b'\n_START_ARTICLE_\nEndospoor\n_START_PARAGRAPH_\nEndospoorid on grampositiivsete bakterite uinunud, vastupidavad ja mittepaljunevad struktuurid. Neid moodustavad peamiselt Firmicutese h\xc3\xb5imkonna bakterid. Nimetus "endospoor" tuleb kreekakeelsetest s\xc3\xb5nadest endon ja spora. Endon t\xc3\xa4hendab millegi sees olema ja spora t\xc3\xa4hendab seemnesarnast vormi. Endospooride moodustumist p\xc3\xb5hjustab enamasti toitainete nappus._NEWLINE_Endospoorid suudavad ellu j\xc3\xa4\xc3\xa4da keskkonnas, kus toitained puuduvad. Nad on erakordselt vastupidavad ka muudele ebasoodsatele keskkonnatingimustele, n\xc3\xa4iteks UV-kiirgusele, kuivusele, k\xc3\xb5rgele temperatuurile, v\xc3\xa4ga madalale temperatuurile ja desinfitseerivatele ainetele. Tavalised antibakteriaalsed ained, mis h\xc3\xa4vitavad vegetatiivsete rakkude seinu, endospoore ei kahjusta._NEWLINE_Endospoorid v\xc3\xb5imaldavad bakteritel olla uinunud olekus sajandeid, isegi miljoneid aastaid. Kui keskkonnatingimused muutuvad uuesti soodsaks, suudab endospoor taas ennast muuta aktiivseks paljunemisv\xc3\xb5imeliseks rakuks._NEWLINE_Endospoorid sisaldavad bakteriaalset DNA-d, ribosoome ja suurel hulgal dipikoliinhapet. Dipikoliinhape on spoori-spetsiifiline keemiline aine, mis aitab endospooridel end hoida soikeseisundis. See kemikaal moodustab ligi 10% spoori kuivkaalust._NEWLINE_K\xc3\xb5ige rohkem leidub endospoore vees ja mullas. Erinevad mikroorganismid v\xc3\xb5ivad moodustada keskkonnatingimuste halvenedes spoore v\xc3\xb5i ts\xc3\xbcste, kuid endospoorid on neis ebasoodsates tingimustes k\xc3\xb5ige resistentsemad. Endospoore moodustavatel grampositiivsetel bakteritel on v\xc3\xa4ike G+C sisaldus (guaniini ja ts\xc3\xbctosiini paare on DNA-s v\xc3\xa4he v\xc3\xb5rreldes adeniini ja t\xc3\xbcmiini paaridega).\n_START_SECTION_\nStruktuur\n_START_PARAGRAPH_\nBakterid moodustavad endospoore enda sees. Spoorid on \xc3\xbcmbritsetud \xc3\xb5hukese kihiga ehk eksiiniga. Eksiini all paikneb paks valguline \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99spoorimantel\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 ehk eksospoorium, mis on l\xc3\xa4bitungimatu mitmetele suurtele toksilistele molekulidele. See kest on peamiselt \xc3\xbcles ehitatud valguj\xc3\xa4\xc3\xa4kidest. Lisaks paiknevad seal ka ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid, mis on bakteri arengu k\xc3\xa4igus tekkinud. Spoori kesta all asub korteks (koor, koorik), mis koosneb peptidogl\xc3\xbckaanist. Korteks tagab resistentsuse ekstreemsetes kliimatingimustes. Neljanda kihina paikneb korteksi all tuuma sein, mis \xc3\xbcmbritseb endospoori tuuma ehk protoblasti. Tuuma sein sisaldab kromosomaalset DNA-d, mida \xc3\xbcmbritsevad kromatiinisarnased valgud ehk SASP-d (inglise: small acid-soluble spore proteins). Lisaks sisaldab tuuma sein ribosoome ja teisi ens\xc3\xbc\xc3\xbcme, kuid nad ei ole metaboolselt aktiivsed._NEWLINE_Kaltsium-dipikolinaat moodustab kuni 15% endospooride kuivmassist. Dipikoliinhape ja kaltsium kaitsevad spoori kuuma eest ning viimane neist ka oks\xc3\xbcdeerivate \xc3\xbchendite eest. Siiski on leitud mutante, mis on kuuma resistentsed, kuid ei sisalda dipikoliinhapet. See t\xc3\xa4hendab, et endospooridel peab lisaks olema muid mehhanisme, mis tagavad kuuma resistentsuse. Selleks v\xc3\xb5ivad olla v\xc3\xa4ikesed happes lahustuvad spoori valgud (SASP-id), mis seovad tihedalt ja kondenseerivad DNA. Nii on DNA kaitstud UV-kiirguse ja kahjulike kemikaalide eest._NEWLINE_Endospooride diameeter v\xc3\xb5ib olla sama, mis on (vanem)rakul, kuid ta v\xc3\xb5ib olla ka suurem v\xc3\xb5i v\xc3\xa4iksem.\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nEndospooride paigutus vegetatiivses rakus v\xc3\xb5ib varieeruda liigiti. Seet\xc3\xb5ttu saab kasutada endospooride paigutust ka erinevate liikide tuvastamisel. Peamised t\xc3\xbc\xc3\xbcbid on terminaalne, subterminaalne ja tsentraalne asetus. Terminaalse asetuse puhul paikneb endospoor raku poolusel, tsentraalse paigutuse puhul raku keskel. Subterminaalne endospoor asub pooluse ja tsentri vahepeal. Vahel harva esineb ka lateraalset asetust \xe2\x80\x93 endospoor paikneb vegetatiivse raku pinna l\xc3\xa4hedal.\n_START_SECTION_\nUurimine\n_START_PARAGRAPH_\nEndospooride resistentsuse t\xc3\xb5ttu ei suuda v\xc3\xa4rvid tavalistes tingimustes l\xc3\xa4bida spoorimantlit. Nii ei v\xc3\xa4rvu spoorid Grami j\xc3\xa4rgi ja eristada saab neid ainult siis, kui spoor on veel rakuga seotud. Endospoori v\xc3\xa4rvimiseks kasutatakse n\xc3\xb5rka katioonset v\xc3\xa4rvi, malahhiitrohelist, mis termilise t\xc3\xb6\xc3\xb6tlusega viiakse endospoori ja hiljem eemaldub ts\xc3\xbctoplasmast kergesti veega pestes. Seej\xc3\xa4rel teostatakse t\xc3\xa4iendv\xc3\xa4rvimine safraniiniga, misj\xc3\xa4rel on n\xc3\xa4ha sporangiumi punaka ts\xc3\xbctoplasma taustal olevat malahhiitrohelist endospoori (Schaeffer-Fultoni meetod). Mugavaks ja kiireks endospooride avastamise viisiks on ka rakkude uurimine faaskontrastmikroskoobis.\n_START_SECTION_\nAreng\n_START_PARAGRAPH_\nEndospoorid moodustuvad enamasti olukorras, kui keskkonnas pole piisavalt toitaineid (eriti s\xc3\xbcsiniku ja l\xc3\xa4mmastiku puudusel). Seda protsessi nimetatakse sporulatsiooniks ehk sporogeneesiks._NEWLINE_Sporulatsioon v\xc3\xb5ib kesta tunde. DNA kahekordistub ja seej\xc3\xa4rel moodustub teljesuunaline tuumakiud. Sellele j\xc3\xa4rgneb raku seesmise membraani kokkuvoltimine, mis \xc3\xbcmbritseb osa DNA-st, ja tekib spoori alge. Edasi toimub teise membraani kasv, mis matab enda alla spoori alge. J\xc3\xa4rgnevalt t\xc3\xa4idab korteks kahe membraani vahele j\xc3\xa4\xc3\xa4va ruumi ning sinna kuhjuvad kaltsium ja dipikoliinhape. Seej\xc3\xa4rel moodustub valgukiht \xc3\xbcmber korteksi. Sporulatsiooni viimastel etappidel kaotab moodustuv endospoor suurema osa veest. Kui sporulatsioon on l\xc3\xb5ppenud, l\xc3\xb5hustavad l\xc3\xbc\xc3\xbctilised ens\xc3\xbc\xc3\xbcmid raku kesta ja endospoor vabaneb v\xc3\xa4liskeskkonda.\n_START_SECTION_\nAktivatsioon\n_START_PARAGRAPH_\nEndospoorid reaktiveeruvad, kui keskkonnatingimused on taas soodsaks muutunud. Bakteriraku taasmoodustumine endospoorist koosneb kolmest etapist: aktiveerimine, idanemine ja v\xc3\xa4ljakasv. Isegi kui keskkonnas on piisavalt toitaineid, ei hakka endospoor kohe idanema. Teda tuleb enne millegagi aktiveerida. Selleks v\xc3\xb5ib olla n\xc3\xa4iteks soojus. Idanemine h\xc3\xb5lmab spoori kesta rebenemist, spoori paisumist, komponentide vabanemist, metaboolse aktiivsuse kasvu ning resistentsuse kadumist ekstreemsete keskkonnatingimuste suhtes. Idanemisele j\xc3\xa4rgneb v\xc3\xa4ljakasv. Spoori protoplastis tekivad uued komponendid ja spoori kestast v\xc3\xa4ljuvad \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\xbchendid. Spoori kest asendub funktsionaalse vegetatiivse raku kestaga. Areneb v\xc3\xa4lja uus bakterirakk, mis on v\xc3\xb5imeline paljunema._NEWLINE_Endospoorides on viis korda rohkem v\xc3\xa4\xc3\xa4vlit kui vegetatiivsetes rakkudes. \xc3\x9cleliigne v\xc3\xa4\xc3\xa4vel on talletatud spoori kesta aminohappena \xe2\x80\x93 ts\xc3\xbcsteiinina. Ts\xc3\xbcsteiin hoiab S-S aheldustega spoori kestas olevaid valke kokkupakituna. Kui need aheldused lagunevad, hakkavad valgud ennast lahti pakkima. Valkude lahti pakkimisel paljastatakse aktiivsed ens\xc3\xbcmaatilised saidid. Need saidid on t\xc3\xa4htsad endospoori idanemisel.'