b'\n_START_ARTICLE_\nRahvusvaheline kaitse\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvahelise kaitse kontseptsioon ei ole uus. Vana-Kreekas ja Vana-Egiptuses sai tagakisutud inimene kaitset otsida p\xc3\xbchapaigast, kus usutavasti ei saanud talle kurja teha ilma jumalate k\xc3\xa4ttemaksuta. Inimese \xc3\xb5iguse otsida tvaenamise eest varjupaika kirikust v\xc3\xb5i muust p\xc3\xbchapaigast s\xc3\xa4testas seadusega esimesena Kenti kuningas Ethelbert umbes aastal 600. Keskajal v\xc3\xb5eti sarnased seadused vastu ka mujal Euroopas.\n_START_SECTION_\nRahvasteliit\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvahelist kaitset hakati ulatuslikumalt koordineerima 1921. aastal, kui Rahvasteliit l\xc3\xb5i P\xc3\xb5genike \xc3\x9clemkomissariaadi, mille juhiks sai Fridtjof Nansen. Nanseni ja loodud volikogu \xc3\xbclesandeks sai ligikaudu 1,5 miljoni inimese abistamine, kes olid p\xc3\xb5genenud Venemaa 1917. aasta revolutsiooni ning sellele j\xc3\xa4rgnenud kodus\xc3\xb5ja eest. Hinnanguliselt j\xc3\xa4id kodakondsuseta 800 000 Vene p\xc3\xb5genikku, kui Lenin v\xc3\xb5ttis 1921. aastal \xc3\xa4ra k\xc3\xb5igi v\xc3\xa4lismaal elavate venelaste kodakondsuse. 1923. aastal laiendati komissariaadi mandaati Armeenia p\xc3\xb5genikele seoses Armeenia genotsiidiga ning j\xc3\xa4rgneva paari aasta jooksul ka Ass\xc3\xbc\xc3\xbcria ning T\xc3\xbcrgi p\xc3\xb5genikele. M\xc3\xb5lemal juhul kehtis rahvusvaheline kaitse ainult inimestele, kelle p\xc3\xa4ritoluriikidele oli Rahvasteliit andnud sellekohase mandaadi. Nanseni volikogu mandaati laiendati 1. oktoobril 1938. aastal ka Austria ning Sudeedimaa p\xc3\xb5genikele p\xc3\xa4rast seda, kui Saksa v\xc3\xa4ed olid need alad annekteerinud.  _NEWLINE_1930. aastal asutati Nanseni Rahvusvaheline P\xc3\xb5genikeamet. Selle t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rseim saavutus oli Nanseni pass, p\xc3\xb5genikele m\xc3\xb5eldud reisidokument, mis p\xc3\xa4lvis 1938. aastal Nobeli rahupreemia. Nanseni ametile p\xc3\xb5hjustasid suuri raskusi rahastusprobleemid, p\xc3\xb5genike kasvav arv ning liikmesriikide vastumeelsus koost\xc3\xb6\xc3\xb6 osas. Sellest hoolimata \xc3\xb5nnestus ametil veenda neljateist liikmesriiki ratifitseerima 1933. aasta pagulasleppe, mis oli esimene inim\xc3\xb5iguste hartaga sarnanev dokument._NEWLINE_31. detsembril 1938. aastal kaotati nii \xc3\xbclemkomissariaat kui ka Nanseni amet ning asendati Liidu kaitse all olevate p\xc3\xb5genike \xc3\xbclemvoliniku ametiga.\n_START_SECTION_\nTeine maailmas\xc3\xb5da\n_START_PARAGRAPH_\nTeise maailmas\xc3\xb5ja ajal kasvas p\xc3\xb5genike arv h\xc3\xbcppeliselt. 1943. aastal l\xc3\xb5id Liitlasriigid \xc3\x9cRO Abistamis- ja Taastamisadministratsiooni (ingl. k. l\xc3\xbchend UNRRA), mille \xc3\xbclesandeks oli anda abi Teljeriikide alade v\xc3\xb5imu alt vabastatud alade inimestele. S\xc3\xb5ja l\xc3\xb5puks oli Euroopas \xc3\xbcle 40 miljoni p\xc3\xb5geniku. UNRRA aitas 7 miljonil p\xc3\xb5genikul p\xc3\xa4ritoluriiki tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda ning rajas laagreid inimestele, kes keeldusid kodumaale naasmast.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9chinenud Rahvaste Organisatsioon\n_START_PARAGRAPH_\n20. aprillil 1946 asutati Rahvusvaheline P\xc3\xb5genike Organisatsioon (ingl. k. l\xc3\xbchend IRO), mis v\xc3\xb5ttis \xc3\xbcle UNRRA \xc3\xbclesanded. UNRRA l\xc3\xb5petas tegevuse 1947. aastal. IRO oli m\xc3\xb5eldud olema ajutine organisatsioon \xc3\x9cRO juures, mille \xc3\xbclesandeks oli l\xc3\xb5pule viia Teise maailmas\xc3\xb5ja p\xc3\xb5genike repatrieerimine v\xc3\xb5i \xc3\xbcmberasustamine. Organisatsioon saadeti 1952. aastal laiali._NEWLINE_IRO tegevuse ulatus oli kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud IRO p\xc3\xb5hikirjaga, mis v\xc3\xb5eti vastu \xc3\x9cRO Peaassambleel 15. detsembril 1946. P\xc3\xb5hikirjas oli ka vastuoluline s\xc3\xa4te, mille kohaselt ei laienenud IRO tegevus "Saksa p\xc3\xa4ritolu inimestele", kes olid s\xc3\xb5ja ajal Saksamaalt v\xc3\xa4lja r\xc3\xa4nnanud v\xc3\xb5i keda pidi nende s\xc3\xbcnniriigist Saksamaale repatrieeritama. See aga j\xc3\xa4ttis IRO vastutusalast v\xc3\xa4lja k\xc3\xb5ige suurema sundr\xc3\xa4ndest m\xc3\xb5jutatud rahvusr\xc3\xbchma._NEWLINE_14. detsembril 1950 rajati \xc3\x9cRO Pagulaste \xc3\x9clemvoliniku Amet (UNHCR), mis vastutab rahvusvahelise kaitse koordineerimise eest t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Ameti peakontor asub Genfis ning selle \xc3\xbclesandeks on p\xc3\xb5genike kaitsmine ja toetamine liikmesriigi valitsuse v\xc3\xb5i \xc3\x9cRO palvel, aidates p\xc3\xb5genikke repatrieerida v\xc3\xb5i \xc3\xbcmberasustada.  Pagulaste \xc3\x9clemvoliniku Amet juhib ja koordineerib rahvusvahelist tegevust p\xc3\xb5genike kaitseks ja sellega seotud probleemide lahendamisel, ning p\xc3\xbc\xc3\xbcab kindlustada inimeste \xc3\xb5igust rahvusvahelisele kaitsele. Ameti mandaat kehtib k\xc3\xb5igile maailma p\xc3\xb5genikele, v\xc3\xa4lja arvatud Palestiina p\xc3\xb5genikud, kes lahkusid Iisraeli territooriumilt aastatel 1947-1949. Nende isikute kaitse eest vastutab UNRWA, \xc3\x9cRO organisatsioon Palestiina p\xc3\xb5genike abistamiseks L\xc3\xa4his-Idas.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xbchiajaline lahendus\n_START_PARAGRAPH_\nRiik v\xc3\xb5i erinevad organisatsioonid, n\xc3\xa4iteks UNHCR, Punane Rist v\xc3\xb5ivad rajada p\xc3\xb5genikelaagreid, kuhu paigutatakse riiki saabunud kaitset taotlevad inimesed. Tavaliselt on laagrid m\xc3\xb5eldud v\xc3\xa4ltimatu abi osutamiseks ning ajutiseks majutamiseks, kuhu p\xc3\xbcsivaid ehitisi ei rajata. Kaitse taotlejad v\xc3\xb5ivad vahel laagritesse j\xc3\xa4\xc3\xa4da aga aastateks, saades seal toitu, haridusteenuseid ja meditsiinilist abi kuni neil on ohutu kodumaale naasta. Laagrites on p\xc3\xb5genikud haavatavad haigustele, f\xc3\xbc\xc3\xbcsilise v\xc3\xb5i seksuaalse r\xc3\xbcnnaku ohvriks langemisele ja terrorir\xc3\xbchmituste v\xc3\xa4rbajatele. Maailmas on hinnanguliselt 700 p\xc3\xb5genikelaagrit. Suurem osa, umbes 60% varjupaigataotlejatest paigutatakse aga p\xc3\xb5genikekeskustesse asulates, kus tingimused on p\xc3\xbcsivamad ning abi osutamine lihtsam.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xbcsivad lahendused\n_START_PARAGRAPH_\nAjutine riigis viibimise \xc3\xb5igus on ebakindel. ada. Selle asemel, et tagada ainult kaitse taotlejate p\xc3\xb5hivajaduste t\xc3\xa4itmine ajutiselt laagrites v\xc3\xb5i p\xc3\xb5geeikekaskustes, on UNHCRi eesm\xc3\xa4rk \xc3\xbcks kolmest p\xc3\xbcsivast v\xc3\xb5imalusest: integratsioon, repatrieerimine v\xc3\xb5i \xc3\xbcmberasustamine.\n_START_SECTION_\nIntegratsioon\n_START_PARAGRAPH_\nKohaliku integratisiooni eelduseks on elamisloa saamine ning l\xc3\xb5puks ka naturaliseerimise teel kodakondsuse saamine elukoha riigis, millelt p\xc3\xb5genik on kaitset saanud. Selle lahenduse puhul v\xc3\xb5ib riigilt pagulase staatuse saanud inimene l\xc3\xb5puks taotleda p\xc3\xbcsivat elamisluba ning integreeruda selle riigi \xc3\xbchiskonda.\n_START_SECTION_\nTagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumine v\xc3\xb5i v\xc3\xa4ljasaatmine\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusvahelist kaitset taotlev inimene v\xc3\xb5i pagulase staatuse saanud inimene v\xc3\xb5ib omal vabal tahtel p\xc3\xa4ritoluriiki tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda. Samuti  v\xc3\xb5ib tagasip\xc3\xb6\xc3\xb6rdumiskohustus tekkida rahvusvahelise kaitse taotluse rahuldamata j\xc3\xa4tmisega - puudub p\xc3\xb5hjendatud kartus, et selle inimese elu v\xc3\xb5i inim\xc3\xb5igused v\xc3\xb5iksid p\xc3\xa4ritoluriigis ohus olla. UNHCR aitab seda teha soovivatel p\xc3\xb5genikel kodumaale tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda. Mitmetel liikmesriikidel on eraldiseisvad toetusprogrammid tagasi p\xc3\xb6\xc3\xb6rduda soovivate inimeste abistamiseks.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9cmberasustamine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cmberasustamine h\xc3\xb5lmab rahvusvahelise kaitse vajadusega inimese viimist ohu olukorrast turvalisse riiki, mis on andnud oma n\xc3\xb5usoleku inimese vastu v\xc3\xb5tmiseks. \xc3\x9cmberasustamine v\xc3\xb5ib olla p\xc3\xbcsiv v\xc3\xb5i t\xc3\xa4htajaline. \xc3\x9cmberasustamist kaalutakse ainult juhul, kui riik, millelt algselt kaitset taotleti, ei ole v\xc3\xb5imeline enam p\xc3\xb5genikke vastu v\xc3\xb5tma ja inimeste p\xc3\xa4ritoluriiki tagasi saatmine pole sealse ohtliku olukorra t\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5imalik.'