b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x9cli\xc3\xb5pilasselts Liivika\n_START_SECTION_\nTegevus ja eesm\xc3\xa4rgid\n_START_PARAGRAPH_\nLiivikas toimuvad ettekanded k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalikel teemadel, aega sisustatakse muusika\xc3\xb5htute ja spordi\xc3\xbcritustega. Tihe l\xc3\xa4bik\xc3\xa4imine seltsi liikmetega v\xc3\xb5imaldab laiendada tutvuskonda ka nende erialade tudengite seast, kellega igap\xc3\xa4evases koolielus harva kokku puututakse. Laiemateks eesm\xc3\xa4rkideks on propageerida tervislikke eluviise, kasvatada oma liikmetes ausust, s\xc3\xb5bralikkust, isamaa-armastust, t\xc3\xb6\xc3\xb6kust ja haritust ning aidata valitud eriala p\xc3\xb5hjalikumalt omandada, edendada rahvuslike ideaalide ja kultuuri. Oma tegevuses juhindub Liivika p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttest "Kohusetunne kasvagu, et sundus v\xc3\xb5iks kaduda".\n_START_SECTION_\nVabadus\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt enamikust akadeemilistest organisatsioonidest ei tehta Liivika tegevuses noor- ja tegevliikmetel olulist vahet. Noorliikmetel on k\xc3\xb5ik v\xc3\xb5rdsed \xc3\xb5igused tegevliikmetega peale h\xc3\xa4\xc3\xa4letus\xc3\xb5iguse koosolekul. Seltsina on Liivika vabameelne ning ei alluta oma liikmeid karmile korrale ega sunni neid etteantud moel m\xc3\xb5tlema v\xc3\xb5i riietuma. Vastupidi Liivika on isikukeskne, selle uutel liikmetel on v\xc3\xb5imalus kohe algusest kujundada seltsi tegevust oma n\xc3\xa4o j\xc3\xa4rgi ja sel moel ka teisi liikmeid oma panusega rikastada.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xbcmboolika\n_START_PARAGRAPH_\nLiiviklaste ainus v\xc3\xa4lism\xc3\xa4rk on s\xc3\xb5rmus, mille h\xc3\xb5bedase plaadi \xc3\xbclaservas on l\xc3\xb5vi kujutis, selle all kuldne laine ning alumises osas tammelehega L-t\xc3\xa4ht. S\xc3\xb5rmuse vitsale on suurte t\xc3\xa4htedega vermitud \xc3\x9cS Liivika lipukiri ex solo ad solem soli patriae (ld, maa pinnalt p\xc3\xa4ikese poole ainsa isamaa h\xc3\xbcvanguks)._NEWLINE_S\xc3\xb5rmusel kujutatud vapil\xc3\xb5vi s\xc3\xbcmboliseerib mehisust, L-t\xc3\xa4ht Liivikat, tammelehed isamaa-armastust ning kuldne laine viitab \xc3\x9cS Liivika eelk\xc3\xa4ija Riia Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi "Laene" nimele. Seltsi s\xc3\xb5rmuse kandmise \xc3\xb5igus on kaasv\xc3\xb5itleja staatusse j\xc3\xb5udnud liiviklasel. Seltsi s\xc3\xb5rmuse kandmine on soovituslik, kuid vabatahtlik._NEWLINE_Nii nagu enamik seltse on Liivika \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsioon, kellel ei ole v\xc3\xa4rve. \xc3\x9cS Liivika m\xc3\xbcts on ilma eritunnusteta \xc3\xbcldlevinud \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasm\xc3\xbcts valge p\xc3\xb5hja ning tumesinise servaga. M\xc3\xbctsi p\xc3\xb5hi on peenvillasest riidest, serv sametist, nokk mustast nahast. M\xc3\xbctsi kantakse seltsi \xc3\xbcritustel: aastap\xc3\xa4eval, liiviklase surma puhul tema \xc3\xa4rasaatmisel ja seltsi esindamisel v\xc3\xa4ljaspool seltsi Kodu. Sellised s\xc3\xbcndmused on vabariigi aastap\xc3\xa4ev 24.02, volbrirongk\xc3\xa4ik 30.04, Tartu \xc3\x9clikooli aastap\xc3\xa4ev 01.12, \xc3\xbclikooli rektori v\xc3\xb5i muu seltsile t\xc3\xa4htsa isiku matused. Muul juhul kantakse seltsi m\xc3\xbctsi liiviklase enda \xc3\xa4ran\xc3\xa4gemisel._NEWLINE_Liivika lipp on kahepoolne, \xc3\xbchelt poolt sinise ja teiselt poolt halli taustaga. Sinisel taustal on lipukiri, selle all kuldne tammelehega L-t\xc3\xa4ht, mille all on seltsi asutamisaasta 1909. Hallil k\xc3\xbcljel on kiri \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasselts, mis kaardub leopardi kohale, selle all kiri Liivika, kuldse laine kohal. Lipu servad on kolmest k\xc3\xbcljest palistatud h\xc3\xb5benarmastega.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika asutamine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cli\xc3\xb5pilasselts Liivika juured ulatuvad Esimese maailmas\xc3\xb5ja eelsesse Riiga. Tollane Tsaari-Venemaa Liivimaa kubermangu pealinn oli eesti soost \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste arvult Peterburi ja Tartu j\xc3\xa4rel kolmandal kohal.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika Riias\n_START_PARAGRAPH_\nLiivika tekkeajendeid on v\xc3\xb5imalik valida mitme s\xc3\xbcndmuse seast. Neist \xc3\xbcks olulisemaid on 3. veebruaril 1909 Riias toime pandud atentaat s\xc3\xb5jaringkonnakohtu k\xc3\xb5rgemale liikmele kindral Ko\xc5\xa1elevile. Tsaariv\xc3\xb5im kahtlustas m\xc3\xa4ssumeelsuses Riia Pol\xc3\xbctehnilise Instituudi (RPI) \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasi, kelle seast vahistati ka neli korporatsioon Vironia liiget. Ootamata eeluurimise tulemusi, heitis juhatus arreteeritud liikmed korporatsioonist v\xc3\xa4lja. Protestiks konvendi sellise kiirustava sammu vastu astus k\xc3\xbcmmekond korporanti Vironiast v\xc3\xa4lja. Vironiast v\xc3\xa4ljaastunud v\xc3\xb5tsid \xc3\xbchendust Riias tegutsenud teise eesti soost tudengeid \xc3\xbchendanud organisatsiooni, \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasseltsi Laene (1905) aktivistidega. L\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimiste tulemuseks oli uue organisatsiooni \xe2\x80\x93 Riia Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Seltsi (RE\xc3\x9cS) s\xc3\xbcnd. Kandva j\xc3\xb5u uues seltsis moodustasid Riias tegutsenud eesti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsioonide noored liikmed, kes otsisid paremaid v\xc3\xb5imalusi eneset\xc3\xa4iendamiseks ja ettevalmistuseks rahvuslik-\xc3\xbchiskondlikus t\xc3\xb6\xc3\xb6s. \xc3\x9chelt poolt eristati end Vironia korporantlikust m\xc3\xb5ttelaadist. Ent ka Laene tegevus ja ideoloogia oli j\xc3\xb5udnud juba kiirelt muutuvates oludes ajale jalgu j\xc3\xa4\xc3\xa4da. Seega v\xc3\xb5ib \xc3\xb6elda, et RE\xc3\x9cSi asutamisel s\xc3\xbcndis uus organisatsioon. RE\xc3\x9cSi esimesed aastad kulusid siseelu kujundamisele. Koosolekuid peeti korrap\xc3\xa4raselt, seltsi liikme Kase juhatusel tegutses meeskoor, peeti k\xc3\xb5nekoosolekuid ja diskussioone. Tehti koost\xc3\xb6\xc3\xb6d teiste eesti kultuuri edendavate organisatsioonidega: Riia Eesti Hariduse Selts ja Abiandmise Selts said oma laulukoori ja n\xc3\xa4itetrupi jaoks tasuta RE\xc3\x9cSi ruume kasutada. Riia Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaste Karskuse Seltsis etendasid juhtosa RE\xc3\x9cS liikmed. Elavalt toetati rahvus\xc3\xbcritusi: in corpore astuti rahvusteatri hoone ehitamiseks asutatud Estonia osa\xc3\xbchisuse liikmeks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika Moskvas\n_START_PARAGRAPH_\nRinde l\xc3\xa4henedes evakueerus Riia Pol\xc3\xbctehniline Instituut enne 1915. aasta s\xc3\xbcgissemestri algust Tartu, hiljem t\xc3\xa4ies ulatuses Moskvasse. Sinna kandus ka Liivika tegevus. Algas seltsile raske aeg. Esialgu leidis selts peavarju Moskva ainsas eestlaste keskuses \xe2\x80\x93 Moskva Eesti Seltsi ruumes. Hoolimata sellest, et kogu \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasseltsi varandus oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nud Riiga, \xc3\xb5nnestus siiski seltsi tegevust j\xc3\xa4tkata. Veebruarirevolutsioon Venemaal \xc3\xa4ratas lootusi, sagedaseks k\xc3\xb5neaineks sai Eesti autonoomia. Ent kommunistlik oktoobrip\xc3\xb6\xc3\xb6re tegi Moskva Eesti Seltsi tegevusele ootamatu l\xc3\xb5pu, ruumid l\xc3\xa4ksid eesti kommunistide k\xc3\xa4tte ning koos varaga riigistati ka ruumides olnud RE\xc3\x9cSi raamatukogu ja arhiiv. Saksa okupatsiooni ajal saabusid k\xc3\xb5ik RE\xc3\x9cSi liikmed kodumaale, kuid Saksa okupatsiooni karmi re\xc5\xbeiimi all vaibus side laiema liikmeskonna vahel.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika Eesti Vabaduss\xc3\xb5jas\n_START_PARAGRAPH_\nSamal ajal arendasid kodumaale tulnud liiviklased Eesti iseseisvuse saavutamisele suunatud tegevust. Jaan Naaris ja Harald Normak asusid enamlaste v\xc3\xb5imu ja Saksa okupatsiooni p\xc3\xa4evil omakaitset korraldama. Naaris sai soomusrongide ehitamisel ja varustamisel admiral Johan Pitka paremaks k\xc3\xa4eks. Juhan Kukk koostas Maap\xc3\xa4eva vanematekogu juhatusliikmena Eesti iseseisvuse manifesti, kuid seej\xc3\xa4rel oli ta Eesti Ajutise Valitsuse liikmena sunnitud Saksa okupatsiooniv\xc3\xb5imude eest Venemaale p\xc3\xb5genema. Aktiivselt osales Eesti s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eosade loomises Arnold J\xc3\xbcrgens. Liiviklane Normak koos Soansiga osales ka Kalevi Maleva organiseerimises. Bernhard Truu osales Sadamatehases soomusrongide komplekteerimises, s\xc3\xb5jalaevade parandamises ja merekindluse korrastamises. Paul \xc3\x96pik korrastas riigikassat, M\xc3\xa4rt Raud v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle p\xc3\xb5levkivikaevanduste juhtimise ja organiseeris Eesti riikliku p\xc3\xb5levkivit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse. Theodor Poolist sai maareformi teostaja. Teadaolevalt osales Vabaduss\xc3\xb5jas 70 liiviklast.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika Eesti Vabariigi ajal\n_START_PARAGRAPH_\nSeltsi tegevus taastati esimesel v\xc3\xb5imalusel. Et p\xc3\xa4rast Moskvast lahkumist oli enamik seltsi liikmeid ja vilistlasi koondunud Tallinna, peeti esimene iseseisvusaegne koosolek 16. veebruaril 1920 seal. Esialgu otsustati j\xc3\xa4tkata tegevust Tallinnas, sest \xc3\xb5pinguv\xc3\xb5imalused Tartus polnud veel selgunud. Sama aasta s\xc3\xbcgissemestril alustas tegevust Tartu \xc3\x9clikool. Kohe siirdus sinna \xc3\xb5pinguid j\xc3\xa4tkama r\xc3\xbchm RE\xc3\x9cSi liikmeid. Uutes oludes avanesid seltsi tegevuseks uued v\xc3\xb5imalused. Organisatsioon j\xc3\xa4i p\xc3\xbcsima, aateid ja tavasid kanti edasi. 5. detsembril 1920 peeti Asutava Kogu ruumes rohke osalusega n\xc3\xb5upidamine, kus otsustati seltsi tegevus viia \xc3\xbcle Tartusse. _NEWLINE_Sellega seoses tekkis seltsi nime k\xc3\xbcsimus, sest endine Tartus enam ei sobinud. Arutati, kas v\xc3\xb5tta seltsi liikmeks ka naisi, ent otsustati siiski j\xc3\xa4\xc3\xa4da meesseltsiks. J\xc3\xa4rgmisel semestril algas seltsi korraline tegevus Tartus, esialgu kitsastes oludes._NEWLINE_14. veebruaril 1921 arutati seltsi nime muutmise k\xc3\xbcsimust. Jaan Mets ja keelemees Johannes Voldemar Veski pakkusid nime "Liivi". Herman Anderson arvas, et see k\xc3\xb5lab liiga naiselikult, ning pakkus enda ja Jaan Kivisilla nimel "Liivika". H\xc3\xa4\xc3\xa4letusel sai viimane ettepanek neli, esimene \xc3\xbche h\xc3\xa4\xc3\xa4le ning sellenimeline selts registreeritigi Tartu \xc3\x9clikooli juures 21. veebruaril 1921._NEWLINE_Iseseisvunud Eestis algas seltsielu uus etapp, mis t\xc3\xb5i kaasa uusi \xc3\xbclesandeid ja eesm\xc3\xa4rke. R\xc3\xb5huasetus pandi liikmete sisekasvatusele, seda tehti nii seltsi astujate hoolika valiku kui ka vanamehe institutsiooni kehtestamise ja tegevusega. Kodukorras l\xc3\xa4htuti RE\xc3\x9cSi p\xc3\xb5him\xc3\xb5ttest, mille j\xc3\xa4rgi nii selts kui ka \xc3\xbcksikliige pidi v\xc3\xb5\xc3\xb5rale abile lootmata omal j\xc3\xb5ul toime tulema. Sellega eristuti korporatsioonidest, ent see ei t\xc3\xa4hendanud, et Liivika liige ei v\xc3\xb5inud loota seltsi abile._NEWLINE_S\xc3\xbcgisel 1926 saadi seltsi asukohaks tervet korrust h\xc3\xb5lmav kaheksa toaga korter aadressil Suurturg 9-2. Seal kestis tegevus seltsi v\xc3\xa4givaldse sulgemiseni 1940. aasta suvel. Neis ruumes kosus ja arenes Liivika j\xc3\xb5udsalt. 1928. aastal v\xc3\xb5eti Herman Everti eestv\xc3\xb5tmisel vastu seltsi kodukord, mis kehtib 2002. aasta kodukorras reguleerimata k\xc3\xbcsimuste osas t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Liivika ruumid olid alati eeskujulikus korras, eriti p\xc3\xa4rast remonti 1937. aastal. Remondi ajal leiti t\xc3\xa4nu meeldivaile ja asjalikele suhetele ajutine peavari Gildi 1 maja teisel korrusel. Esimesel korrusel asus korp! Filiae Patriae. Praegu asub seal ajaleht Postimehe toimetus._NEWLINE_Liikmetele sai kohustuslikuks esitada referaate, millega kaasnesid tihti elavad m\xc3\xb5ttevahetused ja vaidlused. \xc3\x9csna sageli oli teema p\xc3\xa4evakajaline, puudutas Eesti v\xc3\xb5i maailma poliitikat, majandust ja kultuuri. Tihti k\xc3\xa4sitleti kirjanduslikke menukeid. Eelk\xc3\xb5ige noorliikmereferaadi taseme t\xc3\xb5stmiseks fikseeriti n\xc3\xb5uded, mille t\xc3\xa4itmist hindas k\xc3\xb5netoimkond. Kasulikuks osutus k\xc3\xb5nevanema funktsiooni kehtestamine, kes muutus seltsi vaimseks vanameheks. Kuni 1934. aasta s\xc3\xbcgissemestrini, mil kujunesid v\xc3\xa4lja siseelu tavad, esitasid noorliikmete k\xc3\xb5rval referaate ka kaasv\xc3\xb5itlejad. Juhtimiskogemuste omandamiseks peeti vajalikuks uuendada seltsi juhatust igal semestril._NEWLINE_S\xc3\xbcgisel 1928 oli seltsis 42 tegevliiget, 24 noorliiget, 12 v\xc3\xa4lisliiget (ajutiselt \xc3\xbclikoolis \xc3\xb5pingud katkestanud seltsiliige) ja 39 vilistlast \xe2\x80\x93 kokku 117 liiget. 1934. aastal oli seltsi 25. aastap\xc3\xa4evaks tegevliikmeid 51, noorliikmeid 28, v\xc3\xa4lisliikmeid 16 ja vilistlasi 100; liiviklasi oli siis kokku 195. Liikmeskonna juurdekasv oli kuue aasta jooksul peaaegu kahekordne. Seltsi 30. aastap\xc3\xa4evaks oli tegevliikmeid 100, noorliikmeid 41, v\xc3\xa4lisliikmeid 26 ja vilistlasi 150 \xe2\x80\x93 kokku 317, mis annab sellel ajavahemikul juurdekasvuks 122. Liikmeskonnast oli k\xc3\xb5ige enam (kokku \xc3\xbcle kolme neljandiku) majandus-, p\xc3\xb5llumajandus- ja \xc3\xb5igusteaduse \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasi._NEWLINE_Seoses Tartu \xc3\x9clikooli tehnikateaduskonna \xc3\xbcleviimisega 1936. aastal Tallinna ja seal tehnika\xc3\xbclikooli loomisega asutati ka \xc3\x9cS Liivika Tallinna koondis. S\xc3\xbcgisel 1936 alustas, \xc3\xb5igemini k\xc3\xbcll j\xc3\xa4tkas seal \xc3\xb5pinguid \xc3\xbcheksa liiviklast. Tallinna koondise liikmeskond kasvas hoogsalt: 1936 \xe2\x80\x93 10 liiget, 1937 \xe2\x80\x93 17, 1938 \xe2\x80\x93 32 ja kevadeks 1940 \xe2\x80\x93 39 (27 tegev-, 7 noor- ja 5 v\xc3\xa4lisliiget). Seoses \xc3\xb5ppetempo kasvuga \xc3\xbclikoolis kasvas vilistlaskogu 1939. aastal 25 liikme v\xc3\xb5rra. Enne seltsi v\xc3\xa4givaldset sulgemist oli liiviklasi kokku 333, neist vilistlasi 174, \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasi 159. Langes ka keskmine vanus, mis ei ulatunud enam \xc3\xbcle 24 aasta._NEWLINE_Teiste akadeemiliste organisatsioonide seas torkasid seltsi elus silma mitmed erijooned. Siin pooldati tugevat distsipliini (\xe2\x80\x9ekohusetunne kasvagu, et sundus v\xc3\xb5iks kaduda\xe2\x80\x9c), loobuti kindlalt alkoholi tarvitamisest ja kaardim\xc3\xa4ngust seltsi ruumes. Populaarseks kujunesid sport, male, laul, muusika, referaadid ja vaidlus\xc3\xb5htud. Just viimased on olnud puhastustuli, kus on kujunenud liiviklaste t\xc3\xb5ekspidamised. Alustati ka seltsi sisealbumite \xc3\xbcllitamist. Siin rakendati noorte toetust, kelle seast valiti igal aastal toimkond, kes pidi n\xc3\xa4itama oskusi ja leidlikkust albumi toimetamisel. Sellest kujunes traditsioon ning nii \xc3\xb5nnestus v\xc3\xa4lja anda 17 numbrit. Peaaegu iga n\xc3\xa4dal anti v\xc3\xa4lja ka humoorikat seinalehte, mis kajastas p\xc3\xa4evakajalisi teemasid._NEWLINE_Populaarseks said tavaliselt juuli algul peetavad suvep\xc3\xa4evad, millel nii kaasv\xc3\xb5itlejad kui ka vilistlased meeleldi osalesid. Kahe p\xc3\xa4eva jooksul kuulati huvitavaid ettekandeid, \xc3\xb5htuse l\xc3\xb5kke \xc3\xbcmber tekkisid elavad vestlusringid._NEWLINE_1926. aastal elavnes seltsis m\xc3\xa4rgatavalt sportlik tegevus: m\xc3\xa4ngiti v\xc3\xb5rk- ja korvpalli, tegeldi kergej\xc3\xb5ustikuga. Populaarsetel Tartu \xc3\x9clikooli v\xc3\xb5rk- ja korvpalli esiv\xc3\xb5istlustel osaleti esimest korda 1927. aastal. 1935. aastal v\xc3\xb5ideti meistritiitel korv- ja v\xc3\xb5rkpallis, 1936. aastal tuli Liivika meeskond korvpallimeistriks ning kordas tiitliv\xc3\xb5itu ka 1937. aastal peaaegu samas koosseisus. 1938. aastal tuli Liivika Tallinna koondis Tallinna \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskonna taas korvpallimeistriks. 1939. aastal v\xc3\xb5ideti Tartu \xc3\x9clikooli v\xc3\xb5rkpalli meistritiitel. Kevadsemestril 1934 v\xc3\xb5ideti \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsioonide malev\xc3\xb5istlused. Malem\xc3\xa4ngu harrastamisel innustas liiviklasi kindlasti ka asjaolu, et seltsi ridadesse kuulus suurmeister Paul Keres._NEWLINE_Seltsi\xc3\xbchenduste loomisega kerkis taas p\xc3\xa4evakorda liikmeskonda rohkem siduva s\xc3\xbcmboolika k\xc3\xbcsimus. Kuulutati v\xc3\xa4lja organisatsiooni s\xc3\xb5rmuse idee v\xc3\xb5istlus, mille v\xc3\xb5itis Leo Laur. Tema pitsats\xc3\xb5rmuse projektis oli kogu seltsi iseloomustav s\xc3\xbcmboolika tabavalt \xc3\xbchendatud: leopard kuldse laine kohal ja tammelehtedega L-t\xc3\xa4ht selle all. S\xc3\xb5rmuse ringile on paigutatud seltsi vilistlase Juhan Kuke s\xc3\xb5nastatud Liivika moto Ex solo ad solem soli patriae (vabas t\xc3\xb5lkes: maa pinnalt p\xc3\xa4ikese poole ainsa isamaa h\xc3\xbcvanguks). \xc3\x9cS Liivika liikmed kannavad pidulikel s\xc3\xbcndmustel (seltsi aastap\xc3\xa4eval, suvep\xc3\xa4evadel, kevadpidustuste ajal 1. mail ja teistel kogunemistel) \xc3\xbcli\xc3\xb5pilase valget \xc3\xbcldm\xc3\xbctsi._NEWLINE_P\xc3\xa4rast 1934. aasta 12. m\xc3\xa4rtsi s\xc3\xbcndmusi (vapside vahistamine ja riigikogu laialisaatmine) tekkis \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskonnas erimeelsusi. Seltside esindajad v\xc3\xb5itlesid \xc3\xbclikooli autonoomia (rektori valimine, \xc3\xb5ppej\xc3\xb5udude kinnitamine, eelarve kulutuste m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlemine jm) eest, samal ajal kui enamik korporatsioone l\xc3\xa4ks kaasa valitsuse ettekirjutuss\xc3\xbcsteemiga._NEWLINE_Robert Tasso, kes oli 1934. aastal \xc3\x9cS Liivika esimees, \xc3\xbchtlasi pikka aega Eesti \xc3\x9cli\xc3\xb5pilaskonna Edustuse esimees ning Soome, Eesti, L\xc3\xa4ti ja Leedu (SELL) \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasliidu president, on h\xc3\xa4sti kokku v\xc3\xb5tnud tollase \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaskonna demokraatliku organiseerumise p\xc3\xb5hiolemuse: \xe2\x80\x9cN\xc3\xbc\xc3\xbcdisajal pole organisatsioonide \xc3\xbclesandeks viljelda \xc3\xbcksnes l\xc3\xb5busat \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaselu, vaid esikoha tegevuses p\xc3\xa4lvivad liikmeskonna kasvatusk\xc3\xbcsimused. Tuleb p\xc3\xb6\xc3\xb6rata t\xc3\xa4helepanu liikmeskonna individuaalsele v\xc3\xa4ljaarendamisele tugevaks ning teov\xc3\xb5imeliseks isiksuseks, kuid samaaegselt peab organisatsioon suutma t\xc3\xa4ita temale langevaid \xc3\xbclesandeid \xc3\xbchiskondliku kasvatuse tegurina. Noored, kellele on antud kasutada suur aare akadeemilise hariduse n\xc3\xa4ol, ei v\xc3\xb5lgne t\xc3\xa4nu mitte ainult enda l\xc3\xa4hedasile, vaid samav\xc3\xb5rd kogu eesti rahvale. Saadud h\xc3\xbcved kohustavad ja akadeemiline kodanik on see, kes suudab teadlikuna ja vastutavana, tarbekorral ka juhtivalt osaleda meie \xc3\xbchiskondliku ja riikliku elu korraldusk\xc3\xbcsimuste lahendamisel.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_\xc3\x9cS Liivika liikmeskonna t\xc3\xa4iendamisel oli aluseks v\xc3\xb5etud p\xc3\xb5him\xc3\xb5te, et kutsutud on paljud, ent vastu v\xc3\xb5etakse v\xc3\xa4hesed. Arvukuse asemel oli eesm\xc3\xa4rk vaimne suurus._NEWLINE_Vilistlaskogu esimees oli v\xc3\xa4ga pikka aega, 1940. aastani Riigi P\xc3\xb5levkivit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse direktor M\xc3\xa4rt Raud. Samal ajal kasvas vilistlaskogu m\xc3\xb5ju Eesti majandus- ja kultuurielus. \xc3\x9clikooli auhinnat\xc3\xb6\xc3\xb6de v\xc3\xb5itjate rahalise toetamise k\xc3\xb5rval alustati mitme suure projekti, nagu ehitus\xc3\xbchingu Liivika Kodu ja aktsiaseltsi Liivika Film elluviimist. Kahjuks katkesid need \xc3\xbcritused N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni t\xc3\xb5ttu.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika paguluses\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesed sovetiaja arreteerimislained h\xc3\xb5rendasid liiviklaste ridu tunduvalt. Sakslaste saabudes algas Tartus uus tegevusaeg. Mida punav\xc3\xb5im olid keelustanud, seda \xc3\xbcldjuhul ei lubanud ka sakslased. Nii ei saanud ka \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsioonid j\xc3\xa4tkata Tartus t\xc3\xb6\xc3\xb6d ametlikus vormis. Kui selgus, et sakslastel pole v\xc3\xa4ljavaateid NSV Liidu edasitungi peatamiseks, siirdus koos teistega palju liiviklasi Soome ja Rootsi. Suurem r\xc3\xbchm pidi tahes-tahtmata p\xc3\xb5genema Saksamaale. Suure liiviklaste hulga siirdumine vabasse l\xc3\xa4\xc3\xa4nemaailma pani aga aluse uuele organisatsioonivormile \xe2\x80\x93 Liivika koondistele v\xc3\xa4lismaal. Need loodi Rootsis, Ameerika \xc3\x9chendriikides, Kanadas ja Austraalias._NEWLINE_Karel Vahtras on periodiseerinud Liivika tegevust paguluses: 1945\xe2\x80\x931950 on paguluse rasked esimesed aastad. Kohanemine v\xc3\xb5\xc3\xb5rsil, t\xc3\xb6\xc3\xb6koha leidmine, nooremail edasi\xc3\xb5ppimine. Sellesse aega j\xc3\xa4\xc3\xa4vad ka uued \xc3\xbcmberasumised ning l\xc3\xb5pliku asukohamaa ja t\xc3\xb6\xc3\xb6ala leidmine. Luuakse esimesed kontaktid laialipaisatud liiviklaste vahel. 1951\xe2\x80\x931955 kohanemine uuel asukohamaal. \xc3\x9chistegevus on veel tagaplaanil. Ka Liivika tegevus on k\xc3\xb5ikjal madalseisus. 1956\xe2\x80\x931960 saab suur rutt isikliku elu korraldamisel m\xc3\xb6\xc3\xb6da. K\xc3\xb5ik on leidnud t\xc3\xb6\xc3\xb6koha ning hakatakse ka pesapunumisega l\xc3\xb5pule j\xc3\xb5udma. Hakkab aega \xc3\xbcle j\xc3\xa4\xc3\xa4ma \xc3\xbchistegevuseks ja teiste harrastuste jaoks. See on aktiivne hoov\xc3\xb5tmisaeg t\xc3\xb5sisemaks tegevuseks. 1961\xe2\x80\x931965 kujunevad v\xc3\xa4lja Liivika pagulaskoondised. Neis algab korrap\xc3\xa4rane tegevus. Eriti agar on USA koondis, kes hakkab saatma \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nuile Liivika olevikku tutvustavaid b\xc3\xbcllet\xc3\xa4\xc3\xa4ne. Eriti torkab korraldust\xc3\xb6\xc3\xb6l silma Elmar J\xc3\xa4rvesoo. 1966\xe2\x80\x931970 v\xc3\xb5tavad Liivika koondised \xc3\xbchendust teiste organisatsioonidega. Toimub \xc3\xbchis\xc3\xbcritusi. Liivika koondis Rootsis saab \xc3\xbchisruumid E\xc3\x9cS P\xc3\xb5hjalaga. 23. septembril 1968 ilmub Otto Treieri toimetamisel Liivika Uudiste esimene number. 1971\xe2\x80\x931975 hakatakse koondistesse v\xc3\xb5tma liiviklaste j\xc3\xa4rgmist p\xc3\xb5lvkonda. Nii suudetakse koondiste liikmete arv esialgu stabiliseerida. Toimuvad Eesti p\xc3\xa4evad Torontos. V\xc3\xa4ljaanne Liivika Uudised kujuneb eestlaste vabadusp\xc3\xbc\xc3\xbcete kajastajaks ja innustajaks. J\xc3\xa4rgmistel aastak\xc3\xbcmnetel hakkab liiviklaste arv paguluses v\xc3\xa4henema, sest aeg on teinud oma t\xc3\xb6\xc3\xb6. Ent l\xc3\xa4hedal on ka aeg, kus pagulastele avaneb tee kodumaale. Paljud pagulasliiviklased kasutavad v\xc3\xb5imalust osaleda koduliiviklaste kokkutulekuil.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika taastamine Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene anneksiooniaegne \xc3\xbcritus Eestis, kus \xc3\x9cS Liivika nime avalikult kasutati , toimus 23. aprillil 1989 Ol\xc3\xbcmpia hotellis pidulikul l\xc3\xb5unas\xc3\xb6\xc3\xb6gil, millega t\xc3\xa4histati \xc3\x9cS Liivika 80. aastap\xc3\xa4eva ning kus osales 35 liiviklast abikaasaga. \xc3\x9cS Liivika taastamise v\xc3\xb5imalused olid muutunud teostatavaks. Detsembris 1989 asus vilistlastest ja TP\xc3\x9c \xc3\xbcli\xc3\xb5pilastest koosnev algatusr\xc3\xbchm J\xc3\xbcri Rebase juhtimisel tegevuskava koostama. 9. m\xc3\xa4rtsil 1990 esitasid dotsent \xc3\x9clo R\xc3\xa4tsep ja \xc3\xbcli\xc3\xb5pilane Olev Kartau \xc3\x9cS Liivika p\xc3\xb5hikirja TPI n\xc3\xb5ukogule registreerimiseks ning sama aasta 13. m\xc3\xa4rtsil see ka n\xc3\xb5ukogus registreeriti. 13 seltsi taastajaliiget arvati tegevliikmeiks. Seltsi esimeheks valiti Olev Kartau. Kuigi seltsi Tallinna koondis on vormiliselt olemas, ei tegutse see t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval aktiivselt._NEWLINE_Seltsi taastamise k\xc3\xb5rval alustati ka vilistlaskoondise taastamist. Toimusid ettevalmistavad t\xc3\xb6\xc3\xb6koosolekud, koostati p\xc3\xb5hikiri. 14. juunil 1990 peeti vilistlaskoondise taastamiskoosolek, kus v\xc3\xb5eti vastu p\xc3\xb5hikiri ja valiti juhatus: esimees J\xc3\xbcri Rebane, aseesimees Viktor Simm, kirjatoimetaja Rein Randveer sen., laekur \xc3\x9clo R\xc3\xa4tsep ning Tartu esindajana Robert Tasso. Sama aasta 23. juulil kinnitas Tallinna Linnavalitsus \xc3\x9cS Liivika vilistlaskoondise p\xc3\xb5hikirja, millega saadi juriidilise isiku \xc3\xb5igused. Vilistlaskoondise taastamise hetkel oli Eestis vaid 48 elluj\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\x9cS Liivika vilistlast, kelle keskmine vanus ulatus 79 eluaastani. Seet\xc3\xb5ttu otsustati vilistlaskogusse koopteerida uusi k\xc3\xb5rgharidusega liikmeid, kes vastavad Liivika p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetele ja k\xc3\xa4ituvad p\xc3\xb5hikirja kohaselt. 1990. aastal koopteeriti Tallinna vilistlaskokku esimesed 12 uut liiget, 1991. aastal lisandus 21 uut liiget, 1993. aastal 12 uut liiget ja 1994. aastal 10 uut liiget. Uute liikmete koopteerimine vilistlaskogusse on j\xc3\xa4tkunud ka aastatel 1995\xe2\x80\x932003, kui vilistlaskoguga liitus 36 k\xc3\xb5rgharidusega spetsialisti. 13. septembril 1990. aastal panid 14 Tallinna vilistlaskogu liiget aluse toredale tavale \xe2\x80\x93 igan\xc3\xa4dalastele vilistlaskogu klubi\xc3\xb5htutele. 2014. aasta novembris toimus juba 1000. klubi\xc3\xb5htu._NEWLINE_Robert Tasso eestvedamisel registreeriti vilistlaskogu Tartu \xc3\xbchendus Tartu Linnavalitsuses 15. juunil 1992. Omaaegse Liivika esimehe ja ka \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasseltside Liidu aktivistina otsis ta innukalt v\xc3\xb5imalusi ka seltsi taasasutamiseks. Tema pool kohtuti asjast huvitatud inimestega juba enne taasasutamist. Esimesed kontaktid olid Lauri Pilteri ja Kalev Suigiga, kuid toona ei saanud taastamisest veel asja, sest Lauri s\xc3\xb5itis aastaks USAsse. 1990. aasta s\xc3\xbcgisel viis Tartu \xc3\x9clikoolis ps\xc3\xbchholoogiat \xc3\xb5petav vilistlane Heiti Pakk Robert Tasso kokku \xc3\xbcli\xc3\xb5pilase Raivo Valguga. 11. oktoobril sai alguse s\xc3\xbcndmuste ahel, mille k\xc3\xa4igus koguti juurde s\xc3\xb5pru ning k\xc3\xa4idi Robert Tasso juures Liivika p\xc3\xb5hikirja ja muid k\xc3\xbcsimusi arutamas. Tartu \xc3\x9clikooli peahoones toimunud \xc3\x9cS Liivika taasasutamiskoosolekul 20. juunil 1991 osalesid Otto L\xc3\xa4tt, T\xc3\xb5nu Kipper, Harald Keres, Elmar Karu, Peeter M\xc3\xbc\xc3\xbcrsepp, Robert Tasso, Raivo Valk, Aivo Kurik, Juhani Seilenthal, Toomas M\xc3\xa4lberg, Kalev Suik ja Olaf Suuder. 28. juunil 1991 kinnitati seltsi p\xc3\xb5hikiri Tartu \xc3\x9clikooli n\xc3\xb5ukogus. Taasasutamisj\xc3\xa4rgse seltsi tuumik koosnes k\xc3\xbcmmekonnast asjasthuvitatust. Enamus liikmeid tuli tollasest Tartu 2. keskkoolist, hilisema nimega Miina H\xc3\xa4rma G\xc3\xbcmnaasiumist (MHG): Raivo Valk, Aivo Kurik, Olaf Suuder, Juhani Seilenthal, kuid tuumikusse kuulus ka mujalt tulnud inimesi, nagu Kalev Suik. Sel moel oli Liivika viimane taasasutatud akadeemiline organisatsioon.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cS Liivika t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesse, kolmeliikmelisse eestseisusse kuulusid Juhani Seilenthal (esimees), Toomas M\xc3\xa4lberg (laekur), Raivo Valk (kirjatoimetaja). Koosk\xc3\xa4imisteks oli Tartu liiviklastel kasutada korter Kastani, hiljem Kroonuaia t\xc3\xa4naval ja l\xc3\xb5puks auvilistlase Robert Tasso sugulaste majas Ilmatari t\xc3\xa4naval. Esimene suurem \xc3\xbchis\xc3\xbcritus oli 21. aprillil 1992 korraldatud aastap\xc3\xa4evapidu, kus kohtusid omavahel esimest korda k\xc3\xb5ik seltsi ja vilistlaskogu liikmed abikaasaga. Seltsi liikmete arv ulatus tollal kolmeteistk\xc3\xbcmneni._NEWLINE_1992. aastal tegi Liivika auvilistlane professor Elmar J\xc3\xa4rvesoo teatavaks kavatsuse teoks teha n\xc3\xb5ukogude okupatsiooni saabumisel katkenud Liivika Kodu projekt ning kinkida seltsile Tartus oma maja. Tartu vilistlaskogu juhatuse otsusega koostati otseselt ehitusk\xc3\xbcsimustega tegelemiseks Liivika Kodu toimkond maja ehitamiseks v\xc3\xb5i ostmiseks. Kahjuks l\xc3\xa4ks Tartu Kommertspank, mis oli valitud kodu muretsemiseks vajaliku raha \xc3\xbclekandmiseks, peagi pankrotti. Hulk oma kodu muretsemiseks tehtud ettevalmistust\xc3\xb6id osutus asjatuks. Samal ajal koopteeriti Tartus vilistlaskokku akadeemilises elus silma paistnud inimesi: f\xc3\xbc\xc3\xbcsik Kristjan Haller, p\xc3\xb5llumajandusteadlane \xc3\x9clo Oll, arstiteadlane Peeter Padrik._NEWLINE_Seltsi liikmemaks oli taasasutamisj\xc3\xa4rgsel ajal 35 krooni semestris. Ruumide korrashoiuks seati liikmete jaoks sisse k\xc3\xbctte- ja koristusgraafik. Seltsi ruumides toimunud aktiivne tegevus koosnes mitmesuguste lauam\xc3\xa4ngude m\xc3\xa4ngimisest ja ettekannete kuulamisest. 1994. aasta suvep\xc3\xa4evadel aset leidnud m\xc3\xb5ttetalgutel arutleti koos vilistlastega Liivika \xc3\xbcldp\xc3\xb5him\xc3\xb5tetega seonduvate teemade \xc3\xbcle, nagu v\xc3\xa4rvide kasutuselev\xc3\xb5tt, segaseltsiks \xc3\xbcmberformeerimine ja ruumides alkoholi tarvitamise lubamine. Siiski leiti, et tuleks j\xc3\xa4tkata seniste p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetega. Uued ruumid kesklinnas Gildi 3\xe2\x80\x938 t\xc3\xb5id nii r\xc3\xb5\xc3\xb5mu kui ka muret selles osas, kuidas kohendada r\xc3\xb5ske paksude kiviseinte ning p\xc3\xa4evin\xc3\xa4inud olemisega korter hubaseks koduks. Siiski t\xc3\xa4histab Gildi t\xc3\xa4nava korteri periood k\xc3\xb5rgaega kaasv\xc3\xb5itlejate sporditegevuses, mil korvpall konkureeris t\xc3\xb5siselt teiste seltsi tubaste tegemistega._NEWLINE_Kahjuks suri Tartusse elama siirduda kavatsenud Elmar J\xc3\xa4rvesoo 1994. aastal. J\xc3\xa4rgmisel aastal teatas tema abikaasa Aino, et on otsustanud teha teoks Elmari kavatsuse kinkida Liivikale Tartusse maja. Tartu \xc3\xbchenduse vilistlaste algatusel leiti sobiv maja K. E. von Baeri t\xc3\xa4naval. Kevadel 1996 algasid juurde- ja \xc3\xbcmberehitust\xc3\xb6\xc3\xb6d, mis toimusid samuti liiviklaste agara abiga. Hiliss\xc3\xbcgisel v\xc3\xb5is Aino J\xc3\xa4rvesoo kolida maja \xc3\xbclakorruse ruumidesse. Maja sisustamiseks moodustati \xc3\x9cS Liivika Tartu Kodu fond. P\xc3\xb5hja-Ameerika koondis korraldas toetuse kogumise. Ruume hakkasid kaunistama Aino J\xc3\xa4rvesoo suurem\xc3\xb5\xc3\xb5tmelised maalid. Oma maja saamine avaldub ka seltsi liikmeskonna vaikses juurdekasvus. Osutus v\xc3\xb5imalikuks oma ruumides suuremate \xc3\xbcrituste (n\xc3\xa4iteks aastap\xc3\xa4ev) korraldamine. Ruumide saamisega tekkis uusi v\xc3\xb5imalusi vilistlaselu arendamiseks. Tartu vilistlaskogu t\xc3\xb6\xc3\xb6 korraldamiseks ja jooksvaks asjaajamiseks peeti uues kodus korrap\xc3\xa4raselt koosolekuid. Sellest saadik, kui Liivikal on Tartus oma maja, on selles igal kevadel koos Tallinna vilistlaskoguga \xc3\xbchiselt t\xc3\xa4histatud Liivika aastap\xc3\xa4eva. 2000. aasta Tartu vilistlaskogu \xc3\xbcldkoosolekul andis Rober Tasso selle juhtimise \xc3\xbcle J\xc3\xbcri Hallerile. 2004\xe2\x80\x932006 juhtis Tartu vilistlaskogu \xc3\x9clo Lehemets, suure panuse Seltsi arengusse andis aastatel 2006\xe2\x80\x932011 vilistlaskogu juhatanud Luigi P\xc3\xa4ri. Vilistlaskogu on pidanud juubelite ja t\xc3\xa4htp\xc3\xa4evade puhul meeles k\xc3\xb5iki kaasvilistlasi, sh v\xc3\xa4lismaal elavaid, kellega on loodud kontakt._NEWLINE_Kuigi 2002. aasta mais v\xc3\xb5eti vastu t\xc3\xa4iendatud p\xc3\xb5hikiri, juhindub Liivika selts oma tegevuses enamjaolt juba varem v\xc3\xa4ljakujunenud p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetest. Liivika ruumid on j\xc3\xa4\xc3\xa4nud alkoholivabaks. Varasemate karskusideede j\xc3\xa4tkajana propageeritakse oma tegevusega tervislikke eluviise. Regulaarselt on toimunud nii avalikud kui ka ainult oma liikmetele m\xc3\xb5eldud ettekande\xc3\xb5htud._NEWLINE_Noorliikmeks saamise avalduse kinnitamiseks on vaja kahte kirjalikku soovitust. Noorliiget k\xc3\xa4sitatakse Liivikas liikmekandidaadina. Kaasv\xc3\xb5itlejaks ehk t\xc3\xa4ie\xc3\xb5iguslikuks liikmeks saamiseks tuleb noorliikmel teha ettekanne ja k\xc3\xbclastada koos kaasv\xc3\xb5itleja(te)ga v\xc3\xa4hemalt kahte \xc3\xbcli\xc3\xb5pilasorganisatsiooni: \xc3\xbchte seltsi ja korporatsiooni. V\xc3\xb5rreldes korporatsioonidega on Liivika sisekord egalitaarne: kuigi noorliikmetel ei ole koosolekutel h\xc3\xa4\xc3\xa4le\xc3\xb5igust, on neil s\xc3\xb5na\xc3\xb5igus k\xc3\xb5igis muudes k\xc3\xbcsimustes. \xc3\x95igus Liivika s\xc3\xb5rmust kanda on ainult kaasv\xc3\xb5itlejatel ja vilistlastel. See on ka ainus eristav v\xc3\xa4lism\xc3\xa4rk. Et Liivika lipp l\xc3\xa4ks tormises ajalookeerises kaduma, on alates seltsi 90. aastap\xc3\xa4evast kasutusel praost Joel Luhametsa sisse\xc3\xb5nnistatud uus lipp._NEWLINE_\xc3\x9cS Liivika kuulub alates 1997. aastast aktiivselt ka \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasseltside Liitu, kuhu kuuluvad lisaks \xc3\x9cS Raimla, E\xc3\x9cS P\xc3\xb5hjala ja Eesti Nais\xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste Selts. \xc3\x9chiseid suve- ja talvep\xc3\xa4evi ning spordi\xc3\xbcritusi on peetud koos teiste naiskorporatsioonidega._NEWLINE_Alates 2003. aasta m\xc3\xa4rtsist saavad Liivika vilistlased, kaasv\xc3\xb5itlejad ja noorliikmed kandideerida igal aastap\xc3\xa4eval v\xc3\xa4lja kuulutatavale Jaanus ja Erna \xc3\x9clavere stipendiumile, mille eesm\xc3\xa4rk on toetada \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasselts Liivika liikmeid ja vilistlasi, tunnustada neid nende akadeemilistes p\xc3\xbcrgimustes ning edendada \xc3\x9cli\xc3\xb5pilasselts Liivika ja \xc3\xbchiskondlikku tegevust._NEWLINE_Volbri\xc3\xb6\xc3\xb6l on Liivika traditsiooniliselt etendanud varjuteatrit \xe2\x80\x93 ilusa ilma korral aias, vihmaga aga siseruumides. 1. mai hommikuti on Liivika pakkunud k\xc3\xb5igile volbri\xc3\xb6\xc3\xb6st v\xc3\xa4sinud akadeemiliste organisatsioonide liikmetele putru. Varjuteatrist ja pudruhommikust on saanud Liivika erip\xc3\xa4ra kirjeldavad m\xc3\xa4rgid Tartu akadeemilises ruumis._NEWLINE_2009. aastal t\xc3\xa4histas \xc3\x9cS Liivika Tartus oma sajandat aastap\xc3\xa4eva ja 2019 aasta aprillis juba 110 aasta m\xc3\xb6\xc3\xb6dumist asutamisest.'