b'\n_START_ARTICLE_\nBodeni kindlus\n_START_PARAGRAPH_\nBodeni kindlus on kindlus Rootsi p\xc3\xb5hjaosas Norrbotteni l\xc3\xa4\xc3\xa4nis Bodeni vallas Bodeni linnas ja selle \xc3\xbcmbruses.\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nKindluse kese asub P\xc3\xb5hjalahe rannikust 35 km loode pool Bodeni linnas. _NEWLINE_Kindluse p\xc3\xb5hiosa moodustavad viis forti (p\xc3\xb5hjasuunast p\xc3\xa4rip\xc3\xa4eva \xe2\x80\x93 Degerbergsfortet, Mj\xc3\xb6sj\xc3\xb6fortet, Gammel\xc3\xa4ngsfortet, S\xc3\xb6dra \xc3\x85bergsfortet ja R\xc3\xb6dbergsfortet) ning seal on arvukalt reduute, suurt\xc3\xbckipatareisid ja muid kindlusehitisi.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nKindluse ehitamine algas 1900. aastal ja see valmis \xc3\xbcldiselt 1916. aastal. See pidi t\xc3\xb5rjuma Venemaa ja hiljem N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5imalikku r\xc3\xbcnnakut Soome suurv\xc3\xbcrstiriigi ja Soome Vabariigi territooriumi kaudu. Kindluse kogumaksumus oli valmimise ajal umbes 20 miljonit Rootsi krooni ehk ligikaudu 75 miljonit eurot (2008. aasta seisuga). On ka pakutud, et maksumus oli ligikaudu hoopiski 375 miljonit eurot t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evases v\xc3\xa4\xc3\xa4ringus. _NEWLINE_K\xc3\xb5ige enam oli kindluses s\xc3\xb5jav\xc3\xa4elasi Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal (16 000). Rootsi ei osalenud kummaski maailmas\xc3\xb5jas, nii et kindluse osad pole tegelikult v\xc3\xb5tnud lahingutegevusest osa. _NEWLINE_Kindluse Mj\xc3\xb6sj\xc3\xb6bergeti fort suleti juba 1979. aastal. P\xc3\xa4rast N\xc3\xb5ukogude Liidu kokkuvarisemist 1991. aastal hakati kindluse osasid sulgema suuremahulisemalt. Viimane tulistamine suurt\xc3\xbckist viidi R\xc3\xb6dbergeti fordis l\xc3\xa4bi 31. detsember 1997 ja 1. jaanuarist 1998 suleti kogu kindlus.\n_START_SECTION_\nHilisem tsiviilkasutus\n_START_PARAGRAPH_\n25. juunil 1998 v\xc3\xb5eti kindluse k\xc3\xb5ik viis forti ja kolm patareid (Le\xc3\xa5kersberget, Norra \xc3\x85berget ja S\xc3\xb6dra Slumpberget) m\xc3\xa4lestistena riikliku muinsuskaitse alla. K\xc3\xb5ikidele neile on kehtestatud kaitsev\xc3\xb6\xc3\xb6ndid._NEWLINE_Kaks forti (R\xc3\xb6dberget ja S\xc3\xb6dra \xc3\x85berget) on kasutusel hooajaliste turismiobjektina (2002. aastal oli k\xc3\xbclastajate arv neis umbes 10 000) ning seal on v\xc3\xb5imalik rentida ruume (n\xc3\xa4iteks koosolekuks).\n_START_SECTION_\nRahvajutud kindluse saladustest\n_START_PARAGRAPH_\nKindlusega seotud rahvajuttudest on leidnud kinnitust, et seal on s\xc3\xa4ilitatud Rootsi riigi kulda. Rootsi kullavarust umbes \xc3\xbcks kolmandik (280 tonni) asus Degerbergeti fordis aastatel 1941\xe2\x80\x931982.'