h\xc3\xa4rgadel ja hobustel ja l\xc3\xb5videl oleksid k\xc3\xa4ed ja nad oskaksid k\xc3\xa4tega maalida ja teha asju nagu inimesed, siis hobused teeksid \xc3\xbcllaste ratsude sarnaseid, h\xc3\xa4rjad uljate h\xc3\xa4rgade sarnaseid jumalakujusid ning iga liik kujusid oma kujutise j\xc3\xa4rgi"\xe2\x80\x9c_NEWLINE_ \xe2\x80\x93 Xenophanes: Fragment 15_NEWLINE_ _NEWLINE_Selle asemel r\xc3\xa4\xc3\xa4kis Xenophanes \xc3\xbchest jumalast, kes on abstraktne, universaalne, muutumatu, liikumatu ja ka alati ning k\xc3\xb5ikjal kohalolev. See jumal ei olnud inimesekujuline ega tal ei olnud ka mingeid inimlikke iseloomuomadusi ega n\xc3\xb5rkusi. Jumal oli piirideta. Xenophanese m\xc3\xb5tlemist peetakse panteistlikuks, ka peetakse teda esimeseks monoteistiks l\xc3\xa4\xc3\xa4ne filosoofia ajaloos._NEWLINE_Xenophanes kirjutas ka, et poeedid peaksid r\xc3\xa4\xc3\xa4kima jumalatest ainult selliseid lugusid, mida saab ka \xc3\xbchiskondlikult rakendada. Hiljem v\xc3\xb5ttis Platon sellesama idee omaks. Xenophanes uuris ka fossiile, ning j\xc3\xb5udis nende p\xc3\xb5hjal j\xc3\xa4reldusele, et kunagi kattis vesi kogu maapinda. Tema epistemoloogiline arusaam oli, et on olemas absoluutne t\xc3\xb5de, aga inimesed surelikena ei ole v\xc3\xb5imelised seda m\xc3\xb5istma. Seet\xc3\xb5ttu saavad inimesed toetuda vaid h\xc3\xbcpoteesidele. V\xc3\xb5ime k\xc3\xa4ituda, nagu teame t\xc3\xb5de, aga peame teadvustama endale, et on v\xc3\xa4ga ebat\xc3\xb5en\xc3\xa4oline, et see, mida me teame, on ka tegelikult t\xc3\xb5de. Selle idee v\xc3\xb5ttis hiljem omaks Karl Popper ning see on ka kriitilise ratsionalismi alus.'