b'\n_START_ARTICLE_\nPodolsk\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski nimi tuleneb \xc3\xbcldnimest podol (vene \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb), mis t\xc3\xa4hendab "m\xc3\xa4e, k\xc3\xbcnka v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rgendiku n\xc3\xb5lva", aga ka "kohta m\xc3\xa4e, k\xc3\xbcnka v\xc3\xb5i k\xc3\xb5rgendiku veerel", tavaliselt j\xc3\xb5e kaldal. Idaslaavlased m\xc3\xa4rkisid s\xc3\xb5nadega podol ja possad ka lihtinimeste elupaigaks olnud all-linna, mis vastandus \xc3\xbclikute ja v\xc3\xbcrsti elukohaks olnud \xc3\xbclalinnale. Taoline jaotus iseloomustas mitmeid vanavene linnu, teiste seas ka Moskvat. Podolski varasemad nimed \xe2\x80\x93 Podol-Pahra (ka Podol-Pehra) ja Podol \xe2\x80\x93 viitavad asulale j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res k\xc3\xb5rgendiku veerel. \xc3\x9cldnimest podol tuletatud kohanimed on levinud ka l\xc3\xa4\xc3\xa4ne- ja l\xc3\xb5unaslaavlaste seas._NEWLINE_Vastavalt kohalegendile olevat asula saanud nime selle j\xc3\xa4rgi, et k\xc3\xbclast l\xc3\xa4bi s\xc3\xb5itnud keisrinna Katariina II oli seal kogemata oma kleidisaba (vene keeles \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x8f) m\xc3\xa4rjaks teinud. Sellest tuli nimi Podol, mis muutus hiljem Podolskiks. Tegelikult on kohanimi oluliselt vanem, p\xc3\xa4rinedes veel Peeter I eelsetest aegadest, mist\xc3\xb5ttu ei saa see kuidagi olla seotud keisrinna Katariina kleidisabaga.\n_START_SECTION_\nReligioon\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis on valdavaks religiooniks kristlus. Kristlaste seas moodustavad omakorda enamuse \xc3\xb5igeusklikud. Podolski \xc3\xb5igeusu kirikud ja kogudused alluvad Vene \xc3\x95igeusu Kiriku Moskva metropoolia Podolski praostkonnale. Linnas tegutsevad ka muud kristlikud konfessioonid, n\xc3\xa4iteks seitsmenda p\xc3\xa4eva adventistid._NEWLINE_Alates 1998. aastast tegutseb Podolskis islami usuorganisatsioon Rahman ja 4. juulil 2010 avati linna esimene mo\xc5\xa1ee.\n_START_SECTION_\nLinnaplaneering\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nase Podolski keskus on Lenini v\xc3\xa4ljak, kus asuvad muuhulgas linnavalitsuse hoone, raamatukauplus Dom Knigi ja linna n\xc3\xa4itusesaal. Lenini v\xc3\xa4ljakult v\xc3\xa4ljub kuus t\xc3\xa4navat \xe2\x80\x93 kirdesse kulgeb Lenini prospekt (Pahra j\xc3\xb5e sillale ja linna p\xc3\xb5hjaossa, kus asuvad Podolski paneelitehas ja Novo-S\xc3\xb5rovo mikrorajoon), loodesse ja kagusse Komsomolskaja t\xc3\xa4nav (raudtee\xc3\xbcles\xc3\xb5idu kaudu linna idaossa), l\xc3\xb5unasse Bol\xc5\xa1aja Serpuhhovskaja t\xc3\xa4nav (elektromehaanikatehase juurde, raudtee\xc3\xbcles\xc3\xb5idu kaudu Kutuzovo mikrorajooni ja Klimovski linna), edelasse Sverdlovi t\xc3\xa4nav ja Kirovi t\xc3\xa4nav. Umbes 2\xc2\xa0km Lenini v\xc3\xa4ljakust l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Pahra j\xc3\xb5e kaldal asub Ivanovskoje m\xc3\xb5isaansambel, mille ruume kasutavad koduloomuuseum ja riiklik kutsehariduse muuseum; 2\xc2\xa0km Lenini v\xc3\xa4ljakust idas asub Vaksali v\xc3\xa4ljak, mille \xc3\xa4\xc3\xa4res paiknevad Podolski raudtee- ja autobussijaam._NEWLINE_Linna p\xc3\xb5hjaosa eraldab kesklinnast Pahra j\xc3\xb5gi, millest viib \xc3\xbcle ainult kaks silda \xe2\x80\x93 \xc3\xbcks neist asub Lenini prospektil, teine linna l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas. Idapoolseid mikrorajoone eraldab kesklinnast raudtee, millest viib \xc3\xbcle kolm silda \xe2\x80\x93 Noorte Leninlaste prospektil (Silikatnaja raudteepeatusest l\xc3\xb5unas), Komsomolskaja t\xc3\xa4naval (raudteejaamast l\xc3\xb5unas) ja Bol\xc5\xa1aja Serpuhhovskaja t\xc3\xa4naval (Kutuzovskaja raudteepeatusest p\xc3\xb5hjas). Linna keskosas, Pahra j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4res on s\xc3\xa4ilinud veel 1784. aasta linnaplaneeringut ja 19. sajandi l\xc3\xb5pust \xe2\x80\x93 20. sajandi algusest p\xc3\xa4rinevaid elumaju._NEWLINE_2010. aasta alguses liideti Podolski linnaga 34,87 hektari suurune l\xc3\xb5puni v\xc3\xa4lja arendamata maat\xc3\xbckk linna edelapiiril, kus varem asus s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elennuv\xc3\xa4li Kuznet\xc5\xa1iki. Neile aladele hakati rajama s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elastele m\xc3\xb5eldud elumaju. Uude mikrorajooni rajatakse 75 elumaja 14 682 korteriga, kus kokku on elamispinda 949 700 m\xc2\xb2. Detsembris 2010 anti linnapea m\xc3\xa4\xc3\xa4rusega mitmetele sealsetele t\xc3\xa4navatele ja v\xc3\xa4ljakutele Suure Isamaas\xc3\xb5ja kangelaste (Ivan Strelbitski, Vassili Smirnov, Valentin Varennikov, Nikolai Dolle\xc5\xbeal) nimed. Sama m\xc3\xa4\xc3\xa4ruse alusel tekkisid linna Isamaa Kaitsjate v\xc3\xa4ljak, V\xc3\xb5idu 65. aastap\xc3\xa4eva bulvar, Armee p\xc3\xb5ikt\xc3\xa4nav ja Laevastiku p\xc3\xb5ikt\xc3\xa4nav._NEWLINE_1. juunil 2015 liideti Podolskiga Klimovski linn ja Lvovski alev.\n_START_SECTION_\nVarane ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski linna ja rajooni territooriumil aastatel 1994\xe2\x80\x931997 tehtud v\xc3\xa4ljakaevamiste tulemusel leiti luust ja r\xc3\xa4nist esemeid, mis p\xc3\xa4rinesid 7. aastatuhandest eKr ehk mesoliidiajastust (kestis 7.\xe2\x80\x935. aastatuhandeni eKr). Esimene \xc3\xbcrgaegsete inimeste asulakoht leiti Dubrovits\xc3\xb5s, Pahra ja Desna j\xc3\xb5gede liitumiskohas. Podolski linnas Podolje muuseum-kaitsealal asub Moskva oblasti ainus mitmekihiline arheoloogiline m\xc3\xa4lestis, kus v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha j\xc3\xa4lgi inimese elutegevusest alates mesoliitikumist l\xc3\xa4bi neoliitikumi, pronksiaja ja varase rauaaja kuni vanavene kultuurini._NEWLINE_Rauaajal (8.\xe2\x80\x935. sajandini eKr) asustasid t\xc3\xa4nase Podolski ala soomeugri (teiste seas ka merjalased) ja balti h\xc3\xb5imud. Pahra vasakul kaldal toimunud v\xc3\xa4ljakaevamistel leiti just sellest ajastust p\xc3\xa4rinevaid savin\xc3\xb5usid ja esimesed rauast esemed. Leitud savin\xc3\xb5ude fragmentide p\xc3\xb5hjal v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et toonased n\xc3\xb5ud valmistati potiketra kasutamata ja p\xc3\xb5letati l\xc3\xb5kkes. Rauaaja asulate seast v\xc3\xa4\xc3\xa4rib esile t\xc3\xb5stmist soomeugrilaste asula Kuznet\xc5\xa1ikis, mis asus Mot\xc5\xa1a lisaj\xc3\xb5kke Petritsasse ulatuval neemel. Sealt leiti elamuid, tuleasemeid, keraamilisi n\xc3\xb5usid ja Djakovo kultuurile omaseid aukudega koonuseid, mille otstarve ei ole siiani \xc3\xbcheselt selge. Soomeugri m\xc3\xb5ju laienes ka kohanimedele \xe2\x80\x93 just need h\xc3\xb5imud andsid nime Pahra j\xc3\xb5ele._NEWLINE_9.\xe2\x80\x9310. sajandil pKr asusid Podolski rajooni aladele slaavi h\xc3\xb5imud, kes elasid esialgu k\xc3\xb5rvuti kohalike soomeugrilastega. Arheoloogiliste v\xc3\xa4ljakaevamiste leiud (k\xc3\xa4ev\xc3\xb5rud, ripatsid, potikedral valmistatud hallist ja valgest savist keraamilised n\xc3\xb5ud) t\xc3\xb5estavad, et 10.\xe2\x80\x9314. sajandini asustas seda piirkonda vjaatit\xc5\xa1ite h\xc3\xb5im. Sarnaselt soomeugrilastega avaldas slaavlaste kohalolu m\xc3\xb5ju geograafiliste objektide nimedele: slaavlased andsid nime Desna (vanavene keelest t\xc3\xb5lgituna t\xc3\xa4hendab see paremat ehk parempoolset, mis viitab slaavlaste liikumisele Pahra j\xc3\xb5e suudmelt l\xc3\xa4tete poole) ja Mot\xc5\xa1a j\xc3\xb5ele._NEWLINE_Vaidlusalusena p\xc3\xbcsib t\xc3\xa4naste Podolski alade poliitiline kuuluvus 11.\xe2\x80\x9312. sajandil. 19. sajandi vene ajaloolane Pjotr Golubovski j\xc3\xa4reldas Smolenski v\xc3\xbcrsti Rostislav Mstislavit\xc5\xa1i k\xc3\xa4su- ja kinkekirjade uurimise p\xc3\xb5hjal, et Pahra j\xc3\xb5e basseini alad kuulusid 12. sajandil Smolenski v\xc3\xbcrstiriigi koosseisu. Seda j\xc3\xa4reldust, mis p\xc3\xb5hineb k\xc3\xa4sukirjas mainitud Dobrjatino pogosti ja Podolski \xc3\xa4\xc3\xa4realadel asuva Dobrjatino k\xc3\xbcla samastamisel, ei toeta siiski k\xc3\xb5ik ajaloolased. Peamise vastuargumendina mainitakse t\xc3\xb5siasja, et Dobrjatino k\xc3\xbcla (v\xc3\xbcrsti p\xc3\xa4rusm\xc3\xb5isa keskus) tekkis alles 14. sajandi teisel poolel ja selle nimi tuleneb Dobrjatino metsast, mille territooriumil see v\xc3\xa4lja kujunes (sel ajal asusid t\xc3\xa4nase Viktor Talapihhini nimelise kultuuri- ja puhkepargi ning Zalinein\xc3\xb5i t\xc3\xb6\xc3\xb6stusrajooni territooriumil v\xc3\xbcrstlikud metsad, kus kohalikud elanikud teenisid elatist peamiselt metsmesindusega)._NEWLINE_12. sajandi vene kroonikatesse ilmusid ka teated vjaatit\xc5\xa1ite linnadest, eelk\xc3\xb5ige Mot\xc5\xa1a j\xc3\xb5el asunud Perem\xc3\xb5\xc5\xa1list, mille asutas 1152. aastal Juri Dolgoruki ja mis asus t\xc3\xa4nase Podolski l\xc3\xa4heduses. 17. sajandiks Perem\xc3\xb5\xc5\xa1li t\xc3\xa4htsus v\xc3\xa4henes ja sel ajal on seda katastriraamatutes nimetatud mitte enam linnaks, vaid ainult linnuseks._NEWLINE_1370. aastateks liideti Smolenski v\xc3\xbcrstiriigi idaosa, sealhulgas ka t\xc3\xa4nase Podolski alad, Moskva v\xc3\xbcrstiriigiga. 1559. aastal kingiti Dobrjatino asula koos selle juurde kuulunud k\xc3\xbclade ja pogostitega (80 k\xc3\xbcla, 2 pogostit, 24 mahaj\xc3\xa4etud asulakohta) Daniili kloostrile. Tsaar Ivan IV kinkekiri 1559. aastast on esimene ajaloo\xc3\xbcrik, mis sisaldab t\xc3\xb5endeid sel ajal t\xc3\xa4nase Podolski aladel paiknenud asulatest. Nende seas on mainitud ka Podolski linna ajaloolist eelk\xc3\xa4ijat Podoli k\xc3\xbcla._NEWLINE_Mainitud k\xc3\xbcla t\xc3\xa4psem tekkimisaeg on teadmata, sest Podoliga seotud vanemate kultuurikihtide asukohtades seni arheoloogilisi v\xc3\xa4ljakaevamisi korraldatud ei ole. V\xc3\xb5ib oletada, et see juhtus 15.\xe2\x80\x9316. sajandi vahetusel v\xc3\xb5i veelgi varasemal ajal. Teada on vaid see, et 18. sajandi l\xc3\xb5puni asus k\xc3\xbcla 50\xe2\x80\x9380 meetrit \xc3\xbclesvoolu t\xc3\xa4nasest Pahra j\xc3\xb5e autosillast Podolski kesklinnas. Samuti on 1559. aasta kinkekirja p\xc3\xb5hjal teada, et sinna viidi \xc3\xbcle talud k\xc3\xbclast, mida on nimetatud teiseks Strelnikovoks. Lisaks v\xc3\xb5ib nimetatud \xc3\xbcrikust j\xc3\xa4reldada, et tulevase Podoli asula kolm p\xc3\xb5hiosa olid Podoli k\xc3\xbcla, pogost "Pahra j\xc3\xb5el, kus asus Kristuse \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirik" ja postijaam.\n_START_SECTION_\nPodoli asula\n_START_PARAGRAPH_\nSegaduste ajal toimus Podolis aktiivne s\xc3\xb5jategevus. Kuigi kirjalikke t\xc3\xb5endeid sellest perioodist napib, on \xc3\xbches ettekandes 1606. aastal mainitud Pahra j\xc3\xb5el aset leidnud kokkup\xc3\xb5rget valitsusv\xc3\xa4gede ja Ivan Bolotnikovi \xc3\xbclest\xc3\xb5usnute vahel: "Pahral toimus lahing \xc3\xbclest\xc3\xb5usnutega ... ja \xc3\xbclest\xc3\xb5usnud said l\xc3\xbc\xc3\xbca." S\xc3\xa4ilinud tunnistuste kohaselt hoiti novembris 1606, kuu aega p\xc3\xa4rast lahingut teenistusprikaasis vangis Podoli asula preestrit Jelisseid ja Daniili kloostri p\xc3\xa4rusvalduse talupoega Daniil Mitrofanovit. Just sellest aastast p\xc3\xa4rinevadki esimesed kirjalikud andmed Podoli asulast._NEWLINE_Aastatel 1626\xe2\x80\x931628 koostatud katastriraamatute kohaselt oli Podoli asula suurim Daniili kloostrile kuulunud asustatud punktidest Pahra j\xc3\xb5e piirkonnas, \xc3\xbcletades n\xc3\xa4iteks k\xc3\xbcnnimaa suuruselt peaaegu kaks korda kloostri p\xc3\xa4rusvalduse keskuseks olnud Dobrjatino asulat. Kui arvestada, et Podoli k\xc3\xbcnnimaa \xc3\xbcletas suuruselt k\xc3\xbcmnekordselt tavaliste k\xc3\xbclade k\xc3\xbcnnimaad, siis on alust oletada, et Podoli maavalduse piirid kujunesid v\xc3\xa4lja 1550. aastateks ja seda iseloomustas ebatavaliselt stabiilne struktuur. 16. sajandi keskel oli Podolis ainult \xc3\xbcks t\xc3\xa4nav (Bol\xc5\xa1aja Serpuhhovskaja ehk Suur Serpuhhovi tee), mille m\xc3\xb5lemad \xc3\xa4\xc3\xa4red olid tihedalt t\xc3\xa4is ehitatud talumaju. Umbes asula keskel l\xc3\xb5ikas tee pooleks Pahra j\xc3\xb5gi. Kirik koos pogostiga asus v\xc3\xa4ljaspool k\xc3\xbcla piire, k\xc3\xb5rgel kaldal Podolist idas (kiriku l\xc3\xa4heduses asus veel kuni kolm preestri- ja popsitalu). Podoli k\xc3\xbcla kasvades \xc3\xbchendati see halduslikult pogostiga ja nii moodustuski Podoli asula._NEWLINE_Moskva maakonna Molotski stani kuulunud Podoli edasine kasv on vahetult seotud asulat l\xc3\xa4binud Serpuhhovi teega. Podol arenes tee\xc3\xa4\xc3\xa4rse asulana, kus lisaks leivak\xc3\xbcpsetamisele ja juurviljade kasvatamisele tegelesid elanikud veoteenustega, vedades \xc3\xbcle Pahra vankreid, saane ja t\xc3\xb5ldu. Asulas olid ka k\xc3\xb5rtsidega l\xc3\xa4bis\xc3\xb5iduhoovid, kaevandati maakivi, valget kivi ja niinimetatud Podolski marmorit. Moskvasse veeti peamiselt toiduaineid, Moskvast toodi sisse omakorda manufaktuurikaupu._NEWLINE_Hilisematel aastatel omandas Serpuhhovi tee Venemaa ja Krimmi khaaniriigi vastuseisu t\xc3\xb5ttu suure s\xc3\xb5jalis-strateegilise t\xc3\xa4htsuse. Samaaegselt kasvas Podoli t\xc3\xa4htsus kaupade \xc3\xbcmberlaadimisjaama ja l\xc3\xa4bis\xc3\xb5iduhoovina. 30. m\xc3\xa4rtsil 1687 Krimmi s\xc3\xb5jaretkede ajal anti v\xc3\xa4lja korraldus, mille kohaselt tuli Moskva ning Aht\xc3\xb5rka ja Kolomaki linnade vahele rajada 17 postijaama. Neist esimene rajati Moskva Kremli territooriumil asunud teraviljahoovi, teine aga Pahra j\xc3\xb5ele Podoli asulasse. 1696. aastal kui Vorone\xc5\xbei laevatehastes hakati ehitama Venemaale laevastikku, loodi Moskva ja Vorone\xc5\xbei vahele taas postiliin ja Podolis taastati postijaam. Rolli vahejaamana s\xc3\xa4ilitas Podol ka 18. sajandi keskpaigas. Aastatel 1743\xe2\x80\x931744 plaaniti seoses keisrinna Jelizaveta Petrovna visiidiga Kiievisse p\xc3\xbcstitada Podolisse v\xc3\xa4lipalee, kuid l\xc3\xb5puks piirduti ainult j\xc3\xa4\xc3\xa4keldri ja aidaga._NEWLINE_Asula soodne asukoht t\xc3\xb5i kaasa kiire kasvu: aastatel 1678\xe2\x80\x931704 kasvas talude arv 1,8 korda (43 talult 78 taluni), perioodil 1626\xe2\x80\x931766 suurenes aga asula pindala neljakordselt. Seejuures oli Podoli elanikkond erakordselt stabiilne ja kasvas loomuliku iibe, mitte sisser\xc3\xa4nde tulemusel._NEWLINE_1764. aastal asendati praam Pahra j\xc3\xb5el ujuvsillaga. Samal aastal sekulariseeriti Daniili kloostri maavaldused ja asula l\xc3\xa4ks aastateks 1764\xe2\x80\x931781 riikliku majanduskolleegiumi haldusalasse. Asula elanikest said riigitalupojad, mis kergendas m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt nende elu v\xc3\xb5rreldes p\xc3\xa4risorjadega (riigile tasutav andam oli madalam)._NEWLINE_18. sajandil hakati Podolis ehitama kivihooneid, esimene nende seas oli kirik. On teada, et 16.\xe2\x80\x9317. sajandini oli Kristuse \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirik puithoone ja kuulus k\xc3\xb5ige lihtsamat t\xc3\xbc\xc3\xbcpi kirikute hulka, kujutades endast viilkatusega palkmaja. 1722. aastal toimus kirikus tulekahju ja seet\xc3\xb5ttu p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus Moskva Daniili kloostri \xc3\xbclem iguumen Gerassim koos vennaskonnaga 1728. aastal Sinodi kroonuprikaasi poole palvega rajada vana kiriku asemel uus valgest kivist kirik. Vaatamata sellele v\xc3\xb5ttis uue kiriku ehitus aega \xc3\xbcle 40 aasta. 1780. aastateks oli asulas lisaks kirikule valminud ainult \xc3\xbcks kiviehitis \xe2\x80\x93 Pahra j\xc3\xb5e vasakul kaldal silla k\xc3\xb5rval asunud linnasekasvatus.\n_START_SECTION_\nLinna areng 20. sajandi alguseni\n_START_PARAGRAPH_\nKeisrinna Katariina II ukaasiga anti Podoli asulale 15. oktoobril (vkj 5. oktoobril) 1781 Podol-Pehra nime all linna\xc3\xb5igused ja sellest sai Moskva kubermangu Podolski maakonna keskus. Talunikud vormistati \xc3\xbcmber kaupmeeste ja linnakodanike seisusse. Selleks ajaks oli linnas 108 elumaja ja 856 linnaelanikku. Nende peamiseks tegevusalaks oli maakivi ja valge kivi raiumine, millest ehitati Podolski l\xc3\xa4histele ka kuulus Dubrovits\xc3\xb5 Jumalaema Ilmumise kirik. 31. detsembril (vkj 20. detsembril) 1781 anti uuele linnale ka oma vapp: "Kaks kuldset kiviraidurite t\xc3\xb6\xc3\xb6riista sinisel taustal m\xc3\xa4rgina, et elanikud rikastuvad selle t\xc3\xb6\xc3\xb6ga." Oktoobris 1782 valisid Podolski aadlikud oma esindajaks kammerh\xc3\xa4rra Aleksandr Vassilt\xc5\xa1ikovi. Hiljem pidasid seda ametit v\xc3\xbcrst Pjotr Volkonski ja kammerjunkur Andrei Katkov._NEWLINE_27. jaanuaril (vkj 16. jaanuaril) 1784 kinnitas Katariina II tavalise ristk\xc3\xbclikukujulise linnaplaani, mida iseloomustas linna keskusest l\xc3\xa4htuv t\xc3\xa4navate v\xc3\xb5rgustik. Plaan t\xc3\xb6\xc3\xb6tati v\xc3\xa4lja Peterburi ehituskomisjonis ja kandis arhitekt Ivan Lemi allkirja. Linn jagati 20 kvartaliks. 19. kvartal nimetati linnakodanike kvartaliks, 17. kvartal aadlike kvartaliks, aga nende vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4nud 18. kvartal kaupmeeste kvartaliks. Vaatamata sellele, et esimene \xc3\xbcldplaan oli professionaalselt koostatud, ei tundnud arhitekt koha reljeefi, mida iseloomustasid rohked j\xc3\xa4\xc3\xa4rakud ja n\xc3\xb5lvad. Nii parandati plaani Moskva kuberneri Lopuhhini ettepanekul: ehitust nihutati 150 s\xc3\xbclda vasakule, kus maapind oli tasasem. \xc3\x9cldplaani teostamine tekitas linnas omap\xc3\xa4rase olukorra, kus endine Podoli asula s\xc3\xa4ilis praktiliselt muutmatul kujul, kuid selle k\xc3\xb5rvale, sisuliselt t\xc3\xbchjale v\xc3\xa4ljale, ehitati uued hooned. Esmaj\xc3\xa4rjekorras valmisid riigimajad: valitsusasutuste hooned, Katariina II v\xc3\xa4lipalee, linnakool. T\xc3\xa4nases Podolskis on vana planeeringu j\xc3\xa4lgi n\xc3\xa4ha Pahra j\xc3\xb5e paremal kaldal, piki toonase planeeringu teljeks olnud Moskva teed._NEWLINE_Vaatamata staatuse t\xc3\xb5usule j\xc3\xa4i Podol-Pehra kuni 19. sajandi teise pooleni oma olemuselt tee\xc3\xa4\xc3\xa4rseks asulaks, mitte ei muutunud kaupmeeste ja t\xc3\xb6\xc3\xb6sturite linnaks. K\xc3\xbcll t\xc3\xb5i uus staatus kaasa kohalike v\xc3\xb5imuorganite moodustamise ja elanikkonna haridustaseme kasvu. Hariduse levikule aitas kaasa linnakool, mis vastavalt Katariina II ukaasile \xc3\xbche esimese riigimajana linna ehitati._NEWLINE_1796. aastal sai Podolskist keiser Paul I ukaasi kohaselt maahaldusorganita linn, millel olid k\xc3\xbcll formaalselt linna \xc3\xb5igused, kuid mis ei olnud maakonna keskus. Postijaam viidi linnast \xc3\xa4ra Molodi k\xc3\xbclla ja toodi linna tagasi alles 1801. aastal. 1802 t\xc3\xbchistas keiser Aleksander I oma isa ukaasi ja muutis Podolski taas maakonna keskuseks._NEWLINE_1812. aasta isamaas\xc3\xb5ja ajal paiknes 18.\xe2\x80\x9319. septembrini (vkj 6.\xe2\x80\x937. septembrini) 1812 Podolskis feldmarssal Mihhail Kutuzovi armee. Kutuzovi laager asus t\xc3\xa4nase Kutuzovo mikrorajooni asukohas. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast h\xc3\xb5ivasid Podolski l\xc3\xbchiajaliselt Prantsusmaa v\xc3\xa4e\xc3\xbcksused, tekitades linnale ulatuslikku kahju. Isamaas\xc3\xb5ja m\xc3\xa4lestuseks rajati aastatel 1819\xe2\x80\x931832 P\xc3\xbcha Kolmainu katedraal, mis asub t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kesklinnas Karl Marxi nimelise kultuurikeskuse vastas._NEWLINE_Just p\xc3\xa4rast Isamaas\xc3\xb5ja s\xc3\xbcndmusi kujunes v\xc3\xa4lja Podolski ajaloolise kesklinna l\xc3\xb5plik ruumiline struktuur. N\xc3\xa4iteks katedraali \xc3\xbcmbrusse rajati turuhooned. Nii kiviraiumise kui ka \xc3\xbchiskondliku elu tippajaks kujunes Moskva kindralkuberneri krahv Arseni Zakrevski v\xc3\xb5imuperiood (1848\xe2\x80\x931859). Krahv oli Podolskiga vahetult seotud oma maavalduse kaudu Ivanovskojes (t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub Ivanovskoje m\xc3\xb5isas\xc3\xbcda Podolski \xc3\xa4\xc3\xa4relinnas). Aastatel 1894\xe2\x80\x931896 muudeti linnaaed, t\xc3\xa4nane Viktor Talapihhini nimeline kultuuri- ja puhkepark, k\xc3\xb5igile ligip\xc3\xa4\xc3\xa4setavaks. Taimede istutamine linnaaeda algas 19. sajandi keskel \xe2\x80\x93 esimese puuna istutati sinna 1849. aastal krahv Zakrevski korraldusel \xc3\xbcks h\xc3\xb5bepappel._NEWLINE_Linna arengule aitas kaasa ka aastatel 1844\xe2\x80\x931847 rajatud Varssavi ehk Brest-Litovski riigimaantee. T\xc3\xa4htis s\xc3\xbcndmus oli alalise silla rajamine Pahra j\xc3\xb5ele. M\xc3\xa4letatavasti kasutati esialgu j\xc3\xb5el ujuvsilda. Talveks see demonteeriti ja kaupa veeti \xc3\xbcle j\xc3\xa4\xc3\xa4, aga suurvee perioodil kasutati hoopis praami. Aastatel 1844\xe2\x80\x931845 algas uue ajutise silla projekteerimine, aga 1862 n\xc3\xb5udis s\xc3\xb5jaminister Dmitri Maljutin linna alalise silla p\xc3\xbcstitamist. 1864. aastal p\xc3\xbcstitatud puidust sild p\xc3\xbcsis ainult aasta ja varises siis kokku. Uue silla ehitasid s\xc3\xb5jav\xc3\xa4einsenerid, kasutades ameerika sillaehitusp\xc3\xb5him\xc3\xb5tted, t\xc3\xa4nu millele p\xc3\xbcsis see sild 60 aastat. 19. sajandi keskpaigaks oli linna pindala kasvanud 106 hektarini. 1866. aastal hakkas linna l\xc3\xa4bima Moskva\xe2\x80\x93Kurski raudtee, mis andis t\xc3\xb5uke kohaliku t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse arengule._NEWLINE_L\xc3\xa4bis\xc3\xb5iduhoovides kauplemisega kogutud kapital suunati osaliselt ka tehaste rajamisse. 19. sajandi keskel olid neist tuntumad vahat\xc3\xb6\xc3\xb6stus ja nahaparkimistehas (m\xc3\xb5lemad aastast 1843), pruulikoda ja linnasetehas (m\xc3\xb5lemad aastast 1849). Sajandi esimesel poolel j\xc3\xa4i Podolsk veel suures osas kaupmeeste linnaks ja domineeriv tegevusala oli kaubandus. T\xc3\xb6\xc3\xb6stuse tormiline areng algas 19. sajandi teisel poolel._NEWLINE_1871. aastal loodi tsemendi- ja tellisetehase rajamiseks Podolski l\xc3\xa4hedale ettev\xc3\xb5te "Gubonin, Porohhov\xc5\xa1t\xc5\xa1ikov i Ko.", mille asutajad olid kaks Moskva kubermangu ettev\xc3\xb5tjat ja metseeni: Podolski maakonna Dobrjatino vallas Pahra j\xc3\xb5e paremal kaldal asuvate kivimurdude omanik Pjotr Gubonin ja arhitekt-ehitusmeister Aleksandr Porohhov\xc5\xa1t\xc5\xa1ikov. Tehased valmisid 1875. aastal Porohhov\xc5\xa1t\xc5\xa1ikovi ostetud 36 hektari suurusel maat\xc3\xbckil V\xc3\xb5polzovo k\xc3\xbclas. Samal aastal nimetati tehaseid haldav firma \xc3\xbcmber "Moskva aktsiaseltsiks tsemendi ja teiste ehitusmaterjalide tootmiseks ning nendega kauplemiseks", sest Pjotr Gubonin oli vahepeal \xc3\xa4rist lahkunud. Samal aastal saadi k\xc3\xa4tte ka aktsiaseltsi esimene toodang: portlandtsement, romaantsement, kustutamata lubi, p\xc3\xb5letatud tellised. Vaatamata sellele, et tehased t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid esimestel aastatel kahjumiga, paranes nende majanduslik olukord 19. sajandi l\xc3\xb5puks m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt ja ehitusmaterjalide tootmine tehastes kasvas 17 korda. Selleks ajaks oli tehaste p\xc3\xb5hitoodanguks saanud tsement, mis moodustas 1913. aastaks 95% linnast eksporditavast kaubast. Podolski tsementi kasutati Moskva Punase v\xc3\xa4ljaku trib\xc3\xbc\xc3\xbcnide, Moskva ajaloomuuseumi ja Moskva linnaduuma hoone ehitamiseks._NEWLINE_1900. aastal ostis Podolskis t\xc3\xbcki maad Ameerika \xc3\x9chendriikide firma Singer Manufacturing Company, mis tegeles \xc3\xb5mblusmasinate tootmisega, ja asus sinna rajama oma esimest tehast Venemaal. Singer tuli Venemaa turule juba 1860. aastatel, ent Podolski tehase rajamiseni valmis kogu toodang v\xc3\xa4lismaal ja tuli Venemaale sisse vedada, mis t\xc3\xb5stis aga oluliselt \xc3\xb5mblusmasinate hinda. Just soov toodangu hinda all hoida m\xc3\xb5jutas Singerit alustama tootmist Venemaal. Esimesed, koduseks kasutamiseks m\xc3\xb5eldud \xc3\xb5mblusmasinad valmisid Podolski tehases juba 1902. aastal. Tootmine kasvas kuni 1917. aasta revolutsioonini. 1917. aastal asus tehase territooriumil 37 tootmiskorpust ja seal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas \xc3\xbcle 5000 inimese. 1915. aastal anti \xc3\xbcks korpustest rendile Baltimaadelt s\xc3\xb5jategevuse eest evakueeritud Zemgori s\xc3\xb5jatehasele, mis tootis m\xc3\xbcrske. Samal aastal algas ka kaablitehase rajamine, kuid see katkes kaks aastat hiljem revolutsiooni t\xc3\xb5ttu._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6stustoodangu kasvuga kaasnes ka rahvastiku kasv, kusjuures Podolskist sai Moskva oblasti k\xc3\xb5ige kiiremini kasvava elanikkonnaga linn. Linnaelanike arvu kasv ja sellele vastav linna territooriumi laienemine aitas kaasa ka sotsiaalsf\xc3\xa4\xc3\xa4ri, eelk\xc3\xb5ige tervishoiu ja hariduse arengule. 1866. aastast p\xc3\xa4rinevad esimesed andmed Podolski maakonnahaigla kohta, mis 1868 organiseeriti \xc3\xbcmber semstvo haiglaks. Haigla v\xc3\xa4hene mahutavus (haigla asus v\xc3\xa4ikeses kahekorruselises tellistest hoones Moskva t\xc3\xa4naval ja seal oli vaid 42 voodikohta) ja 1871. aastal linnas puhkenud kooleraepideemia t\xc3\xb5ukasid semstvovalitsust linna uue haigla ehitamisele. Uue haigla nurgakivi pandi 1875. aastal ja see valmis viis aastat hiljem, 1880. 1882 haiglat laiendati, sinna loodi viis eraldi osakonda, sealhulgas ka s\xc3\xbcnnitusosakond. 1887 asutati Podolski esimene t\xc3\xbctarlaste prog\xc3\xbcmnaasium ja 1895 avati Kozlovi-nimeline k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6\xc3\xb5ppeasutus. Paralleelselt Singeri vabriku ehitamise ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse edasise arenguga rajati linna mitmed olulised hooned, enamik neist kivist: linnaduuma ja panga hoone (1901), t\xc3\xbctarlaste g\xc3\xbcmnaasium (1903), Punane turg (1910), Singeri tehase tarbijate\xc3\xbchistu hoone (1911). Kaupmees Tolku\xc5\xa1ev avas Podolskis esimese kino. 1914. aastal valmis linna esimene elektrijaam, 1917. aastal anti k\xc3\xa4iku veev\xc3\xb5rk ja ehitati arhitekt Vladimir \xc5\xa0uhhovi projekteeritud veetorn.\n_START_SECTION_\nRevolutsioon ja n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu kehtestamine\n_START_PARAGRAPH_\nVaatamata m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsele edule majandusvaldkonnas oli Podolski sotsiaalne ja poliitiline olukord 1910. aastatel sarnaselt \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud riigiga keeruline. Majanduse orienteerumine s\xc3\xb5jaaja vajadustele, t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eva pikendamine, probleemid toiduainetega varustamisel ja muud tegurid suurendasid t\xc3\xb6\xc3\xb6liste rahulolematust. Linnas levis bol\xc5\xa1evistlik propaganda, selleks kasutati \xc3\xa4ra haigekassasid, n\xc3\xa4iteringe ja kooperatiive. 13. m\xc3\xa4rtsi (vkj 28. veebruaril) 1917 \xc3\xb6\xc3\xb6sel j\xc3\xb5udsid linna esimesed teated monarhia kukutamisest ning juba j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval toimusid ligi 7000 osav\xc3\xb5tjaga meeleavaldused Petrogradi ja Moskva t\xc3\xb6\xc3\xb6liste toetuseks._NEWLINE_Samal ajal moodustati 150 inimesest koosnev Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6rahva saadikute n\xc3\xb5ukogu. N\xc3\xb5ukogu t\xc3\xa4itevkomitee esimeheks valiti bol\xc5\xa1evik Nikolai T\xc5\xa1i\xc5\xbeov. Lisaks bol\xc5\xa1evikele kuulusid n\xc3\xb5ukogusse men\xc5\xa1evikud, esseerid ja anarhistid. 14. m\xc3\xa4rtsil (vkj 1. m\xc3\xa4rtsil) kujundati s\xc3\xb5durite toel \xc3\xbcmber kohalik politsei ja moodustati rahvamalev, v\xc3\xb5eti oma kontrolli alla telegraaf. Samal p\xc3\xa4eval nimetati n\xc3\xb5ukogu \xc3\xbcmber Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja soldatite saadikute n\xc3\xb5ukoguks. 4. aprillil (vkj 22. m\xc3\xa4rtsil) kehtestati linna ettev\xc3\xb5tetes kaheksatunnine t\xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4ev ja moodustati tehastes t\xc3\xb6\xc3\xb6liste komiteed. Kuna Venemaa Ajutine Valitsus oli keeldunud n\xc3\xb5ukogude tegevust rahastamast, kohustati Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6lisi tasuma 0,5\xe2\x80\x932% oma sissetulekust n\xc3\xb5ukogu toetusfondi._NEWLINE_Paralleelselt t\xc3\xb6\xc3\xb6liste organite moodustamisele oli Podolskis loodud ka Ajutisele Valitsusele alluv \xc3\xbchiskondlike organisatsioonide maakonnakomitee eesotsas kellegi Tihhomiroviga._NEWLINE_Samm-sammult tugevnes bol\xc5\xa1evike positsioon ja kasvas nende toetajate hulk. 16. m\xc3\xa4rtsil (vkj 3. m\xc3\xa4rtsil) 1917 toimunud koosolekul arutati VSDTP maakonnakomitee loomise k\xc3\xbcsimust. Organ loodi m\xc3\xa4rtsi keskel toimunud teisel parteikoosolekul. 24. juulil (vkj 11. juulil) hakkas ilmuma ajaleht "Izvestija Podolskogo Soveta rabot\xc5\xa1ihh i soldatskihh deputatov" ("Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja soldatite saadikute n\xc3\xb5ukogu s\xc3\xb5numid"), millest kasvas hiljem v\xc3\xa4lja t\xc3\xa4naseni ilmuv kohalik ajaleht Podolskii rabot\xc5\xa1ii (Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6line) ja mis kujunes oluliseks vahendiks bol\xc5\xa1evistliku propaganda tegemisel._NEWLINE_Revolutsiooniliste meeleolude s\xc3\xbcvenedes oli enamik ettev\xc3\xb5tjaid sunnitud oma tehased sulgema. Samal ajal s\xc3\xbcvenes nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil bol\xc5\xa1evike ja men\xc5\xa1evike vastasseis._NEWLINE_Septembris 1917 toimusid Podolskis maakonna semstvo valimised. 42 kohast said bol\xc5\xa1evikud endale 15, seejuures Podolski linnale ette n\xc3\xa4htud 4 kohast v\xc3\xb5tsid bol\xc5\xa1evikud 3 kohta._NEWLINE_7. novembril (vkj 25. oktoobril) 1917 alustasid bol\xc5\xa1evikud oktoobrirevolutsiooni raames v\xc3\xb5imu l\xc3\xb5plikku \xc3\xbclev\xc3\xb5tmist ka Podolskis. Samal p\xc3\xa4eval moodustas Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja soldatite saadikute n\xc3\xb5ukogu revolutsioonilise komitee, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja linnas v\xc3\xb5imuhaaramise plaani. See viidi erilise vastupanuta juba samal p\xc3\xa4eval ellu, kuid olukorra muutis keeruliseks asjaolu, et l\xc3\xa4heduses asuvat Moskvat kontrollis endiselt Ajutine Valitsus. Podolski revolutsiooniline komitee keeldus siiski Ajutisele Valitsusele ustavaks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud j\xc3\xb5udude ultimaatumeid t\xc3\xa4itmast ja andis oma panuse ka Moskvas revolutsiooni \xc3\xb5nnestumisse. Nimelt suleti 11. novembril (vkj 29. oktoobril) 1917 linnas veel viimased t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad ettev\xc3\xb5tted ja saadeti Moskvasse vabatahtlike \xc3\xbcksused, kes aitasid seal bol\xc5\xa1evike v\xc3\xb5imu kehtestada. P\xc3\xa4rast bol\xc5\xa1evike v\xc3\xb5imuletulekut Moskvas oli kindlustatud ka nende positsioon Podolskis.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb5ukogude periood\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed aastad p\xc3\xa4rast monarhia kukutamist olid Podolski jaoks rasked: j\xc3\xa4tkus t\xc3\xb6\xc3\xb6stustoodangu v\xc3\xa4henemine, suurenes t\xc3\xb6\xc3\xb6puudus, lahendamata oli elanikkonna varustamine toiduainetega ja \xc3\xbchistranspordi k\xc3\xbcsimus. Kohalik t\xc3\xb6\xc3\xb6stus allutati n\xc3\xb5ukogude vahendusel partei maakonna-, hiljem rajoonikomiteele. N\xc3\xb5ukogude majanduspoliitika \xc3\xbcheks aluseks oli eraettev\xc3\xb5tete riigistamine. Singeri tehas, mille omanik andis sulgemise v\xc3\xa4ltimiseks 1917. aastal rendile Ajutisele Valitsusele, riigistati novembris 1918, kuid tehast t\xc3\xb6\xc3\xb6s hoida ei suudetud ja tootmine seiskus. Esimesed n\xc3\xb5ukogude \xc3\xb5mblusmasinad suudeti tehases valmistada alles 1924. aastal. Samuti riigistati Podolski tsemendi- ja laskemoonatehased._NEWLINE_Vene kodus\xc3\xb5ja algus sundis n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu uuesti s\xc3\xb5jat\xc3\xb6\xc3\xb6stust k\xc3\xa4ivitama. Kuna mitmed laskemoonatehased olid langenud valgekaartlaste kontrolli alla, otsustati Podolskisse ehitada uus padrunitehas. Osaliselt v\xc3\xb5ttis uus ettev\xc3\xb5te \xc3\xbcle endise laskemoonatehase Zemgor hooned. S\xc3\xbcgisel 1919 hakati seal tootma padrunih\xc3\xbclsse ja \xc3\xbcmber t\xc3\xb6\xc3\xb6tlema v\xc3\xa4lismaiseid padruneid. 2. mail 1919 avati Podolskis veduriremonditehas, millele anti hiljem Sergo Ord\xc5\xbeonikidze nimi. See tehas asus endise kaabli- ja vasejuhtmete tehase hoonetes._NEWLINE_Kodus\xc3\xb5ja aastatel v\xc3\xa4henes linna elanikkond m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt: 1920. aastal elas seal veel vaid 12 000 inimest. P\xc3\xa4rast kodus\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse uut kasvu 1920. aastate keskel hakkas kasvama ka Podolski elanikkond: 1926. aastal elas seal juba 19 800 inimest, mis t\xc3\xb5i elamispindade v\xc3\xa4hesuse t\xc3\xb5ttu kaasa \xc3\xbcleasustatuse ja isegi t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse. Sel perioodil taask\xc3\xa4ivitati ja rajati mitmeid uusi ettev\xc3\xb5tteid, pandi alus tekstiilit\xc3\xb6\xc3\xb6stusele. 1923. aastal hakati rajama uusi elamuid. 1926. aastal anti k\xc3\xa4iku linna esimene autobussiliin ja 1927. aastal alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d Podolski raadiojaam._NEWLINE_Esimestel viisaastakutel j\xc3\xa4tkus t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse kasv. 1931. aastal kujundati Podolski veduriremonditehas \xc3\xbcmber naftat\xc3\xb6\xc3\xb6stusele krakkimisseadmeid tootvaks tehaseks ja valmistati rekordiliselt l\xc3\xbchikese ajaga esimene krakkimisseade NSV Liidus. Suurendati masinaehitustehase v\xc3\xb5imsust ja \xc3\xb5mblusmasinate tootmist, mida n\xc3\xbc\xc3\xbcd suudeti toota t\xc3\xa4ies ulatuses kodumaistest detailidest. 1932. aastal valmis tehases toonase Euroopa suurim valutsehh. Sama tehas tootis juulist 1934 kuni 1939. aastani Pjotr Mo\xc5\xbearovi v\xc3\xa4lja t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud mootorrattaid PMZ-A-750. Esimest partiid k\xc3\xa4is vastu v\xc3\xb5tmas rasket\xc3\xb6\xc3\xb6stuse rahvakomissar Sergo Ord\xc5\xbeonikidze isiklikult. Veidi enne Suurt Isamaas\xc3\xb5da asuti tehases tootma Saksa mootorratta Wanderer koopiana loodud mootorrattaid Strela, kuid neid j\xc3\xb5uti v\xc3\xa4lja lasta vaid \xc3\xbcks v\xc3\xa4ike partii, sest siis h\xc3\xa4\xc3\xa4lestati tehas \xc3\xbcmber s\xc3\xb5javarustusele. 1935. aastal avati Podolski akumulaatorite tehas, mis oli esimene omataoline NSV Liidus. Lisaks mainitutele rajati veel muidki suuri ettev\xc3\xb5tteid \xe2\x80\x93 leivatehas, limonaaditehas, lihakombinaat, valu-valtsimistehas jmt._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6stuse kasvuga kaasnes j\xc3\xa4tkuv rahvastiku kasv: kui 1926. aastal elas Podolskis 19 700 inimest, siis 1939. aastal juba 72 000 inimest. Maapuuduse t\xc3\xb5ttu liitis \xc3\x9clevenemaalise Keskt\xc3\xa4itevkomitee presiidium oma 30. aprilli 1930 otsusega Podolskiga V\xc3\xb5polzovo, Dobrjatino, Ivanovskoje ja \xc5\xa0ept\xc5\xa1iki k\xc3\xbclad, samuti tsemenditehase asula. 1936. aastal liideti Podolskiga veel Beljajevo, Salkovo ja Feti\xc5\xa1t\xc5\xa1evo k\xc3\xbclad ning hulgaliselt metsamaad. 11. juunil 1936 arvati linna piiridesse ka Kutuzovo asula ning selle juurde kuuluv t\xc3\xb6\xc3\xb6lisk\xc3\xbcla ja metsad. Samal ajal rajati Ord\xc5\xbeonikidze tehase t\xc3\xb6\xc3\xb6liste jaoks kaks uut t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasulat. 1930. aastate keskel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Mosoblprojekt v\xc3\xa4lja Suur-Podolski plaani, mis n\xc3\xa4gi ette linna jagamise elamu- ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stusrajoonideks. Neil aastatel rajati uued elamukvartalid ja p\xc3\xb6\xc3\xb6rati erilist t\xc3\xa4helepanu transpordi\xc3\xbchenduste loomisele. 1932. aastal asendati \xc3\xbcle Pahra j\xc3\xb5e kulgev puidust sild l\xc3\xb5puks betoonsillaga. 30. juulil 1939 algas regulaarne elektrirongide liiklus marsruudil Podolsk\xe2\x80\x93Moskva. Avati ka mitmed \xc3\xbchiskondlikud asutused: Lepse nimeline kultuurikeskus (1930), laste kultuuri- ja puhkepark (1938), linna t\xc3\xb6\xc3\xb6listele loodi 1935. aastal \xc3\x9cleliidulise Pol\xc3\xbctehnilise Kaug\xc3\xb5ppeinstituudi \xc3\xb5ppe- ja konsultatsioonipunkt._NEWLINE_Suure Isamaas\xc3\xb5ja alguses 1941. aastal kujundati Podolskist kindluslinn, mis pidi kaitsma Moskvat v\xc3\xb5imalike r\xc3\xbcnnakute eest l\xc3\xb5unast. Juulis 1941 moodustati linnaelanikest rahvav\xc3\xa4e pataljon, mis l\xc3\xb5puks liideti Moskva Kirovi rajooni rahvav\xc3\xa4e diviisiga. Oktoobris 1941 suundus rindele Mihhail Kalinini nimelise tehase vabatahtlike t\xc3\xb6\xc3\xb6liste polk. 5. oktoobril 1941 saadeti Podolski jalav\xc3\xa4ekooli kursandid kaitsma Malojaroslavetsit; suurem osa nende isikkoosseisust hukkus lahingutes, kuid koos 43. armee \xc3\xbcksustega \xc3\xb5nnestus neil sakslaste pealetung ajutiselt pidurdada. Lahingute tulemusel v\xc3\xb5idetud aeg v\xc3\xb5imaldas Moskva kaitseks juurde tuua t\xc3\xa4iendavaid \xc3\xbcksusi ja sulgeda vaenlasele tee Moskvasse l\xc3\xa4bi Podolski._NEWLINE_12. oktoobril 1941 liideti Podolsk Riikliku Kaitsekomitee otsusega Moskva kaitsetsooni. Kuigi tervikuna pommitati Podolski v\xc3\xa4he, toimusid m\xc3\xb5ned \xc3\xb5hur\xc3\xbcnnakud, mis olid suunatud peamiselt kahe objekti vastu: p\xc3\xbc\xc3\xbcti h\xc3\xa4vitada silda \xc3\xbcle Pahra j\xc3\xb5e ja t\xc3\xa4nase Lenini v\xc3\xa4ljaku \xc3\xa4\xc3\xa4res asuvat pangahoonet. Nende r\xc3\xbcnnakute k\xc3\xa4igus said kahjustusi ka elumajad. 27. oktoobril 1941 toimunud \xc3\xb5hulahingus Podolski l\xc3\xa4histel hukkus silmapistev h\xc3\xa4vituslendur Viktor Talapihhin._NEWLINE_11. septembril 1943 viidi Podolskisse Amerovo suvelaagrist \xc3\xbcle naissnaiprite kool, mis tegutses kokku 27 kuud. Podolski linna ja rajooni territooriumile rajati 30 v\xc3\xa4lihaiglat. Kokku saadeti linnast ja rajoonist aastatel 1941\xe2\x80\x931945 s\xc3\xb5tta 40 000 inimest._NEWLINE_Nii oli Podolski elu allutatud s\xc3\xb5ja-aastatel t\xc3\xa4ielikult kaitsere\xc5\xbeiimile. Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tted h\xc3\xa4\xc3\xa4lestati suuremas osas \xc3\xbcmber s\xc3\xb5jat\xc3\xb6\xc3\xb6stusele: valmistati laskemoona, remonditi tanke ja muud s\xc3\xb5jatehnikat. Ord\xc5\xbeonikidze-nimeline masinaehitustehas tootis tankidele T-40 ja h\xc3\xa4vituslennukitele Il-2 soomuskorpusi. Novembriks 1941 evakueeriti tehas Podolskist ja selle ruumidesse paigutati teine tehas, mis tootis tankimiine, labidaid, soomustatud vedureid jpm. 1942. aastal toodi samadesse hoonetesse veel lisaks Taganrogist evakueeritud tehas Krasn\xc3\xb5i kotel\xc5\xa1t\xc5\xa1ik (Punane katelsepp), mis j\xc3\xa4tkas ka Podolskis katelde tootmist. Linnast evakueeritud Ord\xc5\xbeonikidze-nimeline masinaehitustehas andis 1. jaanuaril 1942 43. armeele \xc3\xbcle soomusrongi Podolskii rabot\xc5\xa1ii (Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6line)._NEWLINE_P\xc3\xa4rast s\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu viidi linna ettev\xc3\xb5tted taas \xc3\xbcle rahuaja toodangule, mis t\xc3\xb5i esmalt kaasa taas j\xc3\xa4rsu tootmise v\xc3\xa4henemise (1946. aastal v\xc3\xa4henes linna ettev\xc3\xb5tete toodang s\xc3\xb5ja-aastatega v\xc3\xb5rreldes kolm korda). Seda vaatamata uute tehaste avamisele \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4rast s\xc3\xb5da alustasid linnas t\xc3\xb6\xc3\xb6d katsetehased Lut\xc5\xa1 (Kiir) ja GIREDMET, samuti konstruktorb\xc3\xbcroo Gidropress tootmis\xc3\xbcksus. S\xc3\xb5jaeelne t\xc3\xb6\xc3\xb6stustoodangu tase \xc3\xbcletati esmakordselt 1948. aastal. T\xc3\xb6\xc3\xb6stuse kiire areng v\xc3\xb5imaldas esimesel s\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsel viisaastakul suurendada Podolski linna eelarvet \xc3\xbcle kahe korra. Suur osa rahast investeeriti linnamajandusse, ise\xc3\xa4ranis t\xc3\xb5hustades linna taristuid. 1948. aastal saavutas Podolsk Vene NFSV linnade heakorrav\xc3\xb5istlustel esikoha. Aastatel 1949\xe2\x80\x931950 viidi l\xc3\xb5pule tammi rajamine Pahra j\xc3\xb5ele. Algas uute elamurajoonide rajamine linna edelaossa Kutuzovosse, Guljovosse ja Krasnaja Gorkasse._NEWLINE_1950. aastatel j\xc3\xa4tkus Podolskis t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse areng. K\xc3\xa4iku anti veel terve rida uusi tehaseid: masinaehituse, ehitusdetailide ja keemia-metallurgiatehas (1954), \xc3\xbcmarate emaileeritud juhtmete tehas (1956). 1950. aastate alguses revideeriti ka linna \xc3\xbcldplaneeringut. Vastavalt t\xc3\xa4psustatud plaanile pidi elamuehitus keskenduma Podolski edelaossa, linna idaosas keelustati see t\xc3\xa4ielikult. 10.\xe2\x80\x9311. juunini 1957 toimusid linnas massilised rahutused, mille kutsus esile miilitsat\xc3\xb6\xc3\xb6taja tapmine kinnipeetud autojuhi poolt. Kuigi v\xc3\xb5imud nimetasid toimunut joobes kodanike r\xc3\xbchmade huligaanitsemiseks, osales rahutustes ligi 3000 inimest. 1959. aastaks elas linnas juba 129 000 inimest._NEWLINE_Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6stusettev\xc3\xb5tted tegutsesid edukalt ka j\xc3\xa4rgmistel k\xc3\xbcmnenditel ja aitasid seel\xc3\xa4bi parandada linna elukvaliteeti. 1962. aastal kiitis Moskva oblasti n\xc3\xb5ukogu t\xc3\xa4itevkomitee heaks Podolski uue \xc3\xbcldplaneeringu, mis n\xc3\xa4gi ette uuenduslike linnaehitusp\xc3\xb5him\xc3\xb5tete kasutuselev\xc3\xb5tmise ja suurte, 6000 \xe2\x80\x93 10 000 elanikuga mikrorajoonide rajamise. Linnaga liideti Novo-S\xc3\xb5rovo t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasula. 1979. aastaks kasvas linnaelanike arv 201 700 inimeseni. Nii sai Podolskist esimene Moskva oblasti linn, mille rahvaarv \xc3\xbcletas 200 000 piiri._NEWLINE_18. jaanuaril 1971 autasustati linna tema elanike saavutuste eest t\xc3\xb6\xc3\xb6stuses T\xc3\xb6\xc3\xb6punalipu ordeniga.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4himinevik\n_START_PARAGRAPH_\n21. sajandi alguses on Podolsk Moskva oblasti \xc3\xbcks suuremaid t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslinnu, mille territooriumil asub \xc3\xbcle k\xc3\xbcmne suure tootmisettev\xc3\xb5tte. Lisaks sellele on Podolsk koduks k\xc3\xb5rgtehnoloogiaettev\xc3\xb5tetele: linnas asub arvukalt \xc3\xbcleriigilise t\xc3\xa4htsusega teadusettev\xc3\xb5tteid, millest mitmed on seotud tuumauuringute ja tuumaseadmete valmistamisega._NEWLINE_Vaatamata NSV Liidu lagunemise j\xc3\xa4rel tekkinud raskustele majandus- ja sotsiaalvaldkonnas Podolski areng ei peatunud. 1996. aastal toimusid esimesed linnapea otsevalimised, mille v\xc3\xb5itis \xc3\xbclekaalukalt alates 1990. aastast Podolski linna t\xc3\xa4itevkomiteed juhtinud Aleksandr Nikulin. Aastatel 1996\xe2\x80\x931999 avati Podolskis rida olulisi \xc3\xbchiskondlikke hooneid ja asutusi: noortepalee (1996), Moskva oblasti ainus vere- ja laste gastroenteroloogia keskus (1997), kiirabijaam (1999), veteranide maja (1999), narkoloogiakeskus jmt. Samuti j\xc3\xa4tkusid heakorrat\xc3\xb6\xc3\xb6d ja teedeehitus. Lisaks mitmete t\xc3\xa4navate rekonstrueerimisele (eelk\xc3\xb5ige puudutas see Kirovi ja Kurski t\xc3\xa4navat) valmis aastatel 1998\xe2\x80\x931999 rekordilise kiirusega vana silla asemele rajatud uus betoonsild \xc3\xbcle Pahra j\xc3\xb5e. Alates 1993. aastast on Podolskis tegutsenud kohalik telekanal._NEWLINE_1999. aasta linnapea valimistel valiti Aleksandr Nikulin uuesti ametisse tagasi. 1. mail 2001 avati Podolski esimene trollibussiliin ja t\xc3\xa4naseks tegutseb neid linnas juba neli. 12. m\xc3\xa4rtsil 2003 lahkus linnapea Nikulin tervislikel p\xc3\xb5hjustel ametist. Mais 2003 valiti uueks linnapeaks Aleksandr Fokin. 2004. aastal anti Podolskile oblastilise alluvusega linna staatus._NEWLINE_Kevadel 2005 sattus Podolsk suure skandaali keskmesse, kui 22. aprillil esitati linnapea Fokinile ametlik s\xc3\xbc\xc3\xbcdistus oma peamise konkurendi Pjotr Zabrodini m\xc3\xb5rva organiseerimises 2002. aastal. Juunis 2002 avasid tundmatud isikud Zabrodini ametiauto pihta tule \xe2\x80\x93 autos viibinud kolmest inimesest kaks hukkusid, kaasa arvatud Zabrodin. Fokin vahistati. 9. novembril 2005 leiti ta pooduna vangla Matrosskaja ti\xc5\xa1ina haigla palatist._NEWLINE_Detsembris 2005 asus linnapea kohuseid t\xc3\xa4itma Nikolai Pestov ja 12. m\xc3\xa4rtsil 2006 valiti ta 83,03% valijate toetusel uueks linnapeaks._NEWLINE_Aastatel 2006\xe2\x80\x932011 tehti Podolskis ulatuslikke heakorrat\xc3\xb6id: 2006. aastal rajati Lenini v\xc3\xa4ljakule P\xc3\xb5lvkondade skv\xc3\xa4\xc3\xa4r koos linnakellaga; 2008. aastal avati uuendatud Katariina skv\xc3\xa4\xc3\xa4ril Podolskile linna \xc3\xb5igused andnud keisrinna Katariina II ausammas, samuti viidi l\xc3\xa4bi kultuurikeskuse Oktjabr kapitaalremont koos selle juures asuva v\xc3\xa4ljaku remondiga, mille raames p\xc3\xbcstitati sinna valgusmuusikaga purskkaev; Suure Isamaas\xc3\xb5ja v\xc3\xb5idu 65. aastap\xc3\xa4evaks avati 6. mail 2010 uuendatud Au v\xc3\xa4ljak (varem kandis see Oktoobrirevolutsiooni 50. aastap\xc3\xa4eva v\xc3\xa4ljaku nime), kuhu rajati m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rgid NSV Liidu poolel v\xc3\xb5idelnud v\xc3\xa4lismaistele s\xc3\xb5duritele (internatsionalistidele) ja tagalas oma panuse andnud t\xc3\xb6\xc3\xb6listele. Oluline s\xc3\xbcndmus oli uue maanteesilla avamine linna p\xc3\xa4eval 3. oktoobril 2009 Kutuzovskaja raudteepeatuse l\xc3\xa4hedal Moskva\xe2\x80\x93Serpuhhovi raudtee 45. kilomeetril ja Podolski maantee 11. kilomeetril. Enam kui 500 meetri pikkuse silla avamine v\xc3\xb5imaldas likvideerida senise v\xc3\xa4hese l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5imega raudtee\xc3\xbcles\xc3\xb5idu._NEWLINE_2006. aastal hakati ette valmistama Podolski uut \xc3\xbcldplaneeringut, mida ei olnud \xc3\xbcle vaadatud ega muudetud alates 1975. aastast. V\xc3\xb5ttes arvesse ulatuslikku ehitustegevust ning 2010. aasta alguses toimunud linnapiiride laiendamist endise s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e lennuv\xc3\xa4lja ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elaste elamurajooni arvel, pidid spetsialistid andma hinnangu senisele linnaehitusele ja tegema ettepanekud Podolski edasiseks terviklikuks arendamiseks, v\xc3\xb5ttes eesm\xc3\xa4rgiks nii mugava elukeskkonna kujundamise kui ka samaaegselt tingimuste loomise linna t\xc3\xb6\xc3\xb6stusliku potentsiaali arenguks. Oktoobris 2011 andis uuele \xc3\xbcldplaneeringule heakskiidu Moskva oblasti valitsus._NEWLINE_13. m\xc3\xa4rtsil 2011 toimunud linnapea valimistel valiti 84,84% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltega ametisse tagasi senine linnapea Nikolai Pestov._NEWLINE_2012. aastal sai Podolsk ajakirja Sekret firm\xc3\xb5 koostatud Venemaa linnade paremusj\xc3\xa4rjestuses teise koha.\n_START_SECTION_\nLinna juhtimine\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski linna kohalik omavalitsus, selle \xc3\xb5iguslikud, majanduslikud ja rahanduslikud alused on s\xc3\xa4testatud Podolski linna p\xc3\xb5him\xc3\xa4\xc3\xa4ruses, mille v\xc3\xb5ttis 14. m\xc3\xa4rtsil 2007 vastu Podolski linna saadikute n\xc3\xb5ukogu._NEWLINE_Podolski linna omavalitsusorganid on j\xc3\xa4rgmised: linna saadikute n\xc3\xb5ukogu (esinduskogu), linnapea, linnavalitsus ja linna kontrollorgan, millel k\xc3\xb5igil on oma vastutusvaldkonna piires t\xc3\xa4ielikud volitused kohaliku t\xc3\xa4htsusega k\xc3\xbcsimuste lahendamiseks. Podolski linna kohaliku omavalitsuse asutused ei kuulu riigiv\xc3\xb5imu teostavate asutuste s\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_Podolski linna saadikute n\xc3\xb5ukogu on kohaliku omavalitsuse esinduskogu, kuhu kuulub 25 saadikut, kes valitakse vabadel salajastel valimistel \xc3\xbchemandaadilistest ringkondadest viieks aastaks. Kasutusel on majoritaarne valimiss\xc3\xbcsteem. Linnan\xc3\xb5ukogu saadikuks v\xc3\xb5ib valida Venemaa F\xc3\xb6deratsiooni kodaniku, kellel on vastavalt f\xc3\xb6deraalseadustele olemas valimis\xc3\xb5igus; samuti v\xc3\xb5ib linnan\xc3\xb5ukogusse valida v\xc3\xa4lisriigi kodaniku, kes elab alaliselt ja legaalselt Podolski linna territooriumil. Saadikud t\xc3\xa4idavad reeglina oma ameti\xc3\xbclesandeid osakoormusega ja muu t\xc3\xb6\xc3\xb6 k\xc3\xb5rvalt. T\xc3\xa4iskoormusega saadikuna t\xc3\xb6\xc3\xb6tavate isikute osakaal ei tohi \xc3\xbcletada 10% linnan\xc3\xb5ukogu koosseisust. Linna saadikute n\xc3\xb5ukogu esimees ja tema aset\xc3\xa4itja valitakse saadikute seast n\xc3\xb5ukogu kodukorras s\xc3\xa4testatud tingimustel. M\xc3\xb5lemal ametikohal on ette n\xc3\xa4htud t\xc3\xa4iskoormus._NEWLINE_Podolski linna k\xc3\xb5rgeim ametiisik on linnapea, kes valitakse viieks aastaks vabadel salajastel valimistel, milles on lubatud osaleda k\xc3\xb5igil linna territooriumil elavatel valimis\xc3\xb5igusega kodanikel. Linnapea suhtes teostab j\xc3\xa4relevalvet linna saadikute n\xc3\xb5ukogu, mille ees linnapea on \xc3\xbchtlasi aruandekohustuslik._NEWLINE_Linnavalitsus on juriidiline isik, millel on eelk\xc3\xb5ige t\xc3\xa4idesaatev funktsioon. Linnavalitsus allub kohaliku t\xc3\xa4htsusega k\xc3\xbcsimustes linna saadikute n\xc3\xb5ukogule ja riikliku t\xc3\xa4htsusega k\xc3\xbcsimustes riigiv\xc3\xb5imu asutustele. Linnavalitsuse moodustab linnapea vastavalt saadikute n\xc3\xb5ukogu kinnitatud linnavalitsuse struktuurile._NEWLINE_Podolski linna kontrollorgani eesm\xc3\xa4rk on teostada j\xc3\xa4relevalvet linna eelarve t\xc3\xa4itmise \xc3\xbcle, j\xc3\xa4lgida, et linna eelarve projekt koostatakse ja vaadatakse l\xc3\xa4bi etten\xc3\xa4htud korras, kontrollida eelarve t\xc3\xa4itmise aruandeid ning linnavara kasutamist. Kontrollorgani moodustab saadikute n\xc3\xb5ukogu ja see t\xc3\xa4idab oma \xc3\xbclesandeid vastavalt kontrollorgani m\xc3\xa4\xc3\xa4rusele.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski v\xc3\xb5ib kirjeldada Moskva-l\xc3\xa4hedase d\xc3\xbcnaamiliselt areneva t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslinnana, mis on \xc3\xbcks Moskva oblasti viiest majanduslikult enam arenenud piirkonnast. 2011. aasta andmetel oli Podolsk Moskva oblastis kolmandal kohal k\xc3\xb5igi majandusvaldkondade toodangu kogumahult ja teisel kohal t\xc3\xb6\xc3\xb6stustoodangu kogumahult. Peamisteks majandusharudeks on t\xc3\xb6\xc3\xb6tlev t\xc3\xb6\xc3\xb6stus (46%), elektrienergia, gaasi ja vee tootmine ning nendega varustamine (43%), teadus (4%), ehitus (3%) ning transport ja side (2%)._NEWLINE_K\xc3\xa4sik\xc3\xa4es t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse kasvuga on toimunud kahjumiga t\xc3\xb6\xc3\xb6tavate suurte ja keskmiste ettev\xc3\xb5tete likvideerimine: 2011. aasta andmetel oli nende osakaal 10%, nende koguarv v\xc3\xa4henes aga 16 ettev\xc3\xb5ttelt 10 ettev\xc3\xb5ttele. Vaatamata arvu v\xc3\xa4henemisele kasvas taoliste ettev\xc3\xb5tete kahjum aastaga siiski 1,3 korda. Linna 21 t\xc3\xb6\xc3\xb6stuspargis tegutses 2010. aastal 813 ettev\xc3\xb5tet ja \xc3\xbcksikisikust ettev\xc3\xb5tjat._NEWLINE_2011. aastal oli Podolski suurte ja keskmiste ettev\xc3\xb5tete t\xc3\xb6\xc3\xb6tajate keskmine t\xc3\xb6\xc3\xb6tasu 35 444 rubla (v\xc3\xb5rreldes 2006. aastaga oli see kasvanud kaks korda ja v\xc3\xb5rreldes 2009. aastaga 35%). K\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgemad palgad ja k\xc3\xb5ige suurem palgat\xc3\xb5us oli teadussektoris (70 012 rubla), k\xc3\xb5ige madalamad palgad aga hariduses (18 774 rubla) ja kultuuris (15 767 rubla)._NEWLINE_Detsembris 2011 oli linna keskmine pension 9148 rubla.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ikeettev\xc3\xb5tlus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cle 80% Podolski firmadest ja f\xc3\xbc\xc3\xbcsilisest isikust ettev\xc3\xb5tjatest liigituvad v\xc3\xa4ikeettev\xc3\xb5tluse alla. 2011. aastal oli taolisi ettev\xc3\xb5tteid ja ettev\xc3\xb5tjaid kokku 7607. V\xc3\xa4ikeettev\xc3\xb5tluses oli tegev \xc3\xbcle 38 000 inimese, see t\xc3\xa4hendab \xe2\x80\x93 \xc3\xbcle 40% t\xc3\xb6\xc3\xb6tavast elanikkonnast. V\xc3\xa4ikeste ja keskmiste ettev\xc3\xb5tete k\xc3\xa4ive moodustas linna majanduse koguk\xc3\xa4ivest 34%. Peamiselt tegelevad v\xc3\xa4ikesed ja keskmised ettev\xc3\xb5tted autode, mootorrataste, kodumasinate ja isiklikuks kasutamiseks m\xc3\xb5eldud kaupade jae- ja hulgim\xc3\xbc\xc3\xbcgi ning remondiga (40%), kinnisvara ostu, m\xc3\xbc\xc3\xbcgi, \xc3\xbc\xc3\xbcrimise ja muude teenustega (21%), t\xc3\xb6\xc3\xb6tleva t\xc3\xb6\xc3\xb6stusega (10%), ehitusega (13%), transpordi- ja sideteenuste osutamisega (6%).\n_START_SECTION_\nFinantsteenused\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis tegutseb kohalik pank Prom\xc3\xb5\xc5\xa1lenn\xc3\xb5i sberegateln\xc3\xb5i bank (Promsberbank) ning mitmete suurte Venemaa ja v\xc3\xa4lismaa pankade filiaalid. Tuntumatest pankadest on esindatud: pank Absoljut, Moskva Pank, pank Vozro\xc5\xbedenije, Ida Ekspresspank, VTB, pank Inteza, Master-Bank, Moskva Krediidipank, Moskva Oblasti Pank, pank Trast, Nomos-bank, Petrokommerts, Promsvjazbank, Raiffeisen, Rosbank, Rosselhozbank, Vene Ehituspank, Russ-Bank, Sberbank, Sotsiaalne Linnapank, Transkapitalbank, UniCredit Bank ja teised._NEWLINE_1. jaanuari 2012 seisuga oli Podolski elanikel kokku \xc3\xbcle 690 000 hoiuse, millel hoiti rahalisi vahendeid summas 20,7 miljardit rubla.\n_START_SECTION_\nTarbijaturg\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 2009\xe2\x80\x932011 oli Podolski tarbijaturu k\xc3\xa4ive 50 miljardit rubla ja see kasvas kolme aastaga 35%. 2011. aastal oli see 20,59 miljardit rubla (118,3% v\xc3\xb5rreldes 2010. aastaga). Sellest 1,05 miljardit rubla tuli toitlustusest, 8,72 miljardit rubla tasulistest teenustest (115,6% v\xc3\xb5rreldes 2010. aastaga). Kokku tegutses tarbijaturul 17 900 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat (\xc3\xbcle 10% linna majanduses h\xc3\xb5ivatud inimestest)._NEWLINE_2011. aastal tegutses linnas kokku 1256 kauplust ja m\xc3\xbc\xc3\xbcgipunkti. Lisaks on Podolskis 8 kaubanduskeskust kogupinnaga 82 375 m\xc2\xb2. Linnas on esindatud mitmed kaubandusketid: esmatarbekauplused (A\xc5\xa1an, Karusel, Perekrjostok, Pjatjorot\xc5\xa1ka, Dixie-Uniland, Kvartal, Aromatn\xc3\xb5i Mir), kodumasinate kauplused (Tehnosila, Eldorado), arvutikaupade poed (Bel\xc3\xb5i Veter, DNS), spordikaupade poed (Sportmaster), lastekaupade poed (Detski Mir, Korablik, Dot\xc5\xa1ki i S\xc3\xb5not\xc5\xa1ki), mobiilsidefirmade esindused (Svjaznoi, Jevroset, AltTelekom, MTS, Bilain), parf\xc3\xbcmeeria- ja kosmeetikakauplused (L\'Etoile, Arbor Mundi) ning arvukad muud jaekaubandusettev\xc3\xb5tted._NEWLINE_2011. aastal oli toidukorvi minimaalne maksumus Podolskis 2317 rubla. Tarbijahinnaindeks oli samal perioodil 105,6% ja j\xc3\xa4i alla inflatsioonile, mis oli 2011. aastal 6,1%. Seejuures kasvasid t\xc3\xb6\xc3\xb6stuskaupade hinnad 5%, arstimite hinnad 3% ja bensiini hind 17%.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis j\xc3\xa4tkub ulatuslik elamuehitus: ehitusfirmad andsid 2011. aastal \xc3\xbcle 446 300 m\xc2\xb2 elamispinda. J\xc3\xa4rjekindlalt viiakse ellu programmi inimeste \xc3\xbcmberasustamiseks amortiseerunud majadest. 2011. aastal asustati uutesse korteritesse \xc3\xbcmber 32 perekonda._NEWLINE_Koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Moskva oblasti munitsipaalehitusettev\xc3\xb5ttega NIiPI gradostroitelstva t\xc3\xb6\xc3\xb6tati 2008. aastaks v\xc3\xa4lja Podolski uus \xc3\xbcldplaneering, mida ei olnud uuendatud alates 1975. aastast. 2011. aastal koosk\xc3\xb5lastas selle Moskva oblasti valitsus.\n_START_SECTION_\nLinnaeelarve\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski linnaeelarve tulud koos Moskva oblasti rahalise toetuse ja ettev\xc3\xb5tlusest saadava sissetulekuga olid 2011. aastal 7,6 miljardit rubla, 2010. aastaga v\xc3\xb5rreldes oli eelarve kasvuindeks 122,4%. Podolski ettev\xc3\xb5tetelt ja organisatsioonidelt laekus kokku maksutulu summas 25,6 miljardit rubla \xe2\x80\x93 sellest 16 miljardit rubla l\xc3\xa4ks f\xc3\xb6deraaleelarvesse, 7,2 miljardit rubla Moskva oblasti eelarvesse ja 2,4 miljardit rubla Podolski linna eelarvesse._NEWLINE_Linna tulude struktuuris moodustas f\xc3\xbc\xc3\xbcsiliste isikute tulumaks 49,3%. Suurim juriidilistelt isikutelt saadud maksutulu p\xc3\xa4rines firmadelt ZiO-Podolsk, Gidropress, P\xc5\xbdI-Stroi, Podolski DSK, ROSTA, Vodokanal ja Podolskkabel._NEWLINE_Eelarve kulude struktuuris moodustasid 41,4% hariduskulud, 27,5% tervishoiu- ja spordikulud, 16,3% elamu- ja kommunaalmajanduse kulud.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nRaudtee\xc3\xbchendus Podolski ja Moskva vahel loodi 1865. aastal. Linn j\xc3\xa4i Moskva\xe2\x80\x93Kurski raudteemagistraalile, mille ehitamine viidi l\xc3\xb5pule 1871. aastal. Kivist raudteejaam, mis kavatseti esialgu ehitada linnast 2\xc2\xa0km kaugusele \xc5\xa0ept\xc5\xa1inki k\xc3\xbclla (\xc3\xbcks t\xc3\xa4nastest Podolski linnarajoonidest), valmis 1889. aastal insener J. Skornjakovi projekti alusel. Kuni selle ajani kasutati puidust jaamahoonet. Raudtee\xc3\xbchenduse loomine avaldas suurt m\xc3\xb5ju taristu ja majanduse arengule linnas: v\xc3\xa4henes hobutranspordi t\xc3\xa4htsus, raudteejaamast linna ehitati maantee ja anti uus t\xc3\xb5uge t\xc3\xb6\xc3\xb6stuse kasvule._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval asub Podolsk Moskva\xe2\x80\x93Harkivi\xe2\x80\x93Krimmi raudteel. Lisaks Podolski raudteejaamale j\xc3\xa4\xc3\xa4vad linna aladele veel Silikatnaja ja Kutuzovskaja raudteepeatused ning Grivno raudteejaam ja Vesennjaja raudteepeatus Klimovskis. Podolski raudteejaamas peatuvad k\xc3\xb5ik linnal\xc3\xa4hirongid, mitmetele neist on see l\xc3\xb5pp-peatus. L\xc3\xa4bi Moskva on tagatud otse\xc3\xbchendused Riia ja Smolenski suunal. L\xc3\xa4him raudteejaam, millel on olemas \xc3\xbchendus Moskva metrooga, on Tsarits\xc3\xb5no. See asub Podolskist 25\xe2\x80\x9330 minuti rongis\xc3\xb5idu kaugusel. Linnadevahelised rongid Podolskis ei peatu._NEWLINE_Raudteejaama ees v\xc3\xa4ljakul on autobussijaam, kust v\xc3\xa4ljuvad linnal\xc3\xa4hiliinide bussid ning marsruuttaksod Moskva Ju\xc5\xbenaja, Annino, Ulitsa Akademika Jangelja, Pra\xc5\xbeskaja ja Bulvar Dmitrija Donskoja metroojaamadesse. Lisaks on mitmetel Podolski rajoonidel otse\xc3\xbchendus Moskvaga. Autobussijaamast v\xc3\xa4ljuvad ka bussiliinid teistesse Moskva oblasti linnadesse ja Moskva piiridesse kuuluvatesse asundustesse: Domodedovosse, Klimovskisse, \xc5\xa0t\xc5\xa1erbinkasse, Troitskisse, T\xc5\xa1ehhovisse, Vidnojesse ja mujale. Samuti on bussitranspordiga kaetud Podolski rajooni v\xc3\xa4iksemad asulad ja k\xc3\xbclad._NEWLINE_Podolskist 1\xc2\xa0km idas m\xc3\xb6\xc3\xb6dub linnast f\xc3\xb6deraalmaanteede s\xc3\xbcsteemi kuuluv Krimmi-suunaline maantee M2. Vana Varssavi maantee kulgeb l\xc3\xa4bi Podolski._NEWLINE_Podolski linnatransporti teenindab munitsipaaltranspordiettev\xc3\xb5te Podolskii trolleibus, mis haldab k\xc3\xbcmneid bussiliine ja nelja trolliliini. Trolliliiklus avati linnas 1. mail 2001; esimesena k\xc3\xa4iku antud liin \xc3\xbchendas Podolski raudteejaama Jubilein\xc3\xb5i rajooniga. Podolsk on \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest Venemaa linnadest, kus j\xc3\xa4tkub trollibussiv\xc3\xb5rgu laiendamine. 2008. aastal kasutas Podolski trollibusse 13,3 miljonit inimest, kellest 6,9 miljonit tegid seda s\xc3\xb5idusoodustusega._NEWLINE_Suurimad veoteenuseid pakkuvad ettev\xc3\xb5tted on Mostransavto Podolski filiaal Avtokolonna 1788, munitsipaalettev\xc3\xb5te Podolskii trolleibus ja Avtomig. 2008. aastal transporditi linnas kokku 30 miljonit inimest, kellest 11,8 miljonit kasutasid erinevaid s\xc3\xb5idusoodustusi. Linna \xc3\xbchistranspordiliinide kogupikkus on 1137,9\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nTervishoid\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis on kokku 14 munitsipaals\xc3\xbcsteemi kuuluvat tervishoiuasutust: 4 haiglat, 5 polikliinikut (ja 2 haigla polikliinilised osakonnad), s\xc3\xbcnnitusmaja, kiirabijaam ja spordimeditsiini keskus. Samuti asub linnas 5 riiklikus haldusalas tegutsevat meditsiini- ja hoolekandeasutust, mis teenindavad kogu Moskva oblastit: tuberkuloosihaigla, tuberkuloosidispanser, naha-suguhaiguste dispanser, vere\xc3\xbclekandejaam, narkoloogiadispanser ja lastekodu._NEWLINE_Samuti asub Podolskis Venemaa F\xc3\xb6deratsiooni kaitseministeeriumi Loode s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonna s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ehaigla nr 1586, mis on selle s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonna keskne raviasutus ning ringkonna meditsiinipersonali metoodiline keskus ja \xc3\xb5ppebaas. Haigla peamised funktsioonid on abi osutamine haavatutele ja haigetele, nende j\xc3\xa4lgimine, ravi, meditsiiniline rehabilitatsioon ja s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elis-arstlik ekspertiis. Haigla asutati Suure Isamaas\xc3\xb5ja esimestel aastatel vastavalt \xc3\x9cK(b)P Podolski linnakomitee otsusele ja sai oma k\xc3\xa4sutusse endise garnisoni ohvitseride maja hoone._NEWLINE_Podolski keskhaigla on Moskva oblastis \xc3\xbcks vanemaid. Seal on t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud mitmed Venemaa meditsiini arengut m\xc3\xb5jutanud spetsialistid: kirurg K. Velling (tema auks on nimetatud \xc3\xbcks linna t\xc3\xa4navatest; ta hukkus v\xc3\xb5itluses k\xc3\xb5hut\xc3\xbc\xc3\xbcfusega), VNFSV teeneline arst N. Ma\xc5\xa1takov (ka tema auks on nimetatud \xc3\xbcks linna t\xc3\xa4navatest), VNFSV teeneline arst V. Pospelov (tema auks on nimetatud \xc3\xbcks keskhaigla nakkusosakondadest), P. Kurkin (\xc3\xbcks sanitaarstatistika alusepanijatest), V. Levitski (\xc3\xbcks Obuhhi nimelise h\xc3\xbcgieeniinstituudi asutajatest), V. Petrovski (Lenini preemia laureaat) ja teised._NEWLINE_2011. aastal t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Podolski tervishoius\xc3\xbcsteemis 3539 inimest, nende seas 725 arsti ja 1469 keskastme meditsiinit\xc3\xb6\xc3\xb6tajat (\xc3\xb5ed, abiarstid, velskrid, \xc3\xa4mmaemandad). Linna haiglates oli kokku 1797 voodikohta, polikliinikud suutsid \xc3\xbche vahetuse jooksul teenindada 3225 inimest, mis moodustas alla 80% reaalsest vajadusest._NEWLINE_Haigestumises on esikohal hingamiselundkonna haigused (2011. aastal 480 juhtumit 1000 elaniku kohta), millele j\xc3\xa4rgnevad s\xc3\xbcdame-veresoonkonna haigused (215 juhtumit), traumad, m\xc3\xbcrgitused ja muud v\xc3\xa4listegurite m\xc3\xb5jul tekkinud terviserikked (182 juhtumit). Pahaloomulisi kasvajaid esines 574,7 juhtumit 100 000 elaniku kohta (esikohal oli rinnav\xc3\xa4hk), suremus onkoloogilistesse haigustesse oli 0,2%.\n_START_SECTION_\nElamu- ja kommunaalmajandus\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski elamufondi suurus oli 2011. aasta alguse seisuga 4 578 300 m\xc2\xb2 ehk 4523 elumaja, nende seas 3176 individuaalelamut. Elamufondi haldamisega tegelevad Podolski majavalitsus (\xd0\x94\xd0\xad\xd0\x97 \xd0\xb3\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0 \xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0) ja 9 munitsipaalomandis elamuekspluatatsiooni ettev\xc3\xb5tet. Lisaks neile tegutses 2010. aastal elamu- ja kommunaalmajanduse sektoris veel 8 eraettev\xc3\xb5tet, 38 elamuehituskooperatiivi ja 23 korteri\xc3\xbchistut. Kommunaalteenuseid osutavad linnaelanikele munitsipaalettev\xc3\xb5tted Vodokanal (\xd0\x92\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xbb), Podolski Elektriv\xc3\xb5rk (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x8d\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8c) ja Podolski Soojusv\xc3\xb5rk (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8c), aga ka 17 ametkondlikku soojaettev\xc3\xb5tet.\n_START_SECTION_\nVeevarustus\n_START_PARAGRAPH_\nPodolski munitsipaalfirma Vodokanal on suurim veevarustus-, kanalisatsiooni- ja veepuhastusettev\xc3\xb5te nii Podolski linnas kui ka kogu Moskva oblastis. Ettev\xc3\xb5te asutati 1917. aastal (linna veev\xc3\xa4rgi ehitus algas juba 1915. aastal, kuid vesi lasti torudesse 1917. aasta keskel) ja teenindab praegu lisaks Podolskile veel ka Klimovskit ja \xc5\xa0t\xc5\xa1erbinkat ning mitmeid teisi Podolski rajooni asustatud punkte._NEWLINE_Joogivee allikatena kasutatakse Podolski-Mjat\xc5\xa1kovo ja Oka-Ka\xc5\xa1irskoje p\xc3\xb5hjaveekihtidest ammutatavaid veevarusid. Suurem osa arteesia vee puuraukudest asub Podolski rajooni l\xc3\xa4biva kolme j\xc3\xb5e (Pahra, Desna ja Mot\xc5\xa1a) lammidel. Vee-ettev\xc3\xb5tte bilansis on 10 veejaama, 100 arteesia vee puurauku, 30 veehoidlat kogumahus 46 100 m\xc2\xb3, 20 olmevee pumbajaama, 6 heitvee pumbajaama, 2 tehnilise vee pumbajaama, 5,6\xc2\xa0km tehnilise vee torustikke, 370,7\xc2\xa0km olmevee torustikke, 249,5\xc2\xa0km kanalisatsioonitorustikke, puhastusseadmed l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5imega 183 000 m\xc2\xb3 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas, jaam vee puhastamiseks rauast, Pahra j\xc3\xb5e veehoidla tamm. Kanalisatsiooniv\xc3\xb5rkude ja -seadmete amortisatsioon oli 2009. aastal 56,8%, veevarustusv\xc3\xb5rkude ja -seadmete amortisatsioon 53,5%. Kokku tarbiti 2009. aastal 27,2 miljonit m\xc2\xb3 vett._NEWLINE_2012. aastal lasi Vodokanal k\xc3\xa4iku t\xc3\xa4iendavad puhastusseadmed l\xc3\xa4bilaskev\xc3\xb5imega 100 000 m\xc2\xb3 \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas. Need olid \xc3\xbched esimesed taolise v\xc3\xb5imsusega puhastusseadmed Venemaal.\n_START_SECTION_\nSoojavarustus\n_START_PARAGRAPH_\nLinna soojavarustuss\xc3\xbcsteemi kuulub 57 katlamaja, soojatrasside kogupikkus (kahetorulises arvestuses) on 278,4\xc2\xa0km._NEWLINE_Linna peamine munitsipaalne soojavarustusettev\xc3\xb5te on Podolski Soojusv\xc3\xb5rk (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8c), mis moodustati 1969. aastal katlamajade ja soojusv\xc3\xb5rkude \xc3\xbchendettev\xc3\xb5ttena. Algselt kuulus neile 13 katlamaja koos soojav\xc3\xb5rkudega kogupikkuses 7,4\xc2\xa0km. Ettev\xc3\xb5te varustab soojusega 74,5% elamufondist ja \xc3\xbcle 60% sotsiaalvaldkonna asutustest. Firma bilansis on 38 katlamaja, 19 soojusjaotuspunkti ja 157,7\xc2\xa0km soojatrasse. 2009. aastal toodeti 841 500 gigakalorit (Gkal) soojusenergiat \xe2\x80\x93 sellest kulus ettev\xc3\xb5tte vajadusteks 19 700 Gkal, v\xc3\xb5rgus l\xc3\xa4ks kaduma 97 000 Gkal ja realiseeriti 724 000 Gkal.\n_START_SECTION_\nElektrivarustus\n_START_PARAGRAPH_\nLinna peamine munitsipaalne elektrivarustusettev\xc3\xb5te on Podolski Elektriv\xc3\xb5rk (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x8d\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x8c), mis asutati 25. novembril 1939. Ettev\xc3\xb5tte bilansis on 518 transformaatorit, 624\xc2\xa0km maa-aluseid kaabliv\xc3\xb5rke ja 196\xc2\xa0km \xc3\xb5huliine. Objektide keskmine amortisatsiooni m\xc3\xa4\xc3\xa4r on \xc3\xbcle 70%. 2009. aastal varustati kliente elektriga mahus 477,7 miljonit kWh._NEWLINE_Ettev\xc3\xb5te saab ja vahendab elektrit firma MOESK t\xc3\xbctarettev\xc3\xb5tte Podolski Elektriv\xc3\xb5rgud (\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd1\x8d\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb8) 9 alajaamast: 61., 173., 182., 480., 494., 592., 596., 617. ja 791. alajaamast.\n_START_SECTION_\nKirikud ja kogudused\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis asub mitmeid \xc3\xb5igeusu kirikuid, millest silmapaistvaimad on P\xc3\xbcha Vaimu katedraal ja Kristuse \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirik._NEWLINE_P\xc3\xbcha Vaimu katedraal ehk Troitski peakirik (\xd0\xa2\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x80) ehitati aastatel 1819\xe2\x80\x931832 ja p\xc3\xbchendati Venemaa v\xc3\xb5idule 1812. aasta Isamaas\xc3\xb5jas. Tegemist on viie tornikupliga kolmel\xc3\xb6\xc3\xb6vilise ampiirstiilis katedraalkirikuga. Kiriku arhitekt oli Ossip Bove, kes sai tuntuks Moskva \xc3\xbclesehitamisega p\xc3\xa4rast 1812. aasta tulekahju. Omal ajal pidi P\xc3\xbcha Vaimu peakirik olema linna \xc3\xbcldplaneeringu kese, seet\xc3\xb5ttu valiti selle ehitamiseks k\xc3\xb5rge k\xc3\xbcngas Pahra j\xc3\xb5e kaldal. Kirikus on ka reliikviad: Jumalaema Jeruusalemma ikoon, mille teeneks peetakse 1866. aastal linnast koolera t\xc3\xb5rjumist, kaks kirstu 140 p\xc3\xbchaku osaliste s\xc3\xa4ilmetega ja Podolski uusm\xc3\xa4rtrite ikoon. N\xc3\xb5ukogude ajal oli P\xc3\xbcha Vaimu katedraal Moskva oblasti linnade ainus avatud peakirik._NEWLINE_\xc3\x9cks vanemaid Podolski kirikuid on Kristuse \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirik (\xd0\x92\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x86\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8c) Punasel t\xc3\xa4naval, mida on mainitud juba 1627.\xe2\x80\x931628. aasta katastriraamatus. Sel ajal oli t\xc3\xa4nase linna asukohas Moskva Daniili kloostrile kuulunud Podoli asula. Esimene kirikuhoone oli puidust, kuid see p\xc3\xb5les 1722. aasta tulekahjus maha. 1728. aastal taotleti P\xc3\xbchimalt Valitsevalt Sinodilt luba uue kivikiriku ehitamiseks, kuid loa saamise j\xc3\xa4rel kulus kiriku ehitamiseks veel 40 aastat. 18. sajandi l\xc3\xb5pus sai \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirikust linna katedraal ja selle esipreestrist Moskva piiskopkonna Podolski praostkonna praost. P\xc3\xa4rast P\xc3\xbcha Vaimu peakiriku ehitamist taandati \xc3\x9clest\xc3\xb5usmise kirik linna kalmistukirikuks. 19. sajandi keskel kirikut remonditi ja asutati selle juurde iseseisev kogudus. N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im konfiskeeris esmalt kirikuvara ja m\xc3\xa4rtsis 1929 suleti kirik \xc3\xbcldse. Kirik plaaniti \xc3\xbcmber ehitada koduloomuuseumiks, kusjuures peaaltarisse sooviti majutada v\xc3\xa4ljapanek revolutsioonist. L\xc3\xb5pptulemusena muuseumit k\xc3\xbcll ei rajatud, kuid kirik purustati suures osas (t\xc3\xa4ielikult h\xc3\xa4vitati kellatorn) ja muudeti hauasammaste valmistamise t\xc3\xb6\xc3\xb6kojaks. Kiriku juures asuvale kalmistule, kuhu on maetud 1848. aasta kooleraepideemia ohvrid ja mis suleti 1924. aastal, rajati t\xc3\xb6\xc3\xb6stustehnikum koos spordi- ja laste m\xc3\xa4nguv\xc3\xa4ljakutega. L\xc3\xb5puks kasutati kirikut ka muudel majanduslikel eesm\xc3\xa4rkidel. Esimene jumalateenistus p\xc3\xa4rast n\xc3\xb5ukogude perioodi toimus alles 1995. aastal, kirik taastati l\xc3\xb5plikult aastatel 1995\xe2\x80\x931999.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb5isaansamblid\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nase Podolski aladel asub kaks varasemat m\xc3\xb5isaansamblit \xe2\x80\x93 Ivanovskoje ja Ple\xc5\xa1t\xc5\xa1ejevo._NEWLINE_Ivanovskoje m\xc3\xb5is on \xc3\xbcks Podolski tuntumaid vaatamisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsusi. Praegu asuvad m\xc3\xb5isaansamblis koduloomuuseum ja Venemaa kutsehariduse muuseum. Esimest korda on Ivanovskojet kui p\xc3\xa4rusm\xc3\xb5isa mainitud 1627. aasta katastriraamatus. 17. sajandi l\xc3\xb5pul kuulus m\xc3\xb5is okolnit\xc5\xa1i Ivan Golovinile ja tema j\xc3\xa4reltulijatele, 18. sajandi teisel poolel aga feldmarssal Mihhail Kamenskile. 18. sajandi l\xc3\xb5pus omandas m\xc3\xb5isa kirjanik Lev Tolstoi vanaonu krahv Fjodor Tolstoi. Tema tellimusel rajati praegune hoonete kompleks. M\xc3\xb5isakompleksi telg kulgeb m\xc3\xb6\xc3\xb6da sisses\xc3\xb5idualleed, l\xc3\xa4bi m\xc3\xb5isah\xc3\xa4\xc3\xa4rberi ja piki terrasse kuni Pahra j\xc3\xb5eni. M\xc3\xb5isaansambli keskmes on kolmekorruseline peahoone. Selle tiivad asuvad Pahra j\xc3\xb5e kallastel. Paraadsissek\xc3\xa4igu l\xc3\xa4histel asub pargipaviljon. Peahoonega samal joonel asus algselt kahekorruseline teatrimaja, mille k\xc3\xb5rval paiknesid majandushooned. P\xc3\xa4rast Fjodor Tolstoi surma omandas m\xc3\xb5isa Soome ja Moskva kindralkubernerina t\xc3\xb6\xc3\xb6tanud Arseni Zakrevski, kes lasi Ivanovskoje m\xc3\xb5isaansambli \xc3\xbcmber ehitada: rajati peahoone keskosa tiibadega \xc3\xbchendavad galeriid, idatiiba sisustati kirik, ansambel \xc3\xbcmbritseti kivist v\xc3\xa4ravapostidega aiaga. Ivanovskoje viimased omanikud olid krahvinna Agrafena Zakrevskaja, krahvinna Sofja Keller ja seej\xc3\xa4rel Baru\xc5\xa1inite perekond, kes andis m\xc3\xb5isa 1916. aastal tasuta Moskva linnavalitsusele, et rajada sinna lastekodu._NEWLINE_Ple\xc5\xa1t\xc5\xa1ejevo m\xc3\xb5isaansambel asub maadel, mis kuulusid 14. sajandil T\xc5\xa1ernigovi v\xc3\xbcrstile Fjodor Bjakontile. Tema noorem poeg Aleksandr, kes teenis Dmitri Donskoi \xc3\xb5ukonnas, sai oma laia\xc3\xb5lgsuse t\xc3\xb5ttu h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimeks Ple\xc5\xa1t\xc5\xa1ei (vene keeles on \xc3\xb5lg \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xbe, \'plet\xc5\xa1o\'). Tema pani aluse Ple\xc5\xa1t\xc5\xa1ejevite suguv\xc3\xb5sale, kelle j\xc3\xa4rgi on nime saanud ka m\xc3\xb5is. 17. sajandil l\xc3\xa4ksid need maad Morozovite bojaarisuguv\xc3\xb5sa, hiljem aga Vassili Pospelovi valdusse. Tema auks hakkasid talupojad m\xc3\xb5isa nimetama Pospelovoks v\xc3\xb5i ka Pospelkovoks. 17. sajandi teisest poolest kuulus Ple\xc5\xa1t\xc5\xa1ejevo-Pospelovo riigin\xc3\xb5unik Aleksandr Perepet\xc5\xa1inile. 19. sajandi alguses omandas m\xc3\xb5isa v\xc3\xbcrst Aleksandr T\xc5\xa1erkasski, kes tellis 1820. aastal arhitekt Jevgraf Tjurinilt oma m\xc3\xb5isaansambli projekti. Selle tulemusel rajati tellistest klassitsistlikus stiilis peahoone ja teenijatele m\xc3\xb5eldud tiiva esimene korrus (teise korruse projekteeris hiljem arhitekt Dmitri Koritski). Hiljem kuulus m\xc3\xb5is Lazarovite perekonnale ja seej\xc3\xa4rel Nade\xc5\xbeda von Meckile. Nende k\xc3\xbclalisena viibis 1884 ja 1885 m\xc3\xb5isas k\xc3\xbclalisena vene helilooja Pjotr T\xc5\xa1aikovski, kes kirjutas seal oma kontsertfantaasia. 1908. aastal andsid omanikud m\xc3\xb5isa \xc3\xbcle tsemendivabrikule. 1919. aastal rajati m\xc3\xb5isaansamblisse laste t\xc3\xb6\xc3\xb6koloonia, 1925. aastal tuberkuloosidispanser, Teise maailmas\xc3\xb5ja aastail tegutses seal aga Podolski naissnaiprite kool._NEWLINE_M\xc3\xb5isa maadel Podolje muuseum-kaitsealal asub Vladimir Lenini majamuuseum. Uljanovite perekond elas m\xc3\xb5ne aasta Podolskis ja Lenin k\xc3\xbclastas linna korduvalt.\n_START_SECTION_\nKultuuriasutused\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis asuvad koduloomuuseum, muuseum-kaitseala Podolje, Venemaa kutsehariduse muuseum, n\xc3\xa4itusesaal, 2 kino ja 9 kultuurikeskust (neist suurimad on Ivan Lepse nimeline, Karl Marxi nimeline ja kultuurikeskus Oktjabr)._NEWLINE_Podolski koduloomuuseum avati 11. juunil 1971 ja asub praegu Ivanovskoje m\xc3\xb5isa peahoone l\xc3\xa4\xc3\xa4netiivas. Muuseumi v\xc3\xa4ljapanek k\xc3\xa4sitleb Podolski linna ja \xc3\xbcmbruskonna ajalugu. N\xc3\xa4itusepinda on kokku 150 m\xc2\xb2, keskmine k\xc3\xbclastajate arv on 35 500 inimest aastas. Muuseumi struktuuri kuuluvad ka arhiiv, teadusraamatukogu ja eksperdir\xc3\xbchm._NEWLINE_Ajaloomuuseum-kaitseala Podolje avati 7. novembril 1937. Selle keskus asub \xc3\xb5petaja V. Kedrova majas, kus 1900. aastal elasid Vladimir Lenini sugulased. Muuseumi p\xc3\xb5hiosa moodustab Lenini majamuuseum, millele lisandub p\xc3\xbcsiekspositsioon Podolski linna ajaloost, kultuurist ja eluolust 19.\xe2\x80\x9320. sajandil. N\xc3\xa4itusepinda on kokku 300 m\xc2\xb2, muuseumi juurde kuulub veel park pindalaga 13,1 hektarit. Aastas k\xc3\xbclastab muuseumit keskmiselt 1700 inimest. Muuseumi struktuuri kuuluvad ka teadusraamatukogu ja eksperdir\xc3\xbchm._NEWLINE_2010. aastal avati Nikolajevskaja t\xc3\xa4naval V. Melihhovile kuulunud valdustes teaduslik uurimiskeskus ja muuseum, mis on p\xc3\xbchendatud bol\xc5\xa1evismivastasele v\xc3\xb5itlusele ja kasaklusele. V\xc3\xa4ljapanekus on esindatud teemad Venemaa 20. sajandi ajaloost \xe2\x80\x93 valgekaartluse ajalugu, venelaste koost\xc3\xb6\xc3\xb6 natsionaalsotsialistidega Teise maailmas\xc3\xb5ja p\xc3\xa4evil, vene emigratsioon._NEWLINE_Podolski raamatukogude v\xc3\xb5rku kuulub 16 raamatukogu. Neist t\xc3\xa4htsaim on Podolski linna keskraamatukogu, mis asub Sverdlovi t\xc3\xa4naval. Keskraamatukogul on 13 filiaali. T\xc3\xa4htsuselt teine on Podolski linna kesklasteraamatukogu, mis asub Revolutsiooni prospektil. Viimastel aastatel on kapitaalremonditud mitu raamatukoguhoonet, loodud lugejatele arvutit\xc3\xb6\xc3\xb6kohad ja alustatud \xc3\xbchtse e-kataloogi juurutamist. 2007. aastal kasutas linnaraamatukogude teenuseid \xc3\xbcle 40 000 lugeja, raamatukogude fondi kuulus \xc3\xbcle 500 000 eksemplari raamatuid._NEWLINE_27. juunist 1977 on linnas olemas n\xc3\xa4itusesaal, kuhu on v\xc3\xb5imalik \xc3\xbcheaegselt mahutada v\xc3\xa4hemalt 4 n\xc3\xa4itust. P\xc3\xbcsiekspositsioon on p\xc3\xbchendatud Suurele isamaas\xc3\xb5jale. Kokku on saalis n\xc3\xa4itusepinda 1100 m\xc2\xb2 ja aastas k\xc3\xbclastab n\xc3\xa4itusi keskmiselt 22 667 inimest. Endise limonaaditehase territooriumile on ehitatud uus kultuurikeskus, kus asub linna maaligalerii._NEWLINE_Podolski suurim kultuuriasutus on 1975. aastal ehitatud kultuurikeskus Oktjabr. Podolski elektromehaanikatehase juhtkond langetas otsuse kultuurikeskuse rajamiseks juba 1960. aastatel, sest senisel t\xc3\xb6\xc3\xb6lisklubil polnud piisavalt ruumi k\xc3\xb5igi kunstiliste kollektiivide mahutamiseks. Alates 1998. aastast on kultuurikeskus linna haldusalas. Kultuurikeskuse Oktjabr ruumides asuvad ka 850 inimest mahutav teatri- ja kontserdisaal, suur spordisaal, tantsusaal ja koreograafiaklass. Regulaarselt korraldatakse kontserte ja etendusi ning t\xc3\xa4histatakse p\xc3\xbchi. Loomingulise kollektiivi moodustavad rahvakunstiansambel Istoki, rahvatantsuansambel Pulss vremeni, muusikastuudio Raduga jamuud r\xc3\xbchmad. Regulaarselt k\xc3\xa4ib koos linna fotoklubi "50 mm"._NEWLINE_2008. aastal moodustati peamiste teatrir\xc3\xbchmade baasil Podolski draamateater. Linnas asuvad ka 2 kino \xe2\x80\x93 Rodina ja Karo film (sellest sai 2003. aastal esimene mitmesaaliline kino Moskva l\xc3\xa4hi\xc3\xbcmbruses)._NEWLINE_Podolskis asub ka Venemaa F\xc3\xb6deratsiooni kaitseministeeriumi keskarhiiv.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis asuvad mitmed spordirajatised, millest peamised on j\xc3\xa4\xc3\xa4spordipalee Vitjaz, staadion Trud, spordipalee Sport-servis, spordiklubid DK Oktjabr ja Kosmos, ratsaspordikompleksid Favorit ja Presti\xc5\xbe._NEWLINE_Tuntuim nendest on j\xc3\xa4\xc3\xa4spordipalee Vitjaz, mis ehitati 2000. aastal ja suudab mahutada 5500 inimest. Spordikompleksi peahoones asuvad kunstj\xc3\xa4\xc3\xa4kattega spordiv\xc3\xa4ljak, restoran, kohvik-baar ajakirjanikele ja 5 kiirtoitlustuskohvikut. Peahoone k\xc3\xb5rval asub kaetud tennisev\xc3\xa4ljak. Lisaks spordi\xc3\xbcritustele korraldatakse kompleksis kontserte, telesaadete salvestusi ja muid massi\xc3\xbcritusi. J\xc3\xa4\xc3\xa4areen on vajadusel v\xc3\xb5imalik muuta kontserdisaaliks, mis mahutab kokku 6800 inimest. Algselt oli j\xc3\xa4\xc3\xa4spordipalee Vitjaz samanimelise j\xc3\xa4\xc3\xa4hokiklubi koduv\xc3\xa4ljakuks. Podolski hokiklubi Vitjaz kuulus ka Venemaa meistriliigasse. 2003. aastal kolis klubi \xc3\xa4ra T\xc5\xa1ehhovi linna. Aastatel 2008\xe2\x80\x932009 kasutas spordikompleksi oma koduv\xc3\xa4ljakuna hokiklubi R\xc3\xb5s, mis asutati 2008. aastal ja m\xc3\xa4ngis Venemaa k\xc3\xb5rgliigas. 9.\xe2\x80\x9311. detsembrini 2011 toimus j\xc3\xa4\xc3\xa4spordipalee \xc3\xb5ppe- ja treeningukeskuses Venemaa paraol\xc3\xbcmpialiikumise esimene j\xc3\xa4\xc3\xa4hokiturniir._NEWLINE_13. septembril 2008 avati p\xc3\xa4rast rekonstrueerimist staadion Trud, mis kujutab endast jalgpalliv\xc3\xa4ljaku ja jooksuradadega spordikompleksi. kus on kaks trib\xc3\xbc\xc3\xbcni 13 000 pealtvaatajale. Vana, 22 500 inimest mahutanud staadion oli Moskva oblastis suurim. \xc3\x9chtlasi oli tegemist ainsa spordirajatisega oblastis, kus 1980. aasta ol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngude ajal "\xc3\xb6\xc3\xb6bis" ol\xc3\xbcmpiatuli \xe2\x80\x93 sellel staadionil toimus ka tule \xc3\xbcleandmine. Linnas hoiti kaua aega alles haruldasi t\xc3\xa4navalaternaid, mille peal oli kujutatud ol\xc3\xbcmpiar\xc3\xb5ngaid. Viimased neist demonteeriti 2000. aastatel P\xc3\xa4\xc3\xa4stjate allee ja Stekolnikovi t\xc3\xa4nava skv\xc3\xa4\xc3\xa4ri renoveerimist\xc3\xb6\xc3\xb6de k\xc3\xa4igus. Uue staadioni kahe trib\xc3\xbc\xc3\xbcni all asub kuus spordisaali. Idatrib\xc3\xbc\xc3\xbcni all on v\xc3\xb5itluskunstide, koreograafia ja \xc3\xbcldise f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise ettevalmistuse saal. L\xc3\xa4\xc3\xa4netrib\xc3\xbc\xc3\xbcni all on m\xc3\xa4ngu-, shaping\xcb\x82nowiki/\xcb\x83\'u- ja kardiosaalid. \xc3\x9che trib\xc3\xbc\xc3\xbcni alla on rajatud ka 84-kohaline hotell. Staadion Trud on Podolski jalgpalliklubi Vitjaz kodustaadioniks. Klubi m\xc3\xa4ngib Venemaa jalgpalli esiliigas._NEWLINE_2007. aastal avati linnas akadeemia professionaalsete tennisistide ettevalmistamiseks. Tenniseakadeemia asub j\xc3\xa4\xc3\xa4spordipalee Vitjaz k\xc3\xb5rval, seal on neli kaetud ja viis avatud v\xc3\xa4ljakut, j\xc3\xb5usaal ning hotellikompleks. Oktoobris 2007 osales akadeemia Moskva oblasti kuberneri tennise karikav\xc3\xb5istlustel._NEWLINE_Podolskisse on ehitatud t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evased suusabaasid Venemaa rahvusmeeskonna treenimiseks. \xc3\x9chtlasi toimuvad linnas professionaalsed treeningud lauatennises, poksis, judos, Kreeka-Rooma maadluses, j\xc3\xa4\xc3\xa4hokis ja v\xc3\xb5rkpallis.\n_START_SECTION_\nAjakirjandus ja side\n_START_PARAGRAPH_\nPodolskis edastavad oma saateid nii riiklikud kui ka piirkondlikud telekanalid, kokku 40 kanalit. Lisaks sellele tegutseb linnas kohalik telejaam Kvarts, mis alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d 1993. aastal ja on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval telekanali TNT partner. Kanali saated on n\xc3\xa4htavad ka Klimovskis, \xc5\xa0t\xc5\xa1erbinkas, Vidnojes ja Domodedovos. Keskmiselt edastatakse saateid 5 tundi \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas. Linnas asub ka raadiouudiste toimetus, mis tegutseb raadiojaama RTV-Podmoskovje filiaalina. Toimetus asutati 19. oktoobril 1927 ning annab igal n\xc3\xa4dalal eetrisse 6 tundi ja 40 minutit saateid._NEWLINE_Podolski suurim ajaleht on 1917. aastast ilmuv v\xc3\xa4ljaanne Podolskii rabot\xc5\xa1ii (Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6line). Aastatel 1917\xe2\x80\x931923 ilmus see nimega "Izvestija Podolskogo Soveta rabot\xc5\xa1ihh i soldatskihh deputatov" ("Podolski t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja soldatite saadikute n\xc3\xb5ukogu s\xc3\xb5numid"). Ajaleht ilmub teisip\xc3\xa4eviti, neljap\xc3\xa4eviti ja laup\xc3\xa4eviti. V\xc3\xa4ljaande tiraa\xc5\xbe on 11 500 eksemplari. Lehte levitatakse Podolskis, Klimovskis, \xc5\xa0t\xc5\xa1erbinkas, Troitskis ja Podolski rajoonis. Oma v\xc3\xa4ljaanded on ka suurematel ettev\xc3\xb5tetel (n\xc3\xa4iteks masinaehitustehase ZiO-Podolsk ajaleht Znamja truda). Lisaks ilmub Podolskis veel ajalehelaadseid v\xc3\xa4ljaandeid, millest enamus teenib reklaami eesm\xc3\xa4rke: Vitjaz-press, V ritme goroda \xe2\x80\x93 Podolsk, Va\xc5\xa1 \xc5\xa1anss, Viadukt, Press-bazar, Na\xc5\xa1 krug, Dom. Avto. Dosug, aga antakse v\xc3\xa4lja ka ametlikult registreeritud elektroonilisi perioodikav\xc3\xa4ljaandeid (n\xc3\xa4iteks Podolsk.ru)._NEWLINE_Podolskis on kasutusel kuuekohalised telefoninumbrid. Linna suunakood on 4967. Peamine telefonside pakkuja on Podolski telekommunikatsioonikeskus, mis tegutseb firma TsentrTelekom Moskva filiaali all\xc3\xbcksusena. Lisaks pakuvad linnas telefonsidet firma Tsifra Odin kohalik filiaal ja teised kohalikud ettev\xc3\xb5tted. 2008. aastal oli Podolskis 67 120 eraisikust telefoniabonenti._NEWLINE_Interneti\xc3\xbchendust vahendavad mitmed ettev\xc3\xb5tted. Digitaalse abonendiliini ja sissehelistamisteenuse osas on peamised teenusepakkujad Domolnik, Inet ja Infoset. Firmad Kvarts, Ekotelekom, P-T-K, Tot\xc5\xa1ka Dostupa, Silinet, RialCom, MK-NET ja Tsifra Odin pakuvad internetiteenust kiudoptilise ehk valguskaabelv\xc3\xb5rgu kaudu. Vaatamata sellele, et Podolsk asub vaid 15\xc2\xa0km kaugusel Moskva ringteest, on internetiteenuse hinnad keskmiselt k\xc3\xb5rgemad kui Moskva linnas. 2008. aastal oli linnas internetiteenusega liitunud 12 962 eraisikut.'