b'\n_START_ARTICLE_\nInteraktsiooniprotsesside anal\xc3\xbc\xc3\xbcs\n_START_SECTION_\nIPA taust\n_START_PARAGRAPH_\nGrupips\xc3\xbchholoogias on aastak\xc3\xbcmneid uuritud interaktsioone ja omavahelist suhtlemist saamaks olulist infot otsuste tegemise, juhtimise ja \xc3\xbclesannete soorituse kohta: n\xc3\xa4iteks Homans 1950, Bales 1950, Bales et.al 1951, Weick 1979, Garrison et.al 2001, Bormann 2003, Parker 2003, Putnam 2003 ja paljud teised ._NEWLINE_Grupisp\xc3\xbchholoogiaalastes interaktsiooniuuringutes on Balesi t\xc3\xb6\xc3\xb6d p\xc3\xb6\xc3\xb6rdelise t\xc3\xa4htsusega. Robert F. Bales oli 20. sajandil teerajaja s\xc3\xbcstematiseeritud grupivaatluse meetodi ja grupisisese vastastikuse m\xc3\xb5ju protsessi m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendi kirjeldamisel._NEWLINE_Bales t\xc3\xb6\xc3\xb6tas v\xc3\xa4lja esimese s\xc3\xbcstemaatiseeritud ja kodeeritud grupivaatlusprogrammi \xe2\x80\x93 interaktsiooni protsessi anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi IPA \xe2\x80\x93 Interaction Process Analysis. _NEWLINE_Balesi kirjeldatud interaktsiooniprotsesside anal\xc3\xbc\xc3\xbcsi programm IPA p\xc3\xb5hines eeldusel, et grupik\xc3\xa4itumine klassifitseerub \xc3\xbcldiselt kaheks: \xc3\xbclesandele orienteeritud ja suhetele orienteeritud. Balesi teooria p\xc3\xb5hiline fookus on eelk\xc3\xb5ige v\xc3\xa4ikeste gruppide funktsioneerimisel ja struktuuril ._NEWLINE_Balesi ja samuti teiste teadlaste poolt empiirilistes uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6des kasutatud IPA meetod on rajanud aluse arusaamale, et grupid moodustavad sostsiaalseid s\xc3\xbcsteeme ja grupisisene kommunikatsioon omab teatud korrap\xc3\xa4rasust, olles eriti ilmne grupi arengufaasis._NEWLINE_Grupil on tavaliselt kindel funktsioon, mida p\xc3\xbc\xc3\xbctakse saavutada l\xc3\xa4bi erinevate etapiliste grupisiseste interaktsioonide. Kasutades IPA kodeerimiss\xc3\xbcsteemi, saab v\xc3\xb5imalikuks interaktsiooni anal\xc3\xbc\xc3\xbcs grupis indiviidide kohta eraldi._NEWLINE_IPA hilisem t\xc3\xa4iendus Balesi poolt on kolmedimensiooniline SYMLOG (Bales & Cohen, 1979), mis erineb IPA-st lisaks \xc3\xbche dimensiooni lisandumisele n\xc3\xa4iteks ka selle poolest, et IPA-t kasutades kirjeldab vaatleja reeglina tegevusi nende toimumise ajal grupi juures "n\xc3\xa4ost-n\xc3\xa4kku" meetodil._NEWLINE_Kuigi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on Balesi IPA oma algsel kujul juba muutunud ajalooliseks, on see siiski m\xc3\xb5jutanud enamikku psh\xc3\xbchholoogiaalaseid grupi interaktsiooni uuringuid, milles kategoriseeritakse ja loendatakse grupik\xc3\xa4itumist._NEWLINE_Balesi teadust\xc3\xb6\xc3\xb6d grupik\xc3\xa4itumise valdkonnas olid olulise m\xc3\xb5juga grupips\xc3\xbchholoogiauurimustele 20. sajandi teisel poolel ja on veel t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evalgi uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6des kasutusel.\n_START_SECTION_\nIPA struktuur\n_START_PARAGRAPH_\nTegemist on anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiga alust\xc3\xa4henduslikul tasandil, mis p\xc3\xbc\xc3\xbcab vaatlusmaterjali lahterdada iga tegevuse kaudu, protokollides kogu protsessi tulemisse. _NEWLINE_Balesi l\xc3\xa4henemine grupi anal\xc3\xbc\xc3\xbcsimisel on eristada protsess sisust, ehk siis fookus on protsessil ._NEWLINE_Seet\xc3\xb5ttu on v\xc3\xa4hem segadust tekitav nimetada neid tegevusi pigem "protsessi anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiks" kui "sisu anal\xc3\xbc\xc3\xbcsiks". IPA-t ei saa kasutada interaktsiooni sisu m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendina._NEWLINE_Balesi grupi interaktsioonide uurimine selle meetodi abil on kvantitatiivne anal\xc3\xbc\xc3\xbcs, mis p\xc3\xb5hineb teoreetilisele kategoriseerimisele. _NEWLINE_IPA jagab grupi interaktsiooni selle toimimise j\xc3\xa4rgi kaheks suureks teljeks: \xc3\xbclesandega seotud v\xc3\xb5i sotsio-emotsionaalne tasand: suhtlemise profiil ja toimimise piirkond._NEWLINE_IPA grupivaatluse programmi kategooriad sisaldavad erinevaid tegevusi kirjeldavaid v\xc3\xa4iteid: n\xc3\xa4iteks "n\xc3\xb5ustumine", "v\xc3\xa4ljendab pinget", "avaldab arvamust", "palub ettepanekuid" jne. Vaatleja tabelis on iga tegevust kirjeldava fraasi juures eraldi grupiliikmete nimede lahtrid. IPA meetodit kasutava uurija \xc3\xbclesandeks on kindlaks teha kui sageli esinevad antud kategooria tegevused, kasutades grupi vaatlejana \xc3\xbclesande etapilisuse ideed: orienteerumine, hindamine, kontrollimine ja otsustamine._NEWLINE_Vaatlejal v\xc3\xb5ib tekkida raskusi m\xc3\xa4rkmete tegemisel siis, kui grupiliikmed r\xc3\xa4\xc3\xa4givad kiiresti ja \xc3\xbclest\xc3\xa4hendused v\xc3\xb5ivad j\xc3\xa4\xc3\xa4da poolikuks. T\xc3\xa4htsad on vaatleja oskused, mida peaks pidevalt treenima kui \xc3\xbcht olulist osa meetodist, millest s\xc3\xb5ltlub ka vaatluse tulemuste reliaabluse tase ._NEWLINE_Grupi interaktsioonide skaalat v\xc3\xb5ib kirjeldada j\xc3\xa4rgmiselt: probleemi lahendamisele v\xc3\xb5i otsuse tegemisele suunatud r\xc3\xbchmades vastab igale grupiliikme v\xc3\xa4itele v\xc3\xb5rdne ja vastupidise suunaga v\xc3\xa4ide, et s\xc3\xa4ilitada tasakaalu r\xc3\xbchmas. V\xc3\xb5rreldakse interaktsioonipaare ja nende alusel koostatakse sotsiogramm, mis n\xc3\xa4itab kas r\xc3\xbchmas valitseb tasakaal.\n_START_SECTION_\nIPA kasutamine ja piirangud\n_START_PARAGRAPH_\nMeetodit saab kasutada, et n\xc3\xa4ha grupi interaktsiooni suundumust ning samuti selleks, et kindlaks teha kus ja millal kindel k\xc3\xa4itumine ja reaktsioon grupis aset leiab._NEWLINE_IPA-t saab m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendina kasutada v\xc3\xa4ga erinevates probleeme ja \xc3\xbclesandeid lahendavates gruppides: arutelugrupid, planeerivad grupid, poliitilised grupid, t\xc3\xa4idesaatvad komisjonid, diagnostilised konsiiliumid, tiimid ja muud t\xc3\xb6\xc3\xb6grupid._NEWLINE_Meetod on k\xc3\xb5ige kergemini rakendatav gruppides, kus grupiliikmete fookus on \xc3\xbchel eestk\xc3\xb5nelejal, nii nagu harilikult arutelu gruppides on ._NEWLINE_Parsons ja Bales (1955) avaldavad lisaks, et v\xc3\xa4ikestes gruppides on kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi liidrid: instrumentaalsed \xe2\x80\x93 probleemide t\xc3\xb5statamine ja lahendamine, ja ekspressiivsed liidrid \xe2\x80\x93 isikutevaheliste suhetega seonduvad probleemid._NEWLINE_IPA on vahend, millega saab v\xc3\xa4ikestes gruppides eesk\xc3\xa4tt vaadelda rollide jagunemist ja juhtimise stiile._NEWLINE_Meetodi kasutamine on aidanud uurijatel avastada gruppides teatud kindlat reeglip\xc3\xa4rasust ja tendentse (Talland 1955, Psathas 1960, Mills 1967, Brown 2000)._NEWLINE_Peamiseks meetodi tugevuseks v\xc3\xb5ib pidada suutlikkust uurida eri t\xc3\xbc\xc3\xbcpi gruppe._NEWLINE_IPA meetod pakub v\xc3\xa4lja \xc3\xbcldise s\xc3\xbcsteemi, mis ei ole kontekstispetsiifiline (Stone et al. 1966; Olmsted 1979). Meetodit on edukalt kasutatud n\xc3\xa4iteks erinevate valdkondade uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6des: t\xc3\xb6\xc3\xb6plaanid (Landsberger 1955); juhtimisgrupp (Katzell et.al 1970); \xc3\xbclesanded, kus on vastandatud virtuaalsed tiimid ja reaalse asukohaga grupid (Bellamy et.al 2005); lastest koosnev \xc3\xbclesandeid sooritav grupp (Socha & Socha 1994)._NEWLINE_K\xc3\xb5ik Balesi teooriatest l\xc3\xa4htuvad uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6d on kindlasti kaasa aidanud grupi interaktsioonist arusaamise arendamisele, olles osa protsessist._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase sotsiaalps\xc3\xbchholoogia teoreetilistest l\xc3\xa4henemistest on \xc3\xbcles ehitatud toetudes Balesi t\xc3\xb6\xc3\xb6de tulemustele n\xc3\xa4iteks "Expectation States Theory" Ridgeway ja Walkeri poolt 1995. aastal._NEWLINE_Balesi idee oli selles, et inimeste k\xc3\xa4itumist saab kategoriseerida vaatluse abil tehes m\xc3\xa4rkmeid, kui vastavad reaktsioonid-protsessid leiavad grupis aset. Kuid peamine kriitika on kahtlus, et kui palju ollakse v\xc3\xb5imelised kirjeldama grupis toimuvat \xc3\xb5igesti ja kas on v\xc3\xb5imalik k\xc3\xb5ike n\xc3\xa4ha vaatlusmeetodi abil._NEWLINE_Samas r\xc3\xb5hutab Bales ise samuti, et grupi struktuur ja d\xc3\xbcnaamika ei pruugigi olla kohe ka s\xc3\xbcstemaatiliselt kategoriseerides selgelt n\xc3\xa4htav ._NEWLINE_IPA-t on veel kritiseeritud p\xc3\xb5hiliselt selle kodeeritud protsessi suutmatuse eest anda otsesid konkreetseid subjektidevahelisi seletusi. Erinevates uurimist\xc3\xb6\xc3\xb6des on v\xc3\xa4lja toodud ka piirangud meetodi kasutusalale: n\xc3\xa4iteks Socha on leidnud, et meetodit on keeruline kasutada pereliikmetest koosneva grupi uurimisel. _NEWLINE_McGrath on 1997. aastal v\xc3\xa4lja toonud, et \xc3\xbcksk\xc3\xb5ik kui neutraalsed on meetodi kodeerimiss\xc3\xbcsteemi kategooriad, omab see alati teatud vaatenurka ja hoiakut, millest seet\xc3\xb5ttu ei ole k\xc3\xb5igis situatsioonides kasu._NEWLINE_Klassifitseerivate s\xc3\xbcsteemide \xc3\xbcldine probleem ongi selles, et kategooriad on juba ette defineeritud ja sellega ka ette m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletud, millist informatsiooni tuleb koguda._NEWLINE_Erinevad uurijad on hiljem loonud teistsuguseid m\xc3\xb5\xc3\xb5tevahendeid, mis on siiski kombineeritud IPA-ga v\xc3\xb5i sellest osaliselt tuletatud._NEWLINE_Vaatamata IPA puudustele on Balesi l\xc3\xa4henemine k\xc3\xb5ige m\xc3\xb5jukam ja \xc3\xbcks levinumaid l\xc3\xa4henemisi grupik\xc3\xa4itumise uurimisvaldkonnas.'