b'\n_START_ARTICLE_\nMikroneesia Liiduriigid\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nNimi "Mikroneesia" on tuletatud kreeka keelest. S\xc3\xb5na \xce\xbc\xce\xb9\xce\xba\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x82 (mikr\xc3\xb3s) t\xc3\xa4hendab \'v\xc3\xa4ike\' ja s\xc3\xb5na \xce\xbd\xe1\xbf\x86\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82 (n\xc3\xaasos) \'saar\'.\n_START_SECTION_\nAsend\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriigid asuvad Vaike ookeani l\xc3\xa4\xc3\xa4neosas Okeaanias Mikroneesia piirkonnas Karoliinide saarestiku idaosas, h\xc3\xb5lmates 2,5 miljoni km\xc2\xb2 suuruse ookeaniala. Riigist p\xc3\xb5hjas asuvad Mariaanid, l\xc3\xb5unas Uus-Guinea saar, l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Belau, idas Marshalli Saared ja kagus Nauru._NEWLINE_Riigi rannajoone kogupikkus on 6112 kilomeetrit. Pikim riigisisene vahemaa idast l\xc3\xa4\xc3\xa4nde on 2898 kilomeetrit.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriigid koosnevad 607 saarest, millest 65 on asustatud. Saared moodustavad omakorda 4 v\xc3\xa4iksemat saarestikku, millest iga\xc3\xbcks h\xc3\xb5lmab \xc3\xbchte osariiki.\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia saared on eriilmelised. Riigis leidub nii vulkaanilise tekkega saari, kui koralliatolle. Pohnpei osariigis asub \xc3\xbcks saar ja 25 v\xc3\xa4ikesaart, Yapi osariigis asub 4 saart ja Kosrae osariigis asub 5 saart, lisaks hulgaliselt v\xc3\xa4ikesaari ja atolle._NEWLINE_Riigi suurim saar on vulkaanilise tekkega Pohnpei, mille pindala on 334\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja kus asub riigi k\xc3\xb5rgeim tipp Mount Nanlaud, mis ulatub 782 meetrit \xc3\xbcle merepinna. Varasemas kirjanduses k\xc3\xb5rgeimaks tipuks peetud Totolomi m\xc3\xa4gi on hilisemate m\xc3\xb5\xc3\xb5tmiste k\xc3\xa4igus osutunud madalamaks. Saare keskosast kulgevad ranniku suunas j\xc3\xa4rsud ja kitsad orud._NEWLINE_Riigi suuruselt teine saar on samuti vulkaanilise tekkega Kosrae, pindalaga 110\xc2\xa0km\xc2\xb2. Kosrae saar on hinnanguliselt riigi m\xc3\xa4giseim saar._NEWLINE_Riigi suurim laguun on Truki laguun.\n_START_SECTION_\nVeestik\n_START_PARAGRAPH_\nPaljud Mikroneesia ojad kuivavad kuival aastaajal. P\xc3\xbcsiva veevooluga ojades v\xc3\xa4heneb veehulk samal ajal m\xc3\xa4rgatavalt. Pohnpei saarel on kokku 40 oja. Nanpil-Kiepwi j\xc3\xb5e pikkus on 10 kilomeetrit. Riigis on v\xc3\xa4hemalt 6 juga, millest k\xc3\xb5rgeim on Pahn Takai juga.\n_START_SECTION_\nTaimestik\n_START_PARAGRAPH_\nMets katab 74,5% riigi maismaa pindalast. Suurematel vulkaanilistel saartel kasvavad mangroovimetsad. Pohnpeil ja Kosrael leidub pilvemetsi._NEWLINE_Riigi looduse tuntuim endeemne taimeliik on terminaalia (Terminalia carolinensis). Riigis on kirjeldatud 1239 taime ja s\xc3\xb5najala liiki. Pohnpei saarel on kirjeldatud 936 k\xc3\xb5rgema taime liiki, millest endeemseid liike on 397.\n_START_SECTION_\nLoomastik\n_START_PARAGRAPH_\nPohnpei saarel on kirjeldatud 50 liiki sipelgaid._NEWLINE_Mikroneesias ei leidu looduslikke kahepaikseid. K\xc3\xbcll on saartele inimese kaasabil asustatud aaga (Rhinella marina)._NEWLINE_Mikroneesias elab 41 liiki roomajaid. Pohnpei saarel on kirjeldatud 18 liiki roomajaid. Saarel elab ainsa maona Ramphotyphlops braminus. Saare ainus endeemne roomaja on Emoia ponapea._NEWLINE_Riigis on kirjeldatud kokku 119 linnuliiki. Igas osariigis pesitseb v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks endeemne linnuliik. Endeemsetest liikidest pesitsevad Mikroneesias n\xc3\xa4iteks pohnpei rohetuvi, pohnpei safiirlind, pohnpei lehviksaba ja kosrae rohetuvi._NEWLINE_Mikroneesia p\xc3\xb5lised imetajad on 5 liiki k\xc3\xa4sitiivalisi. Inimese kaasabil on riiki sattunud 3 liiki rotte, hiired, sead, koerad, kassid, j\xc3\xa4nesed, kodukitsed ja veised.\n_START_SECTION_\nKaitsealad\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriigid on alates 2006 looduskaitseprojekti Micronesia Challenge osaline, mille eesm\xc3\xa4rgiks on s\xc3\xa4ilitada puutumatuna 30% rannikumere ja 20% maismaa ressursse._NEWLINE_1998 rajati Pohnpei saare l\xc3\xa4histele Nahtiki merekaitseala, mille eesm\xc3\xa4rgiks on kaitsta koralliriffe. Kosrae saarel loodi terminaalia (Terminalia carolinensis) kaitseks kaitseala. 2009 loodi Yapi saare l\xc3\xa4histele hiid-sarvikrai kaitseks ookeanikaitseala.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesias valitseb troopiline kliima. Vihmaperiood kestab juunist oktoobrini. Riigi sademeterikkaim piirkond on Pohnpei saar, kus on kuni 300 sajup\xc3\xa4eva aastas, kuid sademete hulk varieerub igal saarel. Juunist detsembrini v\xc3\xb5ivad saari tabada taifuunid. Aasta l\xc3\xa4bi on riigis \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evane keskmine temperatuur +24 kuni +30\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nRiigikord\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriigid on f\xc3\xb6deratiivne vabariik. Riigipea on president, kelle kongress valib ametisse neljaks aastaks. Riigipea on \xc3\xbchtlasi valitsusjuht._NEWLINE_Seadusandlik v\xc3\xb5im kuulub \xc3\xbchekojalisele parlamendile ehk kongressile. Kongressis on 14 liiget, kellest 10 valitakse 2 aastaks valimiste j\xc3\xa4rel ja 4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse iga osariigi esindajana neljaks aastaks._NEWLINE_Riigi p\xc3\xb5hiseadus j\xc3\xb5ustus 1979. Riigi k\xc3\xb5rgeim kohus on Mikroneesia \xc3\xbclemkohus.\n_START_SECTION_\nHaldusjaotus\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia koosneb neljast osariigist: Chuuki, Kosrae, Pohnpei ja Yapi osariik. Palikir on riigi pealinn 1989. aastast.\n_START_SECTION_\nRahvaarv\n_START_PARAGRAPH_\n2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mikroneesia Liiduriikide rahvaarv 102 843 inimest, kellest 52 193 olid mehed ja 50 650 naised. V\xc3\xb5rreldes 2000. aasta rahvaloendusega v\xc3\xa4henes riigi rahvastik keskmiselt 0,4% aastas, kuid Pohnpei osariigis kasvas rahvastik keskmiselt 0,48% aastas. Enim elanikke on Chuuki osariigis._NEWLINE_2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis 107 008 elanikku.\n_START_SECTION_\nDemograafilised n\xc3\xa4itajad\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva Mikroneesia rahvastikku iseloomustab v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne._NEWLINE_Pohnpei saarele on asunud inimesi \xc3\xbclerahvastatud Mokili, Pingelapi, Ngatiki ja Kapingamarangi atollidelt._NEWLINE_Suurim rahvastikutihedus on Chuuki osariigis, kus elab 993 inimest ruutmiili kohta._NEWLINE_2010. aasta rahvaloenduse j\xc3\xa4rgi elas riigis 103 meest 100 naise kohta. 22% elanikkonnast elas linnades, seejuures Kosrae osariigis oli linnaelanike osakaal 32,6%.\n_START_SECTION_\nReligioon\n_START_PARAGRAPH_\n50% Mikroneesia elanikest on katoliiklased. Igas osariigis on elanike konfessionaalse kuuluvuse osakaal erinev._NEWLINE_Kosrae osariigi elanikest on 95% protestandid, Pohnpei osariigi elanikest on enam-v\xc3\xa4hem 50% protestandid ja \xc3\xbclej\xc3\xa4\xc3\xa4nud katoliiklased, Chuuki osariigis on 60% elanikest katoliiklased ja 40% protestandid ning Yapi osariigis on 80% elanikest katoliiklased. Peamise v\xc3\xb5\xc3\xb5rt\xc3\xb6\xc3\xb6j\xc3\xb5u moodustavad filipiinlased, kes kuuluvad katoliku kogudustesse._NEWLINE_Protestantlikest konfessioonidest tegutsevad Mikroneesias \xc3\x9chinenud Kristuse Kirik, baptistid, P\xc3\xa4\xc3\xa4stearmee ja adventistid. Mormoonide osakaal Mikroneesia rahvastikus n\xc3\xa4itab kasvutrendi ja 5% Pohnpei elanikkonnast on mormoonid._NEWLINE_Katoliiklased kuulusid 3. maist 1979 Karoliinide-Marshalli piiskopkonna jurisdiktsiooni alla, mille baasil moodustas paavst Johannes Paulus II 23. aprillil 1993 Karoliinide piiskopkonna. 2013. aastal tegutses Karoliinide piiskopkonnas 15 ilmikpreestrit ja 11 regulaarvaimulikku.\n_START_SECTION_\nRiigikaitse\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriikidel puudub kaitsev\xc3\xa4gi. Riigi s\xc3\xb5jalise kaitse eest vastutab USA.\n_START_SECTION_\nMakromajandus\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia Liiduriikide elanikud on peamiselt h\xc3\xb5ivatud avalikus sektoris, kalanduses ja p\xc3\xb5llumajanduses. Kuigi riigil on potentsiaali turismi arendamiseks, on turistide arv v\xc3\xa4ike seoses keerulise juurdep\xc3\xa4\xc3\xa4setavusega riiki._NEWLINE_Riigi majandus s\xc3\xb5ltub USA v\xc3\xa4lisabist, lisaks on erasektor v\xc3\xa4ike ja eraomanikud ei tegele ettev\xc3\xb5tete pideva arendamisega._NEWLINE_2013. aastal h\xc3\xb5lmas teenindussektor 54,8%; p\xc3\xb5llumajandus 26,3% ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stussektor 18,9% riigi sisemajanduse kogutoodangust.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4liskaubandus\n_START_PARAGRAPH_\nMikroneesia sai 1986\xe2\x80\x932001 USA-lt 1,3 miljardi USD ulatuses v\xc3\xa4lisabi. USA on riigi peamine ekspordipartner. 2013 moodustasid 74,13% Mikroneesia ekspordimahust USA ja 25,87% Marshalli Saared. Peamised eksportkaubad on kala, toiduained ja must pipar._NEWLINE_2013 olid riigi peamised impordipartenrid USA (53,24%), Jaapan (9,68%) ja Austraalia (9,23%). Riigi peamised importkaubad on toiduained, riided, arvutitehnika, koduelektroonika ja m\xc3\xb6\xc3\xb6bel.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84rikeskkond\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik Mikroneesia ettev\xc3\xb5tted on kohustatud maksma aasta kogutulu pealt maksu. Maksu suurus on 10 000 USD pealt 80 USD ja lisatulu pealt 3%. Sotsiaalkindlustusmaksu peavad t\xc3\xb6\xc3\xb6tajale makstavast palgast maksma nii t\xc3\xb6\xc3\xb6taja kui ka t\xc3\xb6\xc3\xb6andja.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5llumajandus\n_START_PARAGRAPH_\nRiigis kasvatatakse tarot, banaane ja musta pipart. Lisaks moodustavad osa p\xc3\xb5llumajandustoodangust kookospalmi saadused. Elanikud tegelevad kalandusega.\n_START_SECTION_\nEnergeetika\n_START_PARAGRAPH_\nIgal osariigil on oma elektriv\xc3\xb5rk. Riigis tarbitavast energiast 96% p\xc3\xa4rineb fossiilk\xc3\xbctustest ja 1% h\xc3\xbcdroenergiast._NEWLINE_Jaapanlased rajasid enne Teist maailmas\xc3\xb5da saartele v\xc3\xa4ikesed h\xc3\xbcdroelektrijaamad, mida s\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rel enam ei kasutatud. 1988 rajati Pohnpei saare Nanpili j\xc3\xb5ele h\xc3\xbcdroelektrijaam, mis lakkas t\xc3\xb6\xc3\xb6tamast surutorustiku rikke j\xc3\xa4rel.\n_START_SECTION_\nTaristu\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi maanteede kogupikkus on 388 kilomeetrit, millest kattega teid on 184 kilomeetrit. Riigis kehtib parempoolne liiklus._NEWLINE_Riigis asub 6 lennuv\xc3\xa4lja. Riigi peamised sadamad on Pohnpei, Colonia ja Lele.\n_START_SECTION_\nEesti ja Mikroneesia suhted\n_START_PARAGRAPH_\nEesti s\xc3\xb5lmis diplomaatilised suhted Mikroneesia Liiduriikidega 22. septembril 2006.\n_START_SECTION_\nHaridus\n_START_PARAGRAPH_\nSakslased rajasid enne Esimest maailmas\xc3\xb5da Mikroneesia esimese hariduss\xc3\xbcsteemi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuleb riigis p\xc3\xb5hihariduse omandamiseks l\xc3\xa4bida 8-klassiline p\xc3\xb5hikool. Lapsed l\xc3\xa4hevad kooli 6-aastaselt. Lisaks avalik-\xc3\xb5iguslikele p\xc3\xb5hikoolidele tegutsevad riigis eri konfessioonide halduses olevad erakoolid._NEWLINE_Riigis on k\xc3\xb5rgharidust v\xc3\xb5imalik omandada Mikroneesia kolled\xc5\xbeis.\n_START_SECTION_\nKultuur\n_START_PARAGRAPH_\nRiigi omap\xc3\xa4raseim ehitis on Nan Madoli megaliitrajatis. Yapi ja Kosrae osariikides on koduloomuuseumid._NEWLINE_Mikroneesias puuduvad avalikud raamatukogud. Riigi suurim raamatukogu on Mikroneesia kolled\xc5\xbei raamatukogu, kus on 33 000 raamatut._NEWLINE_Mikroneesia sportlased v\xc3\xb5istlesid esmakordselt 2000. aasta suveol\xc3\xbcmpiam\xc3\xa4ngudel Sydney\'s. Riigi suurim staadion asub Yapis, mis mahutab 2000 pealtvaatajat.'