b'\n_START_ARTICLE_\nLoomuliku keele t\xc3\xb6\xc3\xb6tlus\n_START_PARAGRAPH_\nLoomuliku keele t\xc3\xb6\xc3\xb6tlus (Natural language processing, NLP) on arvutiteaduse, tehisintellekti ja arvutilingvistika \xc3\xbchisosa, mis keskendub inimese ja arvuti vahelisele suhtlusele.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAastal 1950 avaldas Alan Turing artikli "Computing Machinery and Intelligence" ("Arvutustehnika ja m\xc3\xb5istus"), milles kirjeldas arvuti intellektile hinnangut andvat Turingi testi._NEWLINE_Esimene masint\xc3\xb5lke eksperiment toimus aastal 1954, mil masin t\xc3\xb5lkis automaatselt \xc3\xbcle kuuek\xc3\xbcmne venekeelse lause inglise keelde. Eksperiment sai nimeks "Georgetowni eksperiment" (inglise keeles Georgetown-IBM experiment). Selle autorid v\xc3\xa4itsid, et masint\xc3\xb5lke probleemid lahendatakse l\xc3\xa4hima kolme-viie aasta jooksul, kuid tegelikult liiguti edasi tunduvalt aeglasemalt. Aastal 1966 avaldati ALPAC-i aruanne, milles t\xc3\xb5deti, et k\xc3\xbcmne aasta pikkune uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6 ei ole andnud oodatud tulemusi. Selles aruandes esitatud seisukohtade t\xc3\xb5ttu v\xc3\xa4hendas Ameerika \xc3\x9chendriikide valitsus j\xc3\xa4rsult masint\xc3\xb5lke rahastamist._NEWLINE_Suurem osa loomuliku keele s\xc3\xbcsteemidest p\xc3\xb5hines esialgu k\xc3\xa4sitsi kirjutatud reeglitel. 1980ndate alguses v\xc3\xb5eti kasutusele statistiline masint\xc3\xb5lge ja hakati looma keelekorpuseid._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse juhendamata v\xc3\xb5i osaliselt juhendatud masin\xc3\xb5ppe algoritme.'