b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Paul Rubens\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nRubens s\xc3\xbcndis Jan Rubensi ja tema naise Maria Pypelincksi peres. Isa oli kalvinist, kes p\xc3\xb5genes 1568 Antwerpenist K\xc3\xb6lni, kui Hollandi Madalmaade asehaldur Fernando lvarez de Toledo hakkas protestante taga kiusama._NEWLINE_Jan Rubens asus 1570 Oranje Willemi \xc3\xb5ukonda, mis asus tookord Siegenis. Temast sai Willemi teise abikaasa Saksimaa Anna \xc3\xb5igusn\xc3\xb5unik ja armuke. Annal oli Willemiga juba 5 last ja Jan Rubensile s\xc3\xbcnnitas ta kuuenda, Christina. Karistuseks vangistati m\xc3\xb5lemad, Willem laskis end 1571 lahutada ja abiellus 1575 kolmandat korda. Anna l\xc3\xa4ks vangistuses hulluks, t\xc3\xbctar tuli temalt \xc3\xa4ra v\xc3\xb5tta ja ta suri 1577 32-aastasena. Seevastu Willem sai 1572 Hollandi, Zeelandi ja Utrechti riigihoidjaks ning 1580 vastloodud Hollandi vabariigi riigihoidjaks._NEWLINE_Peter Paul Rubens s\xc3\xbcndis p\xc3\xa4rast isa vabanemist vangistusest 1577. Kunstniku lapsep\xc3\xb5lv m\xc3\xb6\xc3\xb6dus K\xc3\xb6lnis, kuhu perekond kolis 1578. Kaks aastat p\xc3\xa4rast isa surma, 1589 naasis Rubensi perekond Antwerpenisse. Ema kasvatas poisi \xc3\xbcles katoliiklasena ja selleks j\xc3\xa4i kunstnik kogu eluks._NEWLINE_Hariduse sai ta ladina koolis, kuhu l\xc3\xa4ks \xc3\xbcheteistk\xc3\xbcmneaastasena. Ta \xc3\xb5ppis v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeeli, tutvus antiikajaloo ja kirjandusega. Juba poisieas t\xc3\xa4rganud huvi kunsti ja joonistamise vastu viisid neljateistk\xc3\xbcmneaastase nooruki kunstniku Tobias Verhaechiti ateljeesse. Hiljem \xc3\xb5ppis ta Adam van Hoorti ja veel paari kohaliku t\xc3\xa4htsusega kunstniku juures._NEWLINE_1594 sattus nooruke Rubens Madalmaade kuulsa romantisti, \xc3\xb5uekunstniku Otto Veniuse ateljeesse. P\xc3\xa4rast nelja Veniuse juures \xc3\xb5pitud aastat v\xc3\xb5eti Rubens 1598 vastu P\xc3\xbcha Luuka gildi. Gildiliikme staatus andis talle \xc3\xb5igus asuda iseseisvale t\xc3\xb6\xc3\xb6le. Kunstnik eelistas siiski j\xc3\xa4\xc3\xa4da veel kaheks aastaks Veniuse ateljeesse, valmistades ette uute valitsejate, Austria ertshertsogi Albrecht VII ja tolle abikaasa Isabella Clara Eugenia vastuv\xc3\xb5ttu. Rubensi esimene loomeperiood m\xc3\xb6\xc3\xb6dus itaaliap\xc3\xa4rase manerismi laadis._NEWLINE_Aastal 1600 l\xc3\xa4ks Rubens Itaaliasse Mantova hertsogi Vincenzo I Gonzaga teenistusse. Tellimusi sai ta t\xc3\xb6\xc3\xb6andjalt esialgu v\xc3\xa4he, kuid hertsog m\xc3\xa4rkas kunstnikus diplomaadile vajalikke omadusi ja saatis ta 1603 diplomaatilise \xc3\xbclesandega Hispaania kuninga juurde. Aastatel 1604\xe2\x80\x931606 maalis Rubens hertsogi \xc3\xb5uekunstnikuna kolmeosalise altarimaali sealsele jesuiitide kirikule._NEWLINE_1608 sai Rubens teada, et ta ema on raskelt haigestunud, ja naasis kodumaale, aga ema j\xc3\xb5udis siiski enne surra. Rubens asus alaliselt elama Antwerpenisse. Siin sai temast Hispaania Madalmaade asehaldurite ertshertsogi Albrechti ja printsess Isabella \xc3\xb5ukonnakunstnik._NEWLINE_Rubens \xc3\xb5ppis \xc3\xa4ra ladina keele, tundis antiikkirjandust ja tutvus antiikkunstiga. Nicolas Claude Fabri de Peiresci \xc3\xb5hutusel t\xc3\xa4rkas temas huvi arheoloogia vastu. Ta kogus m\xc3\xbcnte, gemme ja isegi skulptuure. Ta joonistas niinimetatud Augustuse gemmi (Gemma Augustea), mille p\xc3\xa4rast tema surma avaldas 1665 tema poeg Albert. Selle gemmi motiivistik kajastub Antwerpeni katedraali maalis "Risti p\xc3\xbcstitamine" (1610\xe2\x80\x931611)._NEWLINE_Ka p\xc3\xa4rast Itaaliast lahkumist kirjutas Rubens palju kirju itaalia keeles, kirjutas oma nime "Pietro Paolo Rubens" ja r\xc3\xa4\xc3\xa4kis sageli tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumisest Itaaliasse, mis k\xc3\xbcll kunagi teoks ei saanud._NEWLINE_1609 abiellus Rubens 18-aastase Isabella Brantiga. Kunstnik maalis oma m\xc3\xb5rsjale pulmakingiks teose "Autoportree Isabella Brantiga" (1609/10)._NEWLINE_Itaalias veedetud kaheksa aasta jooksul kujunes v\xc3\xa4lja kunstniku isikup\xc3\xa4rane stiil. Avaldus Rubensi mitmek\xc3\xbclgsus kunstnikuna: altarimaalid, portreed, m\xc3\xbctoloogilise ja allegoorilise sisuga maalid ning usuteemalised kompositsioonid. Noore Rubensi t\xc3\xb6\xc3\xb6d olid suurep\xc3\xa4rase tehnilise teostusega. Umbes aastaks 1620 oli tema maalimislaad v\xc3\xa4lja kujunenud. Selle tunnuseks olid lopsakate eluk\xc3\xbcllaste vormidega figuurid, kirglikud liigutused ja s\xc3\xa4ravad v\xc3\xa4rvid. Talle on iseloomulik t\xc3\xa4idlaste alasti naiste kujutamine._NEWLINE_Suhteliselt ruttu saavutas Rubens populaarsuse ja tunnustuse. Ta maalis \xc3\xb5ukondades Mantovas, Madridis, Pariisis, Londonis ja eelk\xc3\xb5ige Antwerpenis. Menul oli ka varjuk\xc3\xbclg. Rubens haaras vaimustusega igast tellimusest, ent ei suutnud enam ise k\xc3\xb5iki tellimusi t\xc3\xa4ita. Tema ateljeest kujunes maalit\xc3\xb6\xc3\xb6stus, mis oli toodangu hulgalt ainulaadne. Sinna t\xc3\xb6\xc3\xb6le saamist peeti suureks \xc3\xb5nneks ja auasjaks. Rubensi ateljees t\xc3\xb6\xc3\xb6tas isegi Anthonis van Dyck, kes oli Rubensi k\xc3\xb5ige tuntum \xc3\xb5pilane._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6kojas kujunes v\xc3\xa4lja kindel t\xc3\xb6\xc3\xb6korraldus. Saanud tellimuse, visandas Rubens eskiisi ning t\xc3\xb6\xc3\xb6 tegid valmis \xc3\xb5pilased ja sellid. Ateljees valmis sel viisil umbes kolm tuhat maali, millele on Rubens oma k\xc3\xa4ega t\xc3\xb5mmatud vaid m\xc3\xb5ned pintslit\xc3\xb5mbed. Mitu head ideed j\xc3\xa4i \xc3\xb5pilaste k\xc3\xbc\xc3\xbcndimatuse t\xc3\xb5ttu teostamata v\xc3\xb5i ei v\xc3\xa4\xc3\xa4rinud tulemus kunsti ja Rubensi nime. Alles elu l\xc3\xb5pul hakkas Rubens abilistest j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult loobuma ja maalis sedav\xc3\xb5rd v\xc3\xa4iksemaid, kuid geniaalsemaid teoseid._NEWLINE_Aastatel 1621\xe2\x80\x931630 viibis kunstnik palju v\xc3\xa4lismaal, t\xc3\xa4ites kunstialaseid ja diplomaatilisi \xc3\xbclesandeid. Rubensi kui suurep\xc3\xa4rase hariduse ja heade maneeridega inimese k\xc3\xa4tte usaldasid Flandria asehaldur ja Hispaania kuningas tihti l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi. Neid \xc3\xbclesandeid t\xc3\xa4ites k\xc3\xbclastas Rubens Prantsusmaad, Hollandit, Inglismaad ja Hispaaniat. Ta kuulsus levis \xc3\xbcle Euroopa, ta sai k\xc3\xb5ikjal auavalduste osaliseks ja talle esitati hulgaliselt tellimusi._NEWLINE_1628\xe2\x80\x931629 oli Rubens 8 kuud Hispaanias. Lisaks l\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimistele maalis ta teoseid niih\xc3\xa4sti kuningale Felipe IV-le kui teistele suurnikele. Ta hakkas seal uurima Tiziani teoseid, joonistades maha tema t\xc3\xb6id. Ta s\xc3\xb5brunes Madridis ka sealse \xc3\xb5ukonnakunstniku Diego Vel\xc3\xa1zquezega. Nad plaanisid koos Itaaliasse reisida, aga Rubens pidi Antwerpenisse naasma ja Vel\xc3\xa1zquez tegi selle reisi ilma temata._NEWLINE_1625. aastal suri Isabella. Rubens kirjutas: \xc2\xabMa kaotasin suurep\xc3\xa4rase s\xc3\xb5bratari... See kaotus vapustab mind hingep\xc3\xb5hjani ja kuna igat liiki kurbuse vastu on ainult \xc3\xbcks rohi \xe2\x80\x93 unustus \xe2\x80\x93, pean kogu oma lootuse sellele rajama.\xc2\xbb_NEWLINE_P\xc3\xa4rast naise surma loobus Rubens m\xc3\xb5neks ajaks maalimisest. 1630 s\xc3\xb5itis ta Hispaania Madalmaade t\xc3\xa4ievolilise saadikuna Inglismaale. Londonis valmistas ta ette rahul\xc3\xa4bir\xc3\xa4\xc3\xa4kimisi Hispaania ning Hollandi liitlase Inglismaa vahel. Juba samal aastal l\xc3\xb5petas ta diplomaatilise karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri ja abiellus 6. detsembril 1630 53-aastaselt 16-aastase H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Fourmentiga, kadunud Isabella kauge sugulasega. H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne m\xc3\xa4ngis Rubensi viimase k\xc3\xbcmne aasta loomingus v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htsat rolli. Kunstnik kirjutas s\xc3\xb5brale: \xc2\xabMa v\xc3\xb5tsin noore naise ausast linnakodaniku perest, kuigi k\xc3\xb5ik soovitasid mul valida naine \xc3\xb5ukonnast. Mind hirmutab see \xc3\xbcldine tuntus ja eriti veel nende naiste suureline upsakus... Ma tahan naist, kes ei punasta, n\xc3\xa4hes, et haaran pintsli.\xc2\xbb Suurele vanusevahele vaatamata oli nende abielu \xc3\xb5nnelik, moodustades liidu ilu ja ande vahel._NEWLINE_Rubensil oli 8 last, Isabellaga 3 ja H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne\'iga 5. Noorim laps s\xc3\xbcndis 8 kuud p\xc3\xa4rast Rubensi surma._NEWLINE_Elu l\xc3\xb5pul lahkus Rubens \xc3\xb5ukonnast, loobus ateljeest ja asus elama Mecheleni l\xc3\xa4hedale kauni pargiga Steeni lossi oma kollektsiooni ja maalide keskele. Loss oli nagu muuseum, millesse H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne t\xc3\xb5i hubasust. Kuigi kunstnikku piinas haigus ja tema parem k\xc3\xa4si lakkas kuuletumast, j\xc3\xa4tkas Rubens t\xc3\xb6\xc3\xb6tamist vasaku k\xc3\xa4ega._NEWLINE_Rubens suri s\xc3\xbcdamepuudulikkusse, mille p\xc3\xb5hjustas krooniline podagra. Ta maeti Antwerpenisse P\xc3\xbcha Jakobi kirikusse.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nRubens oli kunstnikuna v\xc3\xa4ga viljakas. Kuulsust lisas tema diplomaadikarj\xc3\xa4\xc3\xa4r, mis kindlustas tohutu tellimuste hulga._NEWLINE_Sageli tegi Rubens teosele \xc3\xbcksnes visandi ja viimased viimistlevad pintslit\xc3\xb5mbed ning signeeris maali, muu t\xc3\xb6\xc3\xb6 tegid \xc3\xa4ra tema abilised. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval hinnatakse umbes 500 teost nii-\xc3\xb6elda t\xc3\xb5elisteks Rubensiteks. Perekonnaportreede ja olmestseenide juures v\xc3\xb5ib kindlam olla, et \xc3\xb5pilased meistrit abistanud pole._NEWLINE_1615. aastat v\xc3\xb5ib pidada Rubensi loomingu uue, kuni 1621. aastani kestnud etapi alguseks. Seda perioodi iseloomustab p\xc3\xbc\xc3\xbcd v\xc3\xa4limise ja sisemise suuruse poole. Maalid muutusid j\xc3\xa4rjest suuremaks, figuuride liikumine hoogsamaks, igal kompositsioonil leidus figuure j\xc3\xa4rjest rohkem. \xc3\x9cha enam p\xc3\xa4\xc3\xa4ses m\xc3\xb5jule Rubensi puhtbarokne stiil n\xc3\xa4idata j\xc3\xb5udu ja kirge._NEWLINE_Selle etapi t\xc3\xb6\xc3\xb6dest v\xc3\xa4\xc3\xa4rivad esilet\xc3\xb5stmist viimsep\xc3\xa4evateemalised maalid, eelk\xc3\xb5ige "Hukkam\xc3\xb5istetute p\xc3\xb5rgusset\xc3\xb5ukamine" (1618\xe2\x80\x931620). Ajendi millegi taolise loomiseks sai Rubens ilmselt Michelangelolt, vaadates ta t\xc3\xb6\xc3\xb6d Sixtuse kabeli seinal, kuid ta ei j\xc3\xa4ljendanud itaalia kunstnikku. Iseloomult oli Rubensi t\xc3\xb6\xc3\xb6 Michelangelo fresko vastand: Rubensi k\xc3\xa4sitlus on puhtmaaliline. Dramaatiliselt d\xc3\xbcnaamiline on maal "Simson ja Delila". Siin on n\xc3\xa4ha \xc3\xbcht Rubensi lemmikv\xc3\xb5tet: naise hele keha on eksponeeritud k\xc3\xb5rvuti meeste j\xc3\xb5uliste tumedate, pruunide ja punakate kujudega._NEWLINE_Eraldi tuleb mainida jahti, lahinguid, bakhanaale ja r\xc3\xb6\xc3\xb6vimisstseene kujutavaid maale. Siia kuuluvad "Leukippose t\xc3\xbctarde r\xc3\xb6\xc3\xb6vimine", "Metsseajaht" ja "L\xc3\xb5vijaht". Inimese v\xc3\xb5itlus loodusega huvitas Rubensit juba noorusest alates._NEWLINE_Rubens p\xc3\xbc\xc3\xbcdis \xc3\xbchendada flaami kultuuri L\xc3\xb5una-Euroopa omaga, mis ajendas teda kasutama antiikm\xc3\xbctoloogiat. Rubens jagas antiiksete meistrite imetlust elava vastu ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdis edasi anda inimkeha graatsiat ja j\xc3\xb5udu. Kuigi ta tundis h\xc3\xa4sti vanu kunstiteoseid, ei kopeerinud ta neid kunagi._NEWLINE_Rubens vaatas klassikalist iluideaali kriitilise pilguga ja sulatas selle flaami rahvusliku joonega, p\xc3\xbc\xc3\xbcdes edasi anda terve, tugeva ja \xc3\xb5itsva inimkeha ilu, soojust ja tundelisust. Teda ei haaranud niiv\xc3\xb5rd klassikalise ilu rangus ja proportsioonid, kuiv\xc3\xb5rd inimkeha f\xc3\xbc\xc3\xbcsis, j\xc3\xb5ud ja liikumine. Selle n\xc3\xa4iteks on Antwerpenis antiikteemadel loodud t\xc3\xb6\xc3\xb6d "Maa ja vee liit", "Amatsoonide lahing", "Venus ja Adonis" ning arvukad bakhanaalid._NEWLINE_Vanakreeka m\xc3\xbctoloogia teemalistel maalidel eelistas Rubens kujutada paljude liikuvate figuuridega stseene, n\xc3\xa4iteks "Amatsoonide lahing" ja "Leukippose t\xc3\xbctarde r\xc3\xb6\xc3\xb6vimine". Tema jumalate ja kangelaste kujutised, n\xc3\xa4iteks "Joobnud Herakles" ja "Diana kojutulek" on v\xc3\xa4ljendusj\xc3\xb5ulised nagu antiiksedki teosed._NEWLINE_Rubens on maalinud Achilleuse viibimist Lykomedese juures, Aenease armusuhet Didoga, V\xc3\xa4ikest Aiast, Amphitritet, Arachnet, Arest, Atalantat, Athenat, Oreithyia r\xc3\xb6\xc3\xb6vimist Borease poolt, Briseist, Cerest, Dionysost, Endymioni, Erost, Faunust, Fortunat, Ganymedest, Hephaistost sepikojas, Herat, Hermest, Herot, Iot, Ixioni, Ol\xc3\xbcmpose jumalaid, Kallistot, kariide, Kassandrat, oma last \xc3\xb5givat Kronost, lapiide, Marsyast, Medusat, Meleagrost, Nausikaad, Odysseust, Omphalet, Orpheust, Pandorat, Parist (4 varianti), Peleust, Persephonet, Perseust, Philemoni ja Baukist, Pomonat, Poseidonit, Prometheusi, Psychet, Romulust, saat\xc3\xbcreid, sileene, Tereust ja Venust._NEWLINE_Selle perioodi (1621\xe2\x80\x931630) suurim ettev\xc3\xb5tmine oli 21 kolossaalsest kompositsioonist koosnev seeria, mille Rubens maalis Prantsuse kuninga Henri IV abikaasa Maria de\' Medici \xc3\xbclesandel 1621\xe2\x80\x931625. Need Louvre\xe2\x80\x99is s\xc3\xa4ilitatavad maalid kujutavad stseene Maria de\' Medici elust. Rubens \xc3\xbchendas ajaloolise maali elemendid m\xc3\xbctoloogiliste ja allegooriliste figuuridega, m\xc3\xb5istuk\xc3\xb5nega. Stseenis, kus Henrile antakse Maria portree, hoiavad Amor ja pulmajumal Hymenaios kuninga silmade ees printsessi idealiseeritud kujutist. K\xc3\xb5rval seisev naine \xe2\x80\x93 Prantsusmaa allegooriline kujutis \xe2\x80\x93 soovitab kuningal j\xc3\xa4rgida s\xc3\xbcdame kutset. Toimuvat j\xc3\xa4lgivad \xc3\xbclaltpoolt Jupiter ja Juno. Monumentaalne kompositsioon, efektne taust ja rikkalik koloriit annavad maalidele v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuse._NEWLINE_P\xc3\xa4rast selle ts\xc3\xbckli valmimist tellis Maria de\' Medici Rubensilt veel 24 maali stseenidega Henri IV elust. See pidi sisaldama tema leppimist Henri III-ga, kellel polnud poega ja kelle j\xc3\xa4reltulijaks Henri IV sai, samuti Henri IV \xc3\xbclistamist v\xc3\xa4ejuhina. Rubens alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d varsti p\xc3\xa4rast esimese ts\xc3\xbckli valmimist, kuid ei j\xc3\xb5udnud kaugele. Maria de\' Medici langes ebasoosingusse ja tema oma poeg Louis XIII pagendas ta 1631 Prantsusmaalt, uueks regendiks sai kardinal Richelieu. Richelieu keeldus maalits\xc3\xbckli l\xc3\xb5petamise eest tasumast. Maria de\' Medici elas edaspidi K\xc3\xb6lnis ja suri samas majas, kus Rubens oli lapsena elanud, 1642 ehk p\xc3\xa4rast Rubensit._NEWLINE_\xc3\x9cks Rubensi viimaseid religioosseid teoseid on 1632 valminud Ildefonso altar. Keskses stseenis on kujutatud neitsi Maarjat kinkimas p\xc3\xbchale Ildefonsole missar\xc3\xbc\xc3\xbcd. Altari tiibadel on pildi tellijad ertshertsog Albert ja ta abikaasa Isabella koos patroonidega. Teine altaripilt on Rubensi hauakabelis Saint-Jaques\'i kirikus Antwerpenis. See kujutab p\xc3\xbchakutest \xc3\xbcmbritsetud Madonnat. Nende maalide kompositsioon \xc3\xbcletab ilmeka pateetika, v\xc3\xa4rvis\xc3\xa4ra ja harmoonia poolest k\xc3\xb5ik seniloodu._NEWLINE_Rubens maalis oma noort naist palju, n\xc3\xa4iteks "H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Fourment lastega". Kord maalis ta naist uhkes kost\xc3\xbc\xc3\xbcmis, kord poolalasti, kord koos endaga, siis laste seltsis. Parimad maalid H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne\'ist asuvad M\xc3\xbcnchenis, Viinis ja Pariisis. Eriti v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikeks teeb nad asjaolu, et on algusest l\xc3\xb5puni maalitud kunstniku enese k\xc3\xa4ega. H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne inspireeris teda maalide "Kolm graatsiat" ja "Parise otsus" loomisel: Hispaania \xc3\xb5ukonnas tundsid vaatajad kunstniku noore naise \xc3\xa4ra Venusena._NEWLINE_\xc3\x9cks k\xc3\xb5ige paremaid portreid on maalitud taeva taustalt eralduva heleda siluetina, mis m\xc3\xb5jub madala horisondi t\xc3\xb5ttu eriti majesteetlikult. H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne kannab pildil paela ja sulega laia\xc3\xa4\xc3\xa4relist k\xc3\xbcbarat, pitskraed ning toredat kleiti, millel on paeltega kaunistatud varrukad ja raske krinoliinitaoline seelik. K\xc3\xa4es hoiab ta jaanalinnusulgedest lehvikut. Sulgede pehmus, pitside l\xc3\xa4bipaistvus ning kleidi tihe, liibuv ja l\xc3\xa4ikiv siid on maalil ilmekalt edasi antud; k\xc3\xb5ik need r\xc3\xb5ivastuse v\xc3\xa4lised omadused sulavad kokku luuleliseks tervikuks. Rubens, kes nooremas eas r\xc3\xb5ivastuse iga detaili p\xc3\xbc\xc3\xbcdis eraldi v\xc3\xa4lja tuua, kujutas riietust sellel maalil hoopis \xc3\xbchte kuuluva tervikuna. Noor naine n\xc3\xa4ib neis r\xc3\xb5ivais justkui \xc3\xb5ide puhkevat, varrukate kohevad vormid n\xc3\xa4ivad v\xc3\xa4lja kasvavat keha lopsakusest, suled sulavad kokku k\xc3\xa4harate juustega ja nende kohev \xc3\xbcmarus kordub maali tagaplaani katvais pilvedes. Paelad on huultega samas v\xc3\xa4rvitoonis, kaskaadidena langev siid annab figuurile liikumise ja j\xc3\xb5u, ehkki naine seisab rahulikult paigal. Tume kleit toonitab naha \xc3\xb5rnust ning valged suled ja pitsid \xc3\xbcmbritsevad keha otsekui oreool. Must k\xc3\xbcbar moodustab tugeva kontrasti, k\xc3\xbcbarapaela \xc3\xb5rn puna kordub varrukates._NEWLINE_Rubensi teisteski naisfiguurides on alati tunda Isabella ja H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne\'i jooni. Esimese juurde liitis ta nagu aimamisi tulevase naise jooni ja teisel n\xc3\xb5udsid oma osa m\xc3\xa4lestused esimesest. H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne esineb nii v\xc3\xb5i teisiti peaaegu k\xc3\xb5igil Rubensi hilisema ea maalidel._NEWLINE_ _NEWLINE_Hakates maalima vasaku k\xc3\xa4ega, muutus ka ta loominguline k\xc3\xa4ekiri. Kunstnik hakkas maalima lihtsamini, l\xc3\xa4bipaistvamalt, t\xc3\xb6\xc3\xb6desse tuli rohkem \xc3\xb5hku ja valgust. Eriti meeldis talle j\xc3\xa4\xc3\xa4dvustada suurejoonelisi loodusn\xc3\xa4htusi: vikerkaart, p\xc3\xa4ikeset\xc3\xb5usu ja -loojangut, kuuvalgust jne. M\xc3\xb5ne pildi taustal on ka Rubensi loss. Hilise perioodi maalid kujutavad Flandria maastikke, selle avarust, teid ja kohalikke inimesi. Nende teoste n\xc3\xa4ideteks on "Maastik vikerkaarega", "P\xc3\xb5llult tulek" ja "Talupoegade tants"._NEWLINE_10. juulil 2002 toimus Sotheby\'s oksjon, millel Rubensi \xc3\xa4sjaavastatud maal "S\xc3\xbc\xc3\xbctalaste tapmine" m\xc3\xbc\xc3\xbcdi 49,5 miljoni naelsterlingi ehk 76,2 miljoni USA dollari eest Kanada k\xc3\xb5ige rikkamale inimesele, lord Kenneth Thomsonile. See on vanade meistrite (umbes enne 1800. aastat) k\xc3\xb5ige kallimalt m\xc3\xbc\xc3\xbcdud teos.'