b'\n_START_ARTICLE_\nMalaka poolsaar\n_START_SECTION_\nAsukoht\n_START_PARAGRAPH_\nMalaka poolsaart \xc3\xbcmbritsevad l\xc3\xa4\xc3\xa4nest Tai laht, L\xc3\xb5una-Hiina meri (lahutab poolsaart Kalimantanist), Johori v\xc3\xa4in (lahutab Singapurist), Singapuri v\xc3\xa4in, Malaka v\xc3\xa4in ja Andamani meri. Poolsaare pikkus p\xc3\xb5hjast l\xc3\xb5unasse on 1127 km, suurim laius on 322 km, pindala on 131 300 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\nMalaka poolsaare pinnamood on peamiselt m\xc3\xa4gine, poolsaare keskosas paikneb paralleelselt mitu m\xc3\xa4eahelikku. Poolsaare l\xc3\xb5unaosas muutuvad m\xc3\xa4ed kohati k\xc3\xbcnklikuks tasandikuks. K\xc3\xb5ige l\xc3\xa4\xc3\xa4nepoolseim Lariti m\xc3\xa4eahelik on suhteliselt l\xc3\xbchike. Peraki j\xc3\xb5gi eraldab seda Keskahelikust, mis \xc3\xbclatub edasi l\xc3\xb5una poole ja l\xc3\xb5peb Melaka linna l\xc3\xa4hedal. Malaka poolsaare k\xc3\xb5ige k\xc3\xb5rgem tipp on Tahani m\xc3\xa4gi (2190 m). M\xc3\xa4ed koosnevad graniitidest, lubjakividest ja savikiltadest. J\xc3\xb5ed on l\xc3\xbchikesed aga veerohked. Suurte j\xc3\xb5gede merre suubumisel tekkivad estuaarid. Malaka poolsaare k\xc3\xb5ige pikim j\xc3\xb5gi on Pahangi j\xc3\xb5gi, mis voolab l\xc3\xa4\xc3\xa4nest itta ja suubub L\xc3\xb5una-Hiina merre. Peraki j\xc3\xb5gi saab aluse m\xc3\xa4gedes Tai piirilt ja voolab p\xc3\xb5hjast l\xc3\xb5una poole ning suubub Malaka v\xc3\xa4ina.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nKliima on Malaka poolsaarel ekvatoriaalne. Kogu aasta jooksul \xc3\xb5hutemperatuur k\xc3\xb5igub 25 kuni 28 kraadini ulatuses. M\xc3\xa4gedel kliima muutub jahedamaks. Sajab aasta jooksul enam-v\xc3\xa4hem sarnaselt, aga suvemussoonide t\xc3\xb5ttu sajab rohkem suvel.\n_START_SECTION_\nLoodus\n_START_PARAGRAPH_\nMalaka poolsaare rannikul kasvavad kitsa ribana mangroovid. Mere ja j\xc3\xb5gede kallastel kasvavad madalad nipa palmid, nende kohal k\xc3\xb5rguvad viigipuud, puukujulised s\xc3\xb5najalad ja bambuse padrikud. Tasandikud ja m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvade alumised osad on kaetud vihmametsadega. Metsades kasvavad peamiselt kaksiktiibviljaliste puude liigid, mis annavad hinnalist k\xc3\xb5va puitu. Seda kasutatakse laevade ehitamisel ning parketi ja kalli m\xc3\xb6\xc3\xb6bli valmistamiseks. M\xc3\xa4gedes kasvavad igihaljad tammed, rododendronid ja kohalikud okaspuud._NEWLINE_Metsades kasvavad paljud tarbetaimed \xe2\x80\x93 banaanid, papaia, mangostanipuu, leivapuu, ingveripuu, rannikul kookospalmid. Malaka poolsaarel kasvatatakse kaut\xc5\xa1ukipuud, mis toodi sisse Brasiiliast._NEWLINE_Loomastik on v\xc3\xa4ga rikas. Poolsaarel elutsevad gibonid, makaagid, erinevad hirveliigid, metskitsed ja metssead (Malaka poolsaare aborigeenide lemmiktoit). Suurtest kabjalistest esinevad  must-ninasarvik, banteg, aasia taapir ning elevandid, keda aga t\xc3\xb6\xc3\xb6loomadena ei kasutata. Kiskjadest elavad metsades tiigrid, leopardid, mustad malai karud, punased hundid, mangustid. On palju linde. J\xc3\xb5gedes ja soodes elutsevad krokodillid. On palju madusid, kilpkonni ja sisalikke.'