b'\n_START_ARTICLE_\nAugust-Eduard Masing\n_START_PARAGRAPH_\nAugust-Eduard Masing (28. juuli 1884 Rapla kihelkond \xe2\x80\x93 jaanuar 1938 Venemaa) oli m\xc3\xb5isavalitseja, ettev\xc3\xb5tja Venemaal ja eesti vaimulik Venemaal._NEWLINE_August Masing s\xc3\xbcndis Rapla l\xc3\xa4hedal S\xc3\xb5erumaa talus. Ta siirdus noore mehena Kose kihelkonda Ojasoo m\xc3\xb5isavalitsejaks. Aastal 1910 kolis ta abikaasaga Venemaale Gatt\xc5\xa1ina l\xc3\xa4hedale Uus-Ondrova k\xc3\xbclla, kus ta ostis saeveski._NEWLINE_Revolutsioonikeerises tulid paljud eestlased Eestisse. Ka Masingu perekonnal oli see v\xc3\xb5imalus, kuid vara kaasa v\xc3\xb5tta ei tohtinud. 1920. aastate alguses ei osatud ka arvata, kui raskeks v\xc3\xa4hemusrahvuste olukord Venemaal tegelikult kujuneb. Masing p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus t\xc3\xb5sisemalt usu poole p\xc3\xa4rast \xc3\xb5nnetust teise t\xc3\xbctre Hiljaga, kes j\xc3\xa4i eluajaks vigaseks, kuid suutis sellele vaatamata elus suurep\xc3\xa4raselt hakkama saada ja teisigi aidata._NEWLINE_Tollal oli kiriku \xc3\xbcks suuremaid probleeme kaadrinappus. Oli vaid kolm akadeemilise haridusega pastorit: piiskop Oskar Palsa, Aleksander J\xc3\xbcrgenson ja Leo Schultz. Seet\xc3\xb5ttu otsustati p\xc3\xbchitseda ametisse abipastorid. 1921. aasta l\xc3\xb5pus said selle loa August Masing ja J. Oberschneider._NEWLINE_1920. aastatel teenis August Masing Te\xc5\xa1kovo, Gubanits\xc3\xb5 (Kupanitsa), \xc5\xbderebrjatski (Sereptta), Koporski (Koporje, Kaprio), Novoselski (Novasolka) ja Novoniskovitski kogudusi._NEWLINE_1929. aastast alustas N\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im kogudusekirikute sulgemise kampaaniat. N\xc3\xa4iteks suleti aastal 1926 eesti-rootsi-soome Kroonlinna Nikolause kirik. Kuid see oli kinnises linnas, mis elas oma reeglite j\xc3\xa4rgi. N\xc3\xbc\xc3\xbcd kerkis oht k\xc3\xb5igi eesti kirikute, sealhulgas ka Leningradis asuva Jaani kiriku kohale. 30. augustil 1931 Jaani kirik suleti. 1929. aastal suleti Pustoper\xc5\xbea k\xc3\xbclas Pihkva ringkonnas eesti kogudus. 1928. aasta l\xc3\xb5pus saadeti oma kogudusest Domkino asulast v\xc3\xa4lja abipastor Rudolf Raudmund._NEWLINE_Raskeima hoobi eesti koguduste pihta andis kollektiivne s\xc3\xbc\xc3\xbcasi 1930. aastast, milles peas\xc3\xbc\xc3\xbcdistatavaks oli pastor August Masing. Ta arreteeriti juba 1928. aastal, kuid p\xc3\xa4rast seitsmen\xc3\xa4dalalist viibimist eeluurimisvanglas ta vabastati. 1930. aasta algul kutsuti ta pastoriks Leningradi Jaani kirikusse ning ta kavatses 15. veebruarist seal teenima asuda. Kuna Masingul ei \xc3\xb5nnestunud saada elamisluba, siis s\xc3\xb5itis ta 8. veebruaril Ondrovo k\xc3\xbclast linna l\xc3\xa4hedal asuvasse korterisse Peterhofi, kus ta 11. veebruaril ootamatult arreteeriti. J\xc3\xa4rgmisel p\xc3\xa4eval arreteeriti ka pastori abikaasa Olga._NEWLINE_V\xc3\xa4idetavaks ajendiks oli August Masingu allumatus saekaatri konfiskeerimise otsusele, ehkki Masing polnud seda otsust \xc3\xbcldse k\xc3\xa4tte saanud. Tegelik p\xc3\xb5hjus oli selles, et v\xc3\xb5imud p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid teda mitte lubada teda teenima Jaani kirikusse. 9 s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatavat m\xc3\xb5istis OGPU T\xc3\xa4ievolilise Esinduse Troika Leningradi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4eringkonnas 1. novembril 1930 s\xc3\xbc\xc3\xbcdi. August Masingule m\xc3\xb5isteti 10 aastat koonduslaagrit, aga Olga Masingule 3 aastat koonduslaagrit, millest ta kandis tegelikult \xc3\xa4ra 9 kuud._NEWLINE_Kui August Masing 1937. aastal vabanes, tuli ta oma pere juurde Vologdasse, kus elas ka teisi eestlasi. Koos saadi olla vaid 9 kuud, kui \xc3\xbchel \xc3\xb6\xc3\xb6l jaanuaris 1938 arreteeriti August ja Olga Masing uuesti. Formaalseks p\xc3\xb5hjuseks see, et August Masing oli matnud \xc3\xbche tuttava, kuigi ta olevat andnud lubaduse vaimulikke talitusi mitte toimetada. August Masingule m\xc3\xa4\xc3\xa4rati k\xc3\xb5rgeim karistusm\xc3\xa4\xc3\xa4r \xe2\x80\x93 surmanuhtlus, mis m\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast ka t\xc3\xa4ide viidi.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Masing abiellus aastal 1908 Valtu kooli\xc3\xb5petaja t\xc3\xbctre Olga-Henriette-Auguste V\xc3\xa4liga, kelle ema oli Preisimaalt Eestisse elama tulnud sakslanna. Neil oli neli t\xc3\xbctart.'