b'\n_START_ARTICLE_\nPikti keel\n_START_PARAGRAPH_\nPikti keel on v\xc3\xa4ljasurnud keel, mida k\xc3\xb5nelesid P\xc3\xb5hja- ja Kesk-\xc5\xa0otimaa alade varakeskaegsed asukad piktid._NEWLINE_Eraldiseisva keelena on pikti keelt nimetatud P\xc3\xbcha Bede 8. sajandi algusest p\xc3\xa4rinevas teoses "Historia ecclesiastica gentis Anglorum", kus seda eristatakse nii k\xc3\xb5mri kui ka gaeli keelest._NEWLINE_Pikti keelest pole s\xc3\xa4ilinud midagi peale m\xc3\xb5nede koha- ja isikunimede kunagise piktide kuningriigi aladelt._NEWLINE_Pikti keele nimetust kasutas Kenneth H. Jackson 1955. aastal ning tema eeskujul ka Katherine Forsyth 1997. aastal, t\xc3\xa4histamaks keelt, mida k\xc3\xb5neldi varakeskajal peamiselt Forthi ja Clyde\'i vahelisest joonest p\xc3\xb5hja pool. Samas piirkonnas rauaajal k\xc3\xb5neldud protopikti keelt nimetatakse ka pritenni keeleks._NEWLINE_Pikti keelt on allikate nappuse t\xc3\xb5ttu raske m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda. Teadaolevate koha- ja isikunimede p\xc3\xb5hjal v\xc3\xb5ib oletada, et pikti aladel k\xc3\xb5neldi l\xc3\xb5unapoolsemate briti keeltega suguluses olnud saarekeldi keelte hulka kuulunud keelt. On ka oletatud, et pikti keel oli \xc3\xbcks v\xc3\xa4hestest s\xc3\xa4ilinud mitte-indoeuroopa keeltest Euroopas v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hemalt sisaldas palju keldi substraats\xc3\xb5nu.'