b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xb5hma\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5hma tekkeloost r\xc3\xa4\xc3\xa4gitakse legendi \xe2\x80\x93 kui k\xc3\xb5igev\xc3\xa4gevam Sakala k\xc3\xb5rgustikku voolis, v\xc3\xa4sis ta v\xc3\xa4ga \xc3\xa4ra. Et m\xc3\xa4gede ja orgude tegemisel \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud prahti kuhugi panna polnud, siis v\xc3\xb5ttis ta viimase v\xc3\xb5hma (j\xc3\xb5u) kokku ning virutas mulla ja m\xc3\xa4ttad konnadele sohu k\xc3\xbcljealuseks. Saigi rabade keskele soosaareke, see t\xc3\xa4hendab V\xc3\xb5hma. Nii p\xc3\xbc\xc3\xbctakse ilmselt \xc3\xa4ra seletada V\xc3\xb5hma tasase reljeefiga \xc3\xbcmbrust._NEWLINE_V\xc3\xb5hmat on esimest korda mainitud ajaloo\xc3\xbcrikutes aastal 1583 Wechma nime all. Ta kuulus Pilistvere kihelkonna koosseisu._NEWLINE_1887. aastal alustas tegevust V\xc3\xb5hma Algkool, praegune V\xc3\xb5hma Kool._NEWLINE_Korrap\xc3\xa4rane raudtee\xc3\xbchendus liinil Viljandi\xe2\x80\x93Tallinn algas aastal 1900, jaamahoone avati 1901. P\xc3\xa4rast raudtee valmimist kujunes V\xc3\xb5hma jaama juurde V\xc3\xb5hma k\xc3\xbcla maadele asula, mis peagi muutus t\xc3\xa4htsaks raudtees\xc3\xb5lmeks ja t\xc3\xb6\xc3\xb6lisasulaks Viljandimaa p\xc3\xb5hjaosas._NEWLINE_V\xc3\xb5hma oli eesrindlik \xc3\xbchistegevuse piirkond. 1908. aastal alustas tegevust Majandus\xc3\xbchisus. 06.08.1908 loodi V\xc3\xb5hma Vabatahtlik Tulet\xc3\xb5rje \xc3\x9ching. 1912. aasta m\xc3\xa4rtsiks valmis \xc3\x9chispiimatalitus. 1917. sai valmis kolm aastat kestnud jahuveski ehitus._NEWLINE_15.04.1928 loodi \xc3\xbchisus V\xc3\xb5hma Eksporttapamaja. 05.08.1928 paigaldati tapamaja nurgakivi ja maja avati 10.02.1929. Selleks olid aeg ja koht soodsad: V\xc3\xb5hma asub raudtee ja kaubateede ristumiskohal, \xc3\xbcmbruskonnas oli heal j\xc3\xa4rjel sea- ja veisekasvatus. S\xc3\xb5jaeelsel ajal tegutses linnas V\xc3\xb5hma \xc3\x9chispank, kust k\xc3\xa4is l\xc3\xa4bi suur osa P\xc3\xb5hja-Viljandimaa p\xc3\xb5llumajandusettev\xc3\xb5tete rahast._NEWLINE_V\xc3\xb5hma rahvamaja avati 21.10.1934._NEWLINE_1940 juunis tapamaja natsionaliseeriti n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imu poolt ja p\xc3\xb5les s\xc3\xb5ja ajal maha. _NEWLINE_Teises maailmas\xc3\xb5jas sai V\xc3\xb5hma tugevalt kannatada, h\xc3\xa4vis hulgaliselt elumaju._NEWLINE_1945. aastal sai V\xc3\xb5hma alevi \xc3\xb5igused. Algasid toonase alevi taastamist\xc3\xb6\xc3\xb6d. _NEWLINE_1972\xe2\x80\x931975 ehitati V\xc3\xb5hmasse uus lihakombinaat, mitu korruselamut, uus koolimaja jpm. 1980. aastatel t\xc3\xb6\xc3\xb6tas V\xc3\xb5hma Lihakombinaadis \xc3\xbcle 800 t\xc3\xb6\xc3\xb6taja, ning V\xc3\xb5hma raudteejaamast k\xc3\xa4is l\xc3\xa4bi pidevalt loomavaguneid. V\xc3\xb5hmast kujunes monofunktsionaalne asula._NEWLINE_1996. aastal V\xc3\xb5hma Lihakombinaat pankrotistus, tuues linna suure t\xc3\xb6\xc3\xb6puuduse. Samal aastal ostis V\xc3\xb5hma linnavalitsus V\xc3\xb5hma Majandus\xc3\xbchisuselt vana kaubamaja esimese korruse, et mahap\xc3\xb5lenud kultuurimaja asemele ehitada uus kultuurikeskus. Vabariigi valitsuse reservfondist selleks eraldatud rahast j\xc3\xa4i \xc3\xbcle 357 000 krooni. See oleks tulnud seaduse j\xc3\xa4rgi tagastada reservfondile, kuid linnavalitsus maksis sellega lihakombinaadi pankroti tagaj\xc3\xa4rjel t\xc3\xb6\xc3\xb6tuks j\xc3\xa4\xc3\xa4nud inimeste k\xc3\xbcttev\xc3\xb5lgu. Et tol aastal laekus linnaeelarvesse loodetust v\xc3\xa4hem tulumaksu, ei \xc3\xb5nnestunudki seda summat reservfondi tagasi maksta. Riigikontroll avastas selle 1997. aastal. 1998. aastal eraldati see summa uue kultuurikeskuse ehituseks._NEWLINE_Praeguseks on t\xc3\xb6\xc3\xb6puudusest \xc3\xbcle saadud ja linn elab oma elu edasi. T\xc3\xb6\xc3\xb6stuse moodustab linnas kolm ettev\xc3\xb5tet (Eesti Valguse k\xc3\xbc\xc3\xbcnlavabrik, Largo mahlat\xc3\xb6\xc3\xb6stus, saeveski), kus t\xc3\xb6\xc3\xb6tab kokku 23 t\xc3\xb6\xc3\xb6tajat ja mille k\xc3\xa4ive on 2,7 miljonit eurot aastas. Lisaks Tallinna tr\xc3\xbckiettev\xc3\xb5tte Emerson Ten tootmis\xc3\xbcksus Eazzy Digital (\xc3\xbcle viie t\xc3\xb6\xc3\xb6taja)._NEWLINE_21. oktoobril 2017 moodustati V\xc3\xb5hma linna kui haldus\xc3\xbcksuse ning Suure-Jaani, K\xc3\xb5o ja K\xc3\xb5pu valla liitumisel P\xc3\xb5hja-Sakala vald.'