b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc4\x93zekne ordulinnus\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKohalik muistend r\xc3\xa4\xc3\xa4gib, et ordu idapoolsete piirilinnuste nimed Rositen, Ludsen ja Marienburg tulenevad R\xc3\xa4isakust l\xc3\xb5unasse j\xc3\xa4\xc3\xa4va Makonkalne (Wolkenburg) ordulinnuse kunagise pealiku t\xc3\xbctarde \xe2\x80\x93 Roza, Lucia ja Maria nimedest.\n_START_SECTION_\nLinnuse algusaegadest linnuse esmamainimiseni\n_START_PARAGRAPH_\nIX\xe2\x80\x93XIII sajandini asus R\xc3\xa4isaku j\xc3\xb5e \xc3\xa4\xc3\xa4rsetel kaljudel latgalite muinaslinnus, mis oli tekkinud t\xc3\xa4nu siit l\xc3\xa4bijooksvale kaubateele Venemaa ja Skandinaavia vahel. Novgorodi kroonika nimetab seda maad "Lotigoluks". Vanale l\xc3\xa4tlaste linnusele vihjavad ka vallik\xc3\xb5rgendikud eeslinnuse alal. _NEWLINE_1209. aasta s\xc3\xbcgisel, p\xc3\xa4rast Jersika r\xc3\xbcndamist r\xc3\xbc\xc3\xbctlite poolt, sai Jersika v\xc3\xbcrstist Visvaldisest Riia piiskop Alberti vasall. Albert l\xc3\xa4\xc3\xa4nistas 1/3 maast, sealhulgas R\xc3\xa4isaku Visvaldisele tagasi. R\xc3\xa4isaku oli kuulunud Jersika v\xc3\xbcrstiriigi v\xc3\xb5imupiirkonda._NEWLINE_1224. aastal sai piiskop Albert kogu maa endale._NEWLINE_1239. aasta 19. aprilli lepinguga jaotati surnud Jersika v\xc3\xbcrsti valdused Liivimaa ordu ja Riia piiskopi Nicolaus von Naueni toomkapiitli ja vasallide vahel. Suurema osa Jersikast sai ordu teatud tingimustel omale._NEWLINE_1264. aastaks oli Liivimaa ordu seal piirkonnas oma v\xc3\xb5imu kindlustanud ja v\xc3\xb5idi m\xc3\xb5tlema hakata uue tugipunkti suuremale v\xc3\xa4ljaehitamisele._NEWLINE_1281 toimus R\xc3\xa4isaku vana puitlinnuse l\xc3\xa4hedal suur lahing orduv\xc3\xa4gede ja leedulaste vahel, kust v\xc3\xa4hestel ordur\xc3\xbc\xc3\xbctlitel \xc3\xb5nnestus eluga p\xc3\xa4\xc3\xa4seda. Sellest ajast nimetavad vene kroonikad R\xc3\xa4isakut Reznitsaks, mis tuleneb vene s\xc3\xb5nast "rezak" \xe2\x80\x93 "suur nuga", "kirves"._NEWLINE_1285 alustas j\xc3\xa4rjekorras XXII ordumeister Wilhelm von Schauerburg 1239. aasta lepingu alusel latgalite vanale linnam\xc3\xa4ele uue kivilinnuse ehitust. \xc3\x9crikulist kinnitust sellele daatumile siiski pole. Linnusest sai foogti, kes allus Vana-V\xc3\xa4ina (Vecdaugava, D\xc3\xbcnaburg) komtuurile, residents. Samal aastal mainiti asulat (Rositten) L\xc3\xbcbecki dokumentides._NEWLINE_1288. aastast oli \xc3\xbcheks esimeseks foogtiks Otto Paschedach. Foogti \xc3\xbclesanne oli maksude kogumine, kohalikele \xc3\xb5iguse m\xc3\xb5istmine ja linnuse kaitsmine vene ja leedu r\xc3\xbcnnakute eest._NEWLINE_13. sajandi l\xc3\xb5puks pidi olema valminud 2 korruseline 3 hoonetiiva ja 3 korruselise torniga pealinnus, millele hiljem lisati ida poole eeslinnus. Pealinnusesse j\xc3\xb5udmiseks tuli l\xc3\xa4bida t\xc3\xb5stesild ja 3 raudv\xc3\xb5redega v\xc3\xa4ravat._NEWLINE_1324 mainitakse linnust esmakordselt dokumentides. Samal aastal tungisid Novgorodi vabariigi v\xc3\xa4ed R\xc3\xa4isaku foogtkonda ja v\xc3\xb5tsid pantvangi suure osa elanikkonnast.\n_START_SECTION_\nLinnus Liivi s\xc3\xb5jani\n_START_PARAGRAPH_\n14. sajandist ja hiljemgi on ehitusalase spetsialiseerumise kohta teada, et R\xc3\xa4isaku foogtkond varustas Vana-Liivimaad kvaliteetse tellisesaviga. _NEWLINE_1348\xe2\x80\x931555 on tuntud 17 foogti nimed._NEWLINE_1437 toimusid linnuse all lahingud._NEWLINE_1438. aasta augustis on R\xc3\xa4isaku foogt olnud tegev diplomaadina, saates Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeistrile Preisimaal ettekande ja \xc3\xbclevaate toimuvatest rahutustest Liivimaal seoses ebaselgusega uue maameistri valimisel ja kinnitamisel. Reinimaalaste k\xc3\xb5rvalet\xc3\xb5rjutud kandidaat Heinrich von Notleben sai j\xc3\xa4rgmisel aastal R\xc3\xa4isaku foogtiks._NEWLINE_1451 toimus ordulinnuste revisjon. R\xc3\xa4isaku linnuses oli tollal aruande j\xc3\xa4rgi 3 orduvenda, turviseid oli varutud kokku 10 r\xc3\xbc\xc3\xbctlile._NEWLINE_1481 r\xc3\xbcndasid Pihkva v\xc3\xa4ed koos liitlastega R\xc3\xa4isaku linnust._NEWLINE_1482\xe2\x80\x931488 oli R\xc3\xa4isaku foogtiks \xc3\xbcks kuulsamaid hilisemaid ordumeistreid Wolter von Plettenberg, kes oli ka \xc3\xbcks viimaseid linnuste kindlustajaid Vana-Liivimaal._NEWLINE_1488 toimus Saksa ordu k\xc3\xb5rgmeistri Martin Truchse\xc3\x9f von Wetzhauseni k\xc3\xa4sul Liivimaal ordulinnuste visitatsioon, milles kirjutatakse, et "Item das sloss Russitten wol bespeyset mit allirley notdurfft, das eyn sloss haben sal und eyn fromir man zcum voythe ..." \xe2\x80\x93 "R\xc3\xa4isaku linnus on t\xc3\xa4ielikult varustatud k\xc3\xb5ige vajalikuga, mis \xc3\xbches lossis olema peab ja foogtil ..."_NEWLINE_1534. aasta 27. detsembril volitas ordumeister Wolter von Plettenberg 4 orduk\xc3\xa4sknikku sealhulgas R\xc3\xa4isaku foogti Dietrich van der Balet Poola kuninga juurde l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistele piiri kulgemise t\xc3\xa4psustamise \xc3\xbcle Leeduga._NEWLINE_1556. aasta juuli algul peeti R\xc3\xa4isaku foogti Werner Schall von Belli valvesalga poolt k\xc3\xb5rvalisel rajal foogtkonnas kinni poola kuninga Zygmunt II Augusti saadik, Bir\xc5\xbeiai valitseja Kaspar \xc5\x81\xc4\x85cki, kes \xc3\xbcritas eest \xc3\xa4ra p\xc3\xb5geneda. Valvesalga talupoegade poolt tapeti saadiku teenrid ja p\xc3\xbc\xc3\xbcti kinni ka saadik ise, kes siis \xc3\xbche taluniku poolt seljatagant surmati. Saadikult v\xc3\xb5eti \xc3\xa4ra Poola kuninga salajased kirjad peapiiskopile Wilhelm von Brandenburgile ja edastati need ordumeistrile Heinrich von Galenile. See intsident sai poola kuningale viimaseks ajendiks kuulutamaks s\xc3\xb5da Liivimaa ordule. Poola kuningas, kel oli Riia piiskopkonna suhtes kaitse\xc3\xb5igus, sekkus ordu ja peapiiskopi vahelisse koadjuutorivaenusesse eesm\xc3\xa4rgiga t\xc3\xbclikat ordut Vana-Liivimaal n\xc3\xb5rgestada ja h\xc3\xa4vitada._NEWLINE_1558 lasi Preisimaa esimene hertsog Albrecht von Hohenzollern koostada oma erisaadikutel \xe2\x80\x93 spioonidel luureraporti Liivimaa orduv\xc3\xa4e s\xc3\xb5jaj\xc3\xb5udude suuruse kohta. R\xc3\xa4isaku foogt v\xc3\xb5is raporti j\xc3\xa4rgi 1555\xe2\x80\x931556 aastal s\xc3\xb5jaolukorras v\xc3\xa4lja panna 250 ratsanikku._NEWLINE_1558\xe2\x80\x931559 oli Liivimaa ordu sunnitud s\xc3\xb5ja finantseerimiseks Venemaaga pantima linnuse Poola kuningale Zygmunt II Augustile.\n_START_SECTION_\nLiivi s\xc3\xb5da 1558\xe2\x80\x931561\n_START_PARAGRAPH_\n1558. aasta 24. jaanuari paiku tungis osa Kaasani khaani Segelei vene v\xc3\xa4gedest Ivan Grozn\xc3\xb5i korraldusel R\xc3\xa4isaku piirkonnas Liivimaale sisse. P\xc3\xb5hjuseks oli, et liivimaalaste saatkonnal ei olnud tribuuti kaasas, kuid tegelikult olid ettevalmistused s\xc3\xb5jaks alanud palju varem. Esimene 400-mehelise v\xc3\xa4e r\xc3\xbcnnak Ludza kandis l\xc3\xb6\xc3\xb6di puruks. Veebruaris tungis teine 500-meheline vaenlaste salk R\xc3\xa4isaku piirkonna Eesseni m\xc3\xb5isa l\xc3\xa4histele, mille R\xc3\xa4isaku ja Vana-V\xc3\xa4ina (Vecdaugava) linnuste kaitsesalgad \xc3\xbchiselt tagasi l\xc3\xb5id ja maalt v\xc3\xa4lja ajasid. 10. m\xc3\xa4rtsil tegid R\xc3\xa4isaku linnuse v\xc3\xa4ed vastur\xc3\xbcnnaku Venemaale ja p\xc3\xb5letasid V\xc3\xb5\xc5\xa1gorodi (Wesselgorre) linnuse \xc3\xbcmber Pihkvamaal maha 10 bojaarim\xc3\xb5isat ja naasid suure r\xc3\xb6\xc3\xb6vsaagiga. 19. m\xc3\xa4rtsil tungisid venelased j\xc3\xa4lle juba 3000 mehega R\xc3\xa4isaku alale sisse. Lutsi linnuse kaitsesalk r\xc3\xbcndas vaenlast, kuid ei teadnud midagi venelaste nii suurest hulgast ja l\xc3\xb6\xc3\xb6di Stoucke talu juures puruks. 23. m\xc3\xa4rtsil suundusid Vana-V\xc3\xa4inast orduv\xc3\xa4ed uuesti Venemaad r\xc3\xbc\xc3\xbcstama, kuna venelased olid veel R\xc3\xa4isakul. Sealt l\xc3\xa4ks 500 venelast neid takistama, kuid h\xc3\xa4vitati orduv\xc3\xa4gede poolt._NEWLINE_1558. aasta 1. mail j\xc3\xb5udis R\xc3\xa4isakule ordumeistri saadetud 200-meheline abiv\xc3\xa4gi. 100 meest saadeti edasi ida poole Lutsi ordulinnusesse. Juuni keskel tungis \xc3\xbcks venelaste salk R\xc3\xa4isaku foogtkonda, sai aga orduv\xc3\xa4gedelt mitu korda l\xc3\xbc\xc3\xbca. 7. juulil r\xc3\xbc\xc3\xbcstasid venelased uuesti R\xc3\xa4isaku kandis ja p\xc3\xb5genesid, kui sakslased neid taga ajama hakkasid._NEWLINE_1559. aasta m\xc3\xa4rtsi algul j\xc3\xb5udis Vana-V\xc3\xa4inast suur venelaste v\xc3\xa4gi enam kui 7000 mehega R\xc3\xa4isaku alla ja peatusid \xc3\xbche j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4res. Sakslased hakkasid neid suurt\xc3\xbckkidest tulistama, misj\xc3\xa4rel venelased taandusid r\xc3\xb6\xc3\xb6vides ja p\xc3\xb5letades Lutsi kaudu Venemaale. See suur 13 000-meheline vene v\xc3\xa4gi oli tulnud Alulinna juures jaanuari algul Liivimaale ja liikus laastades ja n\xc3\xb5rgemaid v\xc3\xb5i t\xc3\xbchje linnuseid vallutades l\xc3\xa4bi ordu ja peapiiskopkonna alade Riia kaudu Kuramaa suunal ja p\xc3\xb6\xc3\xb6ras siis Zemgale kaudu Vana-V\xc3\xa4ina suunas, eksides korraks ka Leetu. Sel s\xc3\xb5jak\xc3\xa4igul kaotasid venelased 6000 meest. Mai algusest kuni 1. novembrini kehtis Taani saatkonna poolt Moskvas saavutatud relvarahu. Rahust R\xc3\xa4isakusse teatama tulnud vene saadikud vangistati seal. 31. augustil koostati Vilniuses maap\xc3\xa4eval \xc3\xbcrik, millega Liivimaa ordu pantis mitmed linnused koos piirkondadega, sealhulgas R\xc3\xa4isaku, s\xc3\xb5ja finantseerimiseks Poola kuningale Zygmunt II Augustile. Et Liivimaad venelaste eest paremini kaitsta, anti poolakatele eelk\xc3\xb5ige just idapoolsed linnused ja piirkonnad._NEWLINE_1559. aasta septembris saabus linnusesse pidulikult 100-meheline Poola abiv\xc3\xa4gi. _NEWLINE_17. septembriks kogunesid t\xc3\xa4htsamad orduk\xc3\xa4sknikud, sealhulgas ka R\xc3\xa4isaku foogt Werner Schall von Bell V\xc3\xb5ndu (Cesis), kus nad valisid 4 aastat ametis olnud Wilhelm F\xc3\xbcrstenbergi asemel ordumeistriks Gotthard Kettleri. R\xc3\xa4isaku foogt m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ametisse Kuldiga komtuuriks. 8. novembril saabusid 3 orduametnikku R\xc3\xa4isakusse linnust poola komissaridele \xc3\xbcle andma. 10. detsembril lahkus vana foogt foogtkonnast. 15. detsembril l\xc3\xa4ksid ka ordumeistri saadikud minema, kuna poola ametnikke polnud m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud ajaks saabunud. _NEWLINE_1560. aasta 6. jaanuaril j\xc3\xb5udis Leedu peavarustus\xc3\xbclem Johannes Chodkiewicz; olles m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud k\xc3\xb5igi 4 poolakatele mineva piirkonna \xe2\x80\x93 Bauska, Selpilsi, Vana-V\xc3\xa4ina ja R\xc3\xa4isaku \xe2\x80\x93 kuninglikuks kuberneriks; R\xc3\xa4isaku linnusesse, kaasas 480 meest, 10 kahurit, 8 kergemat tulirelva, 12 t\xc3\xbcndrit p\xc3\xbcssirohtu ja muud s\xc3\xb5javarustust. S\xc3\xb5jamehed ja varustus jaotati R\xc3\xa4isaku ja Lutsi linnuste vahel \xc3\xa4ra. Chodkiewicz ise hakkas resideerima Lutsis ja m\xc3\xa4\xc3\xa4ras R\xc3\xa4isakusse pealikuks Kriemenieci vabah\xc3\xa4rra Nicolaus O\xc5\x9bciki. Vahepeal venelased r\xc3\xbcndasid ja r\xc3\xb6\xc3\xb6visid poola voori, kuid poolakad said hiljem oma varustuse tagasi, kuna Poola ja Venemaa vahel oli ametlikult veel rahu. R\xc3\xa4isaku aadlikud andsid linnuse \xc3\xbcle. Seal viidi l\xc3\xa4bi inventuur. Linnus oli varustatud 4 suurema kahuri ja 25 v\xc3\xa4iksema tulirelvaga, 5 p\xc3\xbcstoli, 2 t\xc3\xbcndri p\xc3\xbcssirohu ja muu relvastusega. Liivi s\xc3\xb5ja selles etapis venelased poolakatele antud linnuseid enam ei r\xc3\xbcnnanud.\n_START_SECTION_\nPoola aeg 1561\xe2\x80\x931773\n_START_PARAGRAPH_\n1561\xe2\x80\x931620 kuulus R\xc3\xa4isaku Poolale alluvasse Liivimaa kuningriiki (Herzogtum Livland)._NEWLINE_1575 elas linnuse naabruses 500 elanikku. Liivi s\xc3\xb5jas loss p\xc3\xb5les ja inimesed viidi \xc3\xa4ra vangi. J\xc3\xa4rgnevalt linnust laastati ja ehitati \xc3\xbcmber mitmeid kordi._NEWLINE_1577 juunis kogus Ivan Grozn\xc3\xb5i Pihkva all s\xc3\xb5jav\xc3\xa4ge ja suundus selle eesotsas endise Riia Peapiiskopkonna kaudu Liivimaale. K\xc3\xb5igepealt vallutati juuli keskel Vilaka, seej\xc3\xa4rel 25. juuliks R\xc3\xa4isaku eelpost ja abilinnus Lutsi, edasi 30. juuliks R\xc3\xa4isaku, kust suunduti Vana-V\xc3\xa4inale ning sealt edasi Krustpilsi ja Liivi \xe2\x80\x93 Keskmaale (Vidzeme). Purustati linnust ja h\xc3\xa4vitati ka kirik, vangilangenud aadlikud koos naiste, neitsite ja lastega saadeti Pihkvasse. Venelaste k\xc3\xa4tte j\xc3\xa4i R\xc3\xa4isaku 1579. aastani._NEWLINE_1582 l\xc3\xa4ks R\xc3\xa4isaku Jam Zapolski rahu tulemusel Poola koosseisu. Linnuse staarostiks sai sakslane Tiesenhausen, kellele anti Poola v\xc3\xb5imude poolt korraldus taastada katoliku kabel, kuid kes sellega pikalt venitas, kuna oli arvatavasti luterlane._NEWLINE_1582 koostas paavsti Gregorius XIII legaat P\xc3\xb5hja-Euroopas jesuiit Antonio Possevino, kes oli juhtinud ka Poola ja Venemaa vahelise vaherahu s\xc3\xb5lmimist, ilmselt paavsti \xc3\xbclesandel Liivimaa linnade ja kindluste kaardi, kus iga linnus oli kujutatud oma kordumatu silueti ja vastavalt t\xc3\xa4htsusele ka suurusega. R\xc3\xa4isaku on kujutatud 4 torniga ja keskmise suurusega. Nimekujuna on kirjas Rositza._NEWLINE_1601. aasta 1. m\xc3\xa4rtsil tuli R\xc3\xa4isaku linnuses aadel Otto Vietinghoffi ja Fabian Tiesenhauseni m\xc3\xb5jutusel Rootsi kuninga poole \xc3\xbcle. Varasem poola staarost Matthias Karkoffsky olevat k\xc3\xa4itunud kohalike talupoegadega j\xc3\xb5hkralt._NEWLINE_1611 aasta paiku on Fabriciuse kroonikas \xc3\xbcles t\xc3\xa4hendatud, et keskaegsetele R\xc3\xa4isaku, Lutsi ja Vana-V\xc3\xa4ina linnustele kuulus ordule alluvas Ida-Latgales 120 j\xc3\xa4rve._NEWLINE_1621 eraldati endisest V\xc3\xb5nnu vojevoodkonnast Poola Latgale (Inflanty Polskie) ja moodustati Inflanty vojevoodkond, kuhu l\xc3\xa4ks ka R\xc3\xa4isaku piirkond._NEWLINE_1625. aastal h\xc3\xb5ivas R\xc3\xa4isaku ja Lutsi linnuse Rootsi Liivimaa kindralkuberneri Jacob Pontusson De la Gardie k\xc3\xa4sul rootsi r\xc3\xbcgement kapten Hans von Wrangeli juhtimisel._NEWLINE_1629 said poolakad Altmarki rahuga linnuse tagasi. Poola-Rootsi s\xc3\xb5ja ajal 1600\xe2\x80\x931629 sai R\xc3\xa4isaku pidevalt kannatada, kuid taastati alati osaliselt._NEWLINE_1654\xe2\x80\x931656 valdasid linnust vene tsaari Aleksei Mihhailovit\xc5\xa1i v\xc3\xa4ed._NEWLINE_1656 toimunud R\xc3\xa4isaku lahingus l\xc3\xb5id rootslased endast palju suuremat vene v\xc3\xa4ge, kes olid selles nn. II P\xc3\xb5hjas\xc3\xb5jas poolakate liitlased. 1565\xe2\x80\x931660 toimunud Poola-Rootsi s\xc3\xb5jas h\xc3\xa4vitasid rootslased linnuse t\xc3\xa4ielikult. Enam seda ei taastatud._NEWLINE_1660 l\xc3\xa4ks ala Oliwa rahuga rootslastelt tagasi Poolale ja mehitati uuesti poola garnisoniga, kuid linnus kaotas oma endise s\xc3\xb5jalise t\xc3\xa4htsuse ja polnud enam eriti kasutusk\xc3\xb5lbulik. R\xc3\xa4isaku sai staarostkonna keskuseks._NEWLINE_1712 \xc3\xbcmbritseva asula majaomanikud said ametliku loa linnusem\xc3\xbc\xc3\xbcride kivide kasutamiseks oma elu- ja majapidamishoonete vundamentide ehitamiseks._NEWLINE_1773 l\xc3\xa4ks piirkond veebruaris 1772 toimunud Poola I jagamisega Venemaa keisririigi koosseisu ja \xc3\xbchendati Pihkva kubermanguga.\n_START_SECTION_\nTsaaririigist t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani\n_START_PARAGRAPH_\n1794 joonistas linnusevaremed \xc3\xbcles Johann Christoph Brotze._NEWLINE_1889 koostati linnusekindlustuste ja vallikraavi rekonstrueerimise plaan. _NEWLINE_XX sajandi algul olid linnusem\xc3\xa4el alles veel elu- ja majandushooneid. Osa linnusealast heakorrastati avalikuks kasutamiseks: istutati park, rajati valgustus, ehitati suveteater ja restoran._NEWLINE_1980\xe2\x80\x931981 viidi lossim\xc3\xa4gedes l\xc3\xa4bi \xc4\x92. Mugur\xc4\x93vi\xc4\x8dsi poolt arheoloogilised kaevamised u 300 m\xc2\xb2, millest selgus, et X\xe2\x80\x93XI sajandil olid siin elanud latgali kaupmehed ja k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6lised._NEWLINE_2003. aasta algul ehitati \xc3\xbchiskondliku organisatsiooni "L\xc3\xa4ti ajaloo park" poolt linnusevaremete l\xc3\xa4hedale munitsipaalettev\xc3\xb5tte R\xc4\x93zeknes \xc5\xaadens territooriumile R\xc3\xa4isaku linnuse makett. Maketi autor on Edmunds Smans. Linnusem\xc3\xa4e otsan\xc3\xb5lva juures asuvale platsile anti piiskop J\xc4\x81zeps Ranc\xc4\x81nsi nimi.\n_START_SECTION_\nEhitus\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa4isaku linnusele allus ida pool paiknev Lutsi (Ludza) ordulinnus, milleni oli otsejoones maad 25 km (3,5 miili). R\xc3\xa4isakust l\xc3\xb5unakagusse 27 km (4 miili) kaugusele j\xc3\xa4i kunagine esimene ordulinnus Ida-Latgales ja komtuuri asupaik enne selle \xc3\xbcleviimist Vana-V\xc3\xa4inale (Vecdaugava, D\xc3\xbcnaburg): Valkenberga (Wolkenburg). Edelas, V\xc3\xa4ina j\xc3\xb5e (Daugava, D\xc3\xbcna) \xc3\xa4\xc3\xa4res asuva hilisema komtuurkonnakeskuse Vana-V\xc3\xa4ina endani oli juba 76 km (11 miili) ja viimase; R\xc3\xa4isakust otse l\xc3\xb5una suunas; abilinnuse Kr\xc4\x81slavani (Kreslawka) 70 km (10 miili). Need 5, \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud ordu- ja piiskopimaadest eraldiseisvat ordulinnust moodustasid enam-v\xc3\xa4hem kompaktse grupi Vana-Liivimaa kagunurga kaitseks. Esimeste l\xc3\xa4\xc3\xa4ne, loode ja p\xc3\xb5hja poole j\xc3\xa4\xc3\xa4vate linnusteni, mis kuulusid juba tihedamasse Keskmaa linnuste gruppi, j\xc3\xa4id 75\xe2\x80\x9390 km kaugusele k\xc3\xb5ik Riia Peapiiskopkonna kindlused: Krustpils, Laudona, Cesvaine, Kulna ja Vilaka. Oluline t\xc3\xa4hendus oli sellel ordu ja peapiiskopi vaenutegevuse perioodil._NEWLINE_R\xc3\xa4isaku linnus ehitati omal ajal j\xc3\xb5elooke sees asuvale 15 m k\xc3\xb5rgusele k\xc3\xbcnkale. Linnuse ette kaevati kraav \xe2\x80\x93 j\xc3\xb5gi \xc3\xb5gvendati otseks \xe2\x80\x93 ja linnusealast tekkis j\xc3\xb5esaar. _NEWLINE_Linnuse ehitus on Vana-Liivimaa kaitsearhitektuurile \xc3\xbcpriski erandlik, kus keskse tornlinnuses\xc3\xbcsteemiga on seotud mantelringm\xc3\xbc\xc3\xbcrlinnus. Lisaks oli pealinnuse kaitses\xc3\xbcsteemiga \xc3\xbchendatud eraldiseisev tugev t\xc3\xb5stesillaga v\xc3\xa4ravarajatis, kust l\xc3\xa4ks eeslinnusesse zwingeriga kaitstud linnusetee. Ehitise asukoht oli h\xc3\xa4sti valitud, k\xc3\xb5rgkaitse oli seotud veekaitsega. _NEWLINE_Kindlus koosnes pea- ja eeslinnusest. Pealinnuse moodustas 3-korruseline suletud hoonekorpus, kus elas foogt ja asus ka kabel. Loodenurgas, kapiitlisaali all asusid v\xc3\xa4ravad, mis \xc3\xbchendasid pealinnuse sisehoovi eeslinnuse hooviga. V\xc3\xa4ravat kaitses flankeeriv neljakandiline torn, mis nagu m\xc3\xbc\xc3\xbcrivuugid n\xc3\xa4itavad, on hiljem rajatud. Pealinnuse keskseim rajatis oli v\xc3\xb5imas bergfriedi t\xc3\xbc\xc3\xbcpi \xc3\xbcmar liigendamata valdustorn, mis k\xc3\xb5rgus kaugele \xc3\xbcle linnuse ja v\xc3\xb5ttis enda kaitse alla kogu kaitserajatise l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolse osa. Teine v\xc3\xa4iksem \xc3\xbcmartorn kaitses sillav\xc3\xa4ravat ja v\xc3\xb5is olla hiljem ehitatud. Pealinnuse hoovis oli ka kaev. Pealinnus ei olnud lihtsa ehitusega eeslinnusest kraavidega eraldatud, kuid asus viimasest meetri jagu k\xc3\xb5rgemal. Hoonetest pole t\xc3\xa4naseni midagi s\xc3\xa4ilinud, aga nagu osadel m\xc3\xbc\xc3\xbcridel n\xc3\xa4ha, olid ruumidel palkkatused ja valitses lihtne stiil, nagu seda n\xc3\xb5udis ka ehitusmaterjal \xe2\x80\x93 p\xc3\xb5llukivi tellise lisandiga. Ehitamise kiirendamiseks ja lihtsustamiseks kasutati osades seintes, nagu paljudes saksa ordulinnustes tavaks, nn Schalenmauertechniki m\xc3\xbc\xc3\xbcriladu, kus seina v\xc3\xa4lis- ja sisepind laoti hoolikalt valitud maakividest, nende vahe aga valati t\xc3\xa4is v\xc3\xa4ikseid kive, segu ja telliset\xc3\xbckke. Ka vundament tehti tavaliselt t\xc3\xb6\xc3\xb6deldud p\xc3\xb5llukividest._NEWLINE_Eeslinnus oli \xc3\xbcmara kujuga, selle k\xc3\xb5rge m\xc3\xbc\xc3\xbcriliin j\xc3\xa4rgis kaldan\xc3\xb5lva kulgu. Siin asusid majandushooned, s\xc3\xb5durite kasarmud ja teenijate elamud.\n_START_SECTION_\nPraegune seisukord\n_START_PARAGRAPH_\nLinnusest on s\xc3\xa4ilinud \xc3\xbcksikuid k\xc3\xb5rgemaid m\xc3\xbc\xc3\xbcril\xc3\xb5ike ja kohati on ka j\xc3\xa4lgitav kaitsem\xc3\xbc\xc3\xbcri vundamentide kulgemine m\xc3\xa4el. M\xc3\xa4gi on puudest-p\xc3\xb5\xc3\xb5sastest lage ja h\xc3\xa4sti vaadeldav. Suur osa m\xc3\xa4est on kaetud rohtukasvanud varingurusudega. Lossim\xc3\xa4gedest avanevad head vaated \xc3\xbcmbruskonnale ja R\xc3\xa4isaku kesklinnale.'