b'\n_START_ARTICLE_\nMerik\xc3\xbcla\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nMerik\xc3\xbcla (vahel ka Merek\xc3\xbcla, Merrenk\xc3\xbcll) k\xc3\xbcla asutati p\xc3\xa4rast 1653. aastat, kui sinna asusid elama vanausuliste perekonnad. Hiljem liitus nendega veel teisigi vanausuliste perekondi._NEWLINE_1726. aasta adrarevisjoni andmetel elas Merik\xc3\xbclas 15 peret._NEWLINE_1861. aastal eraldati Laagna m\xc3\xb5isast Merik\xc3\xbcla ja Udria k\xc3\xbcla koos metsa ja maadega Mustaj\xc3\xb5e m\xc3\xb5isast ning asutati Merik\xc3\xbcla poolm\xc3\xb5is. Merik\xc3\xbcla m\xc3\xb5is sai ka Udria maadel oleva Hanela karjam\xc3\xb5isa. Ehitati h\xc3\xa4rrastemaja ning selle \xc3\xbcmber kujundati park._NEWLINE_Narva raeh\xc3\xa4rra William Richard Gendt ehitas 1863. aastal Merik\xc3\xbclla luteriusu kabeli, mida kutsuti Metsakabeliks (Waldkapelle). Kabelis oli 150 istekohta ja jumalateenistusi peeti ainult suvel. Gendt oli ka Merik\xc3\xbcla suvituskoha aktiivne propageerija. _NEWLINE_Tema algatusel ilmus teatmikesse uus paik Merik\xc3\xbcla suvituskoht (Bad Merrek\xc3\xbcll). 1863. aastat v\xc3\xb5ib lugeda Merik\xc3\xbcla kui suvituskoha algusaastaks. 1877. aastal p\xc3\xbcstitati Gendtile kabeli juurde ausammas kui Merik\xc3\xbcla kuurordi asutajale. Ausammas on s\xc3\xa4ilinud t\xc3\xa4naseni, kuigi vajab korrastamist. Kabel teisaldati aga 1960. aastate algul Narva-J\xc3\xb5esuu \xc3\xb5igeusu kirikuks. _NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5puks oli Merik\xc3\xbcla juba tuntud suvituskoht. Valminud olid kuurhoone, pansionaat, avatud oli telegraaf, postkontor, suviti t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid apteek ja vesiravila. Kuurordis oli \xc3\xbcle 90 suvila. Vesiravila arstina sai tuntuks kindral doktor Anton Riilman, kes ka ise suviti seal elas ja praktiseeris. _NEWLINE_Merik\xc3\xbclas on puhanud ja loomet\xc3\xb6\xc3\xb6d teinud paljud vene aristokraadid ja loomeinimesed: Anna Pavlova, Ivan \xc5\xa0i\xc5\xa1kin, kes t\xc3\xb5i siia puhkama ja maalima ka oma \xc3\xb5pilased ja tulevased kunstnikud Aleksandr Borissovi, Nikolai Himona ja P. Wagneri. Sellest ajaj\xc3\xa4rgust p\xc3\xa4rinevad n\xc3\xa4iteks \xc5\xa0i\xc5\xa1kini maalid "Merekallas", "M\xc3\xa4nnisalu", "P\xc3\xa4ikeseline p\xc3\xa4ev" jt. Suviti maalimas k\xc3\xa4inud Peterburi Kunstide Akadeemia professoril Arseni Me\xc5\xa1t\xc5\xa1erskil valmisid seal tuntumatest t\xc3\xb6\xc3\xb6dest "Narva lahe rannik" (1886), "Narva lahes" (1888), "Narva reid" (1890). Siin puhkasid ka Kliment Timirjazev, Nikolai Leskov, Lidia Vesselitskaja, Konstantin Blamont jt. _NEWLINE_Merik\xc3\xbcla on olnud puhkepaigaks ka eesti inimesele. Seal on puhanud ja t\xc3\xb6\xc3\xb6d teinud Miina H\xc3\xa4rma, Raimund Kull, Artur Kapp, Eugen Kapp ja paljud teised._NEWLINE_  _NEWLINE_Merik\xc3\xbcla kui suvituskoha hiilgeaeg oli 1914. aasta s\xc3\xb5jasuveni. I maailmas\xc3\xb5ja lahingute k\xc3\xa4igus said paljud hooned kannatada, osa h\xc3\xa4vis, kuid Merik\xc3\xbcla on puhkekohana kasutatud kuni t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evanai. _NEWLINE_Merik\xc3\xbcla rand on Eesti k\xc3\xb5ige pikema puhta laia liivaranna (12 km, algab Udria k\xc3\xbcla piirides, edasi Merik\xc3\xbcla, Auga ja l\xc3\xb5peb Narva-J\xc3\xb5esuus Narva j\xc3\xb5ega) \xc3\xbcks osa. _NEWLINE_I maailmas\xc3\xb5ja ajal ehitati Merik\xc3\xbclla Peterburi kaitsekava j\xc3\xa4rgi oli Narva regioonis paikneva Merik\xc3\xbcla-Rankisaari  vahelisel ala varupositsiooni \xc3\xbclesandeks t\xc3\xb5kestada eelnevatest positsioonidest l\xc3\xa4bimurdnud vaenuliku laevastiku tee Peterburini. Merik\xc3\xbcla-Rankisaari varupositsioon, l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poolt vaadatuna oli j\xc3\xa4rjekorras eelviimane, seitsmes   positsioon enne pealinna Peterburi. Peeter Suure merekindluse Kroonlinna kindluse varupositsiooni l\xc3\xb5unapoolseim Narva Suurt\xc3\xbckiv\xc3\xa4epositsiooni patarei nr 1 rajati Narvast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, Merik\xc3\xbcla piirkonda. Selle ehituse k\xc3\xa4igus sai kannatada osa hoonestust. Rannapatareile ehitati l\xc3\xb5una pool maanteed v\xc3\xb5imsad betoonpunkrid ja kahurialused ning selle varustamiseks kitsar\xc3\xb6\xc3\xb6pmeline raudtee Auvere raudteejaamast Merik\xc3\xbcla patareini.  Varupositsioonil j\xc3\xa4id t\xc3\xb6\xc3\xb6d 1916. aastal l\xc3\xb5petamata. _NEWLINE_Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal 14. veebruaril 1944 maabus Merik\xc3\xbclas Balti laevastiku dessant 516 v\xc3\xb5itlejat major Stepan Maslovi juhatusel, kellele oli tehtud \xc3\xbclesanne murda l\xc3\xa4bi Auvere raudteejaama ja \xc3\xbchineda sealsete Punaarmee \xc3\xbcksustega. Samuti oli neile antud korraldus kohelda kohalikke inimesi kui vaenlasi, p\xc3\xb5letada k\xc3\xb5ik hooned ja tappa k\xc3\xb5ik vene keelt mitter\xc3\xa4\xc3\xa4kivad inimesed. Merik\xc3\xbclas m\xc3\xb5rvasid nad t\xc3\xa4\xc3\xa4gil\xc3\xb6\xc3\xb6kidega Meta S\xc3\xbcvalepa koos v\xc3\xa4ikse pojaga. Dessant h\xc3\xa4vitati t\xc3\xa4ielikult j\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval, mist\xc3\xb5ttu nad ei saanud oma \xc3\xbclesandeid t\xc3\xa4ita. Merik\xc3\xbcla dessandi m\xc3\xa4lestuseks p\xc3\xbcstitati 1972. aastal m\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rk Merik\xc3\xbcla panga algusse selle merepoolsele nukile \xe2\x80\x93 kohta, kus P\xc3\xb5hja-Eesti pank p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub l\xc3\xb5unasse. M\xc3\xa4lestusm\xc3\xa4rgi kujundas Peeter Somelar.'