b'\n_START_ARTICLE_\nEesti hagijas\n_START_SECTION_\nEellugu\n_START_PARAGRAPH_\nVanim Eestimaal tegutsenud hagija t\xc3\xb5ug oli bracke, mille kohta andmeid Kaagveres peetud jahist on p\xc3\xa4rit aastast 1750._NEWLINE_Siin kasutati peaaegu k\xc3\xb5iki idahagija t\xc3\xbc\xc3\xbcpe, alates "vana vene" hagija verega suurest t\xc3\xbc\xc3\xbcbist kuni poola verega k\xc3\xb5ige v\xc3\xa4iksema t\xc3\xbc\xc3\xbcbini. Poola hagijad olid head \xc3\xbcksikajajad. Paistab, et idahagijate veri kadus siin ikka rohkem l\xc3\xa4\xc3\xa4ne vere kasuks. Segati ka hagijaid inglise ratsa-jahikoertega, millisest segust saadi h\xc3\xa4id j\xc3\xa4reltulijaid. Nimesid "Kostroma" ja "Poolakas" kasutati, ilma et nende tundem\xc3\xa4rgid oleksid selged olnud, \xc3\xbcks ja sama hagijate salk koosnes mitmest t\xc3\xbc\xc3\xbcbist. Suuremate hagijasalkadega on n\xc3\xbc\xc3\xbcd keelatud jahti pidada, j\xc3\xa4tkub kahest v\xc3\xb5i kolmest heast koerast._NEWLINE_Umbes 1880. aastal toodi inglise hagijaid Baltimaadesse, mis ajast peale poola hagijate pesakondadesse ilmus ka musta-valgekirjusid koeri. Esimene puhtat\xc3\xb5uline inglise hagijate kasvandus oli Luke m\xc3\xb5isa omanikul v. Knorringil, mille kasvanduse Torma Liphardt \xc3\xbcle v\xc3\xb5ttis ning Inglismaalt imporditud v\xc3\xa4rske t\xc3\xb5umaterjaliga t\xc3\xa4iendas. Et nad aga p\xc3\xbcssijahil liig suure kiiruse, n\xc3\xb5rga h\xc3\xa4\xc3\xa4le ja nina ning \xc3\xb5rnuse t\xc3\xb5ttu ei k\xc3\xb5lvanud, kadusid nad \xc3\xbches ratsajahiga. Harva leidus suure inglise ratsajahi salgas koeri, kes k\xc3\xbclmaga oleksid h\xc3\xa4sti ajanud. Paremad neist, kes palja maaga t\xc3\xb5esti h\xc3\xa4sti ajasid, olid k\xc3\xbclmaga saamatud._NEWLINE_Samuti on sisse toodud ka helveetsia (\xc5\xa1veitsi) hagijaid. P\xc3\xa4rast Esimest maailmas\xc3\xb5da toodi \xc5\xa0veitsist \xc3\xbcks paar madalaid kollakaskirjusid niederlaufhund\'e (saksa k. short-legged scent hound). Kahjuks l\xc3\xa4ks emane koer kaduma, nii et seda t\xc3\xb5ugu esineb meil ainult beagle\'i ja hagija segus, mida nii h\xc3\xa4\xc3\xa4le kui ka nina poolest kiidetakse. _NEWLINE_Hiljem metskitsejahi arenguga tuli v\xc3\xa4lejalgseist hagijaist loobuda ning siis hakati eelistama l\xc3\xbchijalgseid beagle\'eid. Esimesed importis Inglismaalt Vana-Kuuste omanik v. Sivers. Kuid Vabaduss\xc3\xb5ja p\xc3\xa4evil haigestusid need koerad marut\xc3\xb5ppe ning lasti k\xc3\xb5ik maha. \xc3\x9cksikud j\xc3\xa4rglased, kes neist s\xc3\xa4ilinud, pole enam puhastrassilised. Ka Koerus Preedi m\xc3\xb5isas Wredel oli beagle\'ite kasvandus, mis h\xc3\xa4vis juba s\xc3\xb5ja eelp\xc3\xa4evil. _NEWLINE_Prantsuse hagijaist tuleksid mainimisele basseed, imporditud Meeksi Knorringi poolt u. 19. sajandi l\xc3\xb5pus. Basseesid ristati aga poola hagijatega, mist\xc3\xb5ttu on see puhas rass Eestis h\xc3\xa4vinenud.\n_START_SECTION_\n20. sajandi algus\n_START_PARAGRAPH_\nKuni 1914. aastani kasutati Eestis jahipidamiseks peamiselt kahte t\xc3\xb5ugu hagijaid \xe2\x80\x93 v\xc3\xa4hem j\xc3\xb5ukad jahimehed \xc3\xbcksikhagijana nn. vene-poola hagijat ja kohalikud m\xc3\xb5isnikud inglise rebasehagijaid (foxhound); viimased ajasid karjana \xc3\xbchte ulukit. M\xc3\xb5lema t\xc3\xb5u ristamise tulemusena saadi hagijad, keda vastavalt nende v\xc3\xa4rvusele hakati nimetama vene-poola v\xc3\xb5i inglise-vene hagijaks._NEWLINE_1920. aastatel toodi sisse soome hagijaid, kes eelmainitud ristanditega paaritudes andsid kindlalt edasi oma v\xc3\xa4listunnuseid._NEWLINE_1934. aastaks oli Eestis katastroofiliselt v\xc3\xa4henenud jahiloomade arv ja uute m\xc3\xa4\xc3\xa4ruste vastuv\xc3\xb5tmisega p\xc3\xbc\xc3\xbcti v\xc3\xa4ltida \xc3\xbclek\xc3\xbcttimist. 15. oktoobrist 1937 keelati Eestis jahipidamine hagijatega, kelle turjak\xc3\xb5rgus \xc3\xbcletab 45\xc2\xa0cm. 1940. aastal lubati k\xc3\xbcll uuesti jahti pidada kuni 55\xc2\xa0cm k\xc3\xb5rguste hagijatega, kui vastava hagija suhtes oli katseliselt selgitatud, et ta metskitsi ja sokkusid ei aja. See ettekirjutus soosis madalakasvuliste hagijate kasutamist jahil._NEWLINE_1930. aastatel hakati L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopast sisse tooma \xc5\xa1veitsi, luzerni, berni ja inglise v\xc3\xa4ikehagijaid. Need t\xc3\xb5ud ei s\xc3\xa4ilinud puhtana kuigi kaua. Neid hakati samuti ristama kohalike madalakasvuliste hagijatega, et aretada uut hagijat\xc3\xb5ugu, mis vastaks k\xc3\xb5igile kohalikele jahipidamise kommetele ja tingimustele\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5u kujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nEesti hagijat hakati aretama 1947. aastal, kui NSV Liidu Rahvamajanduse ministeerium otsustas, et igal liiduvabariigil peab olema oma t\xc3\xb5ug. Sel ajal oli Eestis 800\xe2\x80\x93900 isendit, kes p\xc3\xb5hiliselt olid kohaliku hagija ja beagli ning \xc5\xa1veitsi hagija ristandid._NEWLINE_Aastatel 1947\xe2\x80\x931954 vaadati \xc3\xbcle ja hinnati Eestis 2460 hagijat, seal hulgas nii erinevat t\xc3\xb5ugu puhtat\xc3\xb5ulisi, ristandeid kui ka t\xc3\xb5utuid koeri. 1954. aasta septembriks selgitati v\xc3\xa4lja 48 suhteliselt \xc3\xbchet\xc3\xbc\xc3\xbcbilist v\xc3\xa4ikesekasvulist isendit, kes esitati 24.\xe2\x80\x9326.oktoobril 1954 vastavale spetsialistide komisjonile hindamiseks. Samaks ajaks oli Sergei Smelkov koostanud ka uue hagijat\xc3\xb5u standardi projekti ning olemasoleva materjaliga alustati juba aretust. T\xc3\xb5ug sai nimetuse "eesti hagijas". Riiklik kinnitus t\xc3\xb5ustandardile anti N\xc3\xb5ukogude Liidu P\xc3\xb5llumajanduse Ministeeriumi Looduskaitsepiirkondade ja Jahimajanduse Peavalitsuse juhataja k\xc3\xa4skkirjaga nr 161 (27. detsembrist 1954) ning algup\xc3\xa4rane standard avaldati vene keeles.\n_START_SECTION_\nEesti hagijas n\xc3\xb5ukogude Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nMeie jahimehed on tuntud t\xc3\xb5ukoertekasvatajad. Seda m\xc3\xa4rgiti \xc3\xa4ra ka Moskvas II \xc3\xbcleliidulisel t\xc3\xb5ukoerte n\xc3\xa4itusel (1968), kus Harald Mere, Evald Panga, Ahto Veetami, Herman Vahari, Martin Viilase koerad said k\xc3\xb5rge hinnangu ja neid autasustati kuldmedalitega.\n_START_SECTION_\nEesti koerad\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjaliku \xc3\xbclevaate eesti hagijatest saab Eesti Jahikoerte P\xc3\xb5lvnemise Raamatust, mida peab Eesti Jahikoerte Selts. Siit on v\xc3\xb5imalik leida t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval j\xc3\xa4rglasi andvate eesti hagijate eellased ka enne 1945. aastat._NEWLINE_2008. aasta seisuga on Eesti Kennelliidu EST-registrisse kantud 662 koera.\n_START_SECTION_\nEesti hagijas v\xc3\xa4lismaal\n_START_PARAGRAPH_\nPraeguseks on see v\xc3\xa4ikesekasvuline, visa t\xc3\xb6\xc3\xb6stiiliga ja k\xc3\xb5lava ajukilkega t\xc3\xb5ug eriti populaarne Venemaa Euroopa-osas, kuid teda kasutatakse ja tuntakse ka L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere idakaldal ning Soomes._NEWLINE_Venemaa. T\xc3\xb5uraamatusse kantud 529 eesti hagijat, neist viimase viie aasta jooksul 247 koera. M\xc3\xb5nisada eesti hagijat on Venemaal FCI poolt tunnustamata registrites._NEWLINE_Soomes on registreeritud aastatel 1993\xe2\x80\x932003 kokku 271 eesti hagijat._NEWLINE_L\xc3\xa4ti. Registreeritud 7 eesti hagijat (seisuga 28. oktoober 2004). Separaatklubina tegutseb L\xc3\xa4ti Jahikoerte T\xc3\xb5u\xc3\xbching, kellel on korralik k\xc3\xa4sikirjaline andmebaas, aktiivne jahitegevus ja oma t\xc3\xb5uraamat. Lahkhelide t\xc3\xb5ttu L\xc3\xa4ti K\xc3\xbcnoloogilise F\xc3\xb6deratsiooniga seda organisatsiooni ametlikult ei tunnustata, kuigi teadaolevalt on suur osa L\xc3\xa4tis asuvaid eesti hagijaid just selles t\xc3\xb5uraamatus._NEWLINE_Leedu. Seisuga 2. november 2004 ei ole Leedus t\xc3\xb5uraamatusse registreeritud \xc3\xbchtegi eesti hagijat._NEWLINE_Ukraina ja Valgevene kohta andmed puuduvad, kuid jahimeeste andmeil kasutatakse eesti hagijat laialt ka suurulukite (metskits, metssiga) jahil.\n_START_SECTION_\nEksterj\xc3\xb6\xc3\xb6r ja interj\xc3\xb6\xc3\xb6r\n_START_PARAGRAPH_\nKeskmist kasvu tugevkuiva kehaehitusega. Luustik tugev, lihastik h\xc3\xa4sti arenenud. Nahk tihe, voltideta. Temperamendilt tasakaalukas, liikuv. T\xc3\xbc\xc3\xbcbip\xc3\xa4rane all\xc3\xbc\xc3\xbcr ulukit otsides \xe2\x80\x93 galopp ja lai traav, ulukit j\xc3\xa4litades \xe2\x80\x93 kiire galopp. Eesti hagija tunneb \xc3\xa4ra valgete k\xc3\xa4ppade j\xc3\xa4rgi, k\xc3\xb5hualune on valge ja saba ots valge, lontis k\xc3\xb5rvad. Teistest hagijatest eristab teda veel see, et ta on kolmev\xc3\xa4rviline \xe2\x80\x93 pruun, valge, must. Hagija \xc3\xbcks omap\xc3\xa4ra ongi, et saba ots peab olema valge, et see jahimehele metsas j\xc3\xa4lgi ajades silma j\xc3\xa4\xc3\xa4ks.\n_START_SECTION_\nIseloom\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4itumine tasakaalukas, elav ja s\xc3\xb5bralik. Eesti hagijas on energiline koer. Inimesed m\xc3\xb5istavad koera energilisust valesti \xe2\x80\x93 temale tuleb pakkuda tegevust \xe2\x80\x93 jahikoerale jahti, m\xc3\xa4ngimist.\n_START_SECTION_\nJahiomadused\n_START_PARAGRAPH_\nEesti hagijat iseloomustab t\xc3\xb6\xc3\xb6tades tasakaalukus ja eriline visadus nii ulukit otsides kui j\xc3\xa4litades, mis tagab pideva ilma katkete ja pausideta aju. J\xc3\xa4nese jahil tuleb koeral lahti harutada k\xc3\xb5ik j\xc3\xa4nese haagid ja liigne tormakus ei tule siin kasuks, sest liiga hasartne koer tormab haagil pikalt m\xc3\xb6\xc3\xb6da ja selline aju tuleb katkendlik. Need konkreetsed omadused teevad jahi pidamise Eesti hagijaga eriti nauditavaks. Jahtides annab ta osavalt h\xc3\xa4\xc3\xa4lega m\xc3\xa4rku, kui j\xc3\xa4lgi ajab, hagijal on selline naljakas kile ja nuttev h\xc3\xa4\xc3\xa4l, kui saaki n\xc3\xa4eb.\n_START_SECTION_\nPidamine\n_START_PARAGRAPH_\nHagija pidamisel arvestada, et temaga peab palju tegelema. See t\xc3\xa4hendab, et jalutamisest \xc3\xbcksi ei piisa, ta peab joosta saama. Metsa temaga minna ei saa, sest hagijas paneb nina maha ja jookseb jahti pidades minema.\n_START_SECTION_\nTervis\n_START_PARAGRAPH_\nEesti hagijas on terve t\xc3\xb5ug, teadaolevaid p\xc3\xa4rilikke haigusi ei ole.\n_START_SECTION_\nEesti\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5u aretuse, omanike ja kasvatajate \xc3\xbchendamisega tegeleb Eesti Hagijate T\xc3\xb5u\xc3\xbching, mis loodi 1998. aastal Tartus.\n_START_SECTION_\nPopkultuur\n_START_PARAGRAPH_\n18. oktoobril 2006 andis Eesti Post koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Kasahstani Postiga v\xc3\xa4lja margi, millel olid kujutatud eesti hagijas ja kesk-aasia hurt. Eesti hagija modelliks oli Donna aka Triksy.'