b'\n_START_ARTICLE_\nEduard Laaman\n_START_SECTION_\nVangistamine ja surm\n_START_PARAGRAPH_\nEduard Laaman vahistati okupatsiooniv\xc3\xb5imude poolt 24. veebruaril 1941. Teda s\xc3\xbc\xc3\xbcdistati n\xc3\xb5ukogudevastases agitatsioonis ja propagandas ning spionaa\xc5\xbeis. S\xc3\xbc\xc3\xbcdistuskokkuv\xc3\xb5te kinnitati 27. juunil 1941 Tallinnas. Tallinnast viidi Eduard Laaman edasi Kirovi vanglasse Kirovi oblastis. NKVD v\xc3\xa4gede s\xc3\xb5jatribunal m\xc3\xb5istis Eduard Laamani 26. juulil 1941 surma "revolutsiooniliikumise ja t\xc3\xb6\xc3\xb6lisklassi vastase v\xc3\xb5itluse" eest. Otsus viidi t\xc3\xa4ide 1. septembril 1941. Eduard Laamani abikaasat ei teavitatud Eduard Laamani saatusest ligi viiek\xc3\xbcmne aasta jooksul.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nEduard Laaman abiellus 20. detsembril 1930 Jaan Poska t\xc3\xbctre Tatjana Poska-Laamaniga. Sorbonne\'i \xc3\xbclikooli l\xc3\xb5petanud Poska-Laaman oli Eesti Emadekaitse \xc3\x9chingu esimees. Laamani abikaasa ja t\xc3\xbctred pidid N\xc3\xb5ukogude repressioonide kartusel 1944. aastal p\xc3\xb5genema Rootsi. Vanem t\xc3\xbctar Ilona Laaman on avaldanud mitu luulekogu, kirjutanud novelle ning t\xc3\xb5lkinud eesti kirjandust rootsi keelde. Kasupoeg \xc3\x81rp\xc3\xa1d Arder oli baptistivaimulik. Perekond elas Tallinnas aadressil Liiva (n\xc3\xbc\xc3\xbcd Jaan Poska) 6a.'