b'\n_START_ARTICLE_\nJaan Kruusvall\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nJaan Kruusvall s\xc3\xbcndis Eru k\xc3\xbclas talupidaja pojana, \xc3\xb5ppis V\xc3\xb5hma algkoolis ja Loksa keskkoolis ning l\xc3\xb5petas 1964. aastal eksternina Rakvere t\xc3\xb6\xc3\xb6lisnoorte keskkooli. Aastatel 1966\xe2\x80\x931971 \xc3\xb5ppis Kruusvall Moskvas, Maksim Gorki nimelises kirjandusinstituudis. _NEWLINE_1964\xe2\x80\x931966 ning 1974\xe2\x80\x931976 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Jaan Kruusvall Tallinfilmis administraatori ja dokumentaalfilmide toimetajana, 1981\xe2\x80\x931987 tegi kaast\xc3\xb6\xc3\xb6d ajalehele Sirp ja Vasar, 1981\xe2\x80\x931987 oli ajakirja Looming proosaosakonna juhataja ning 1991\xe2\x80\x931996 ajalehe Maaleht toimetuse liige. _NEWLINE_Jaan Kruusvall kuulus alates 1977. aastast Eesti Kirjanike Liitu, 1981\xe2\x80\x931985 oli ta EKL-i juhatuse liige.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nKruusvall deb\xc3\xbcteeris 1962. aastal luuletustega ajalehes Noorte H\xc3\xa4\xc3\xa4l. 1960ndate l\xc3\xb5pus hakkas ta avaldama l\xc3\xbchiproosat ning 1970ndate l\xc3\xb5pus ilmusid tr\xc3\xbckis esimesed l\xc3\xbchin\xc3\xa4idendid. _NEWLINE_Juba esimestes proosakogumikes avalduvad Kruusvalli loomingu tunnusjooned: fragmenteeritud v\xc3\xb5i koguni puuduv s\xc3\xbc\xc5\xbeee, elu ja tegelaste distantseeritud, hinnanguvaba kirjeldamine, faktide \xc3\xbclit\xc3\xa4psest esitusest tulenev kohatine iroonia ja grotesk ning eelk\xc3\xb5ige tema proosa ebaharilik l\xc3\xbchidus. Kruusvall on kirjutanud vaid kaks pikemat jutustust \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9eS\xc3\xbcgisdivertisment\xe2\x80\x9c (avaldatud kogumikes \xe2\x80\x9eMaailmad akna taga\xe2\x80\x9c ja \xe2\x80\x9eSinetavad kaugused\xe2\x80\x9c) ning \xe2\x80\x9eNokturn j\xc3\xa4rve \xc3\xa4\xc3\xa4res (avaldatud samanimelises proosakogumikus ja valikkogus \xe2\x80\x9eSinetavad kaugused\xe2\x80\x9c). Jaan Kruusvalli tekste on \xc5\xbeanriliselt keeruline m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda. Dialoogikeskne l\xc3\xbchiproosa meenutab sageli l\xc3\xbchin\xc3\xa4idendeid ning viimastes kogumikes \xe2\x80\x9eOlen \xc3\xb6\xc3\xb6sse eksind karjus\xe2\x80\x9c ja \xe2\x80\x9e\xc3\x95htuvalgus\xe2\x80\x9c avaldatud lakoonilised m\xc3\xb5tisklused l\xc3\xa4henevad vabav\xc3\xa4rsilisele luulele._NEWLINE_Kruusvalli proosaloomingut iseloomustab kolmanda kogumiku pealkiri \xe2\x80\x9eKatkendeid elust\xe2\x80\x9c. Tema l\xc3\xbchijutud koosnevad sageli katkenditest, juhuslikult valitud piltidest ja stseenidest, millel pole pealtn\xc3\xa4ha algust ega l\xc3\xb5ppu, seotust ega pingestatust, s\xc3\xbc\xc5\xbeee arengut ega l\xc3\xb5pplahendust. Kruusvalli tegelased on \xc3\xbcksildased inimesed, kes tunnetavad alalist t\xc3\xbchjust ja masendust, toimuva poolikust ja t\xc3\xa4htsusetust. Need tunnused kuuluvad ka Kruusvalli draamaloomingu juurde._NEWLINE_Eesti n\xc3\xa4itekirjanduses tuntakse Jaan Kruusvalli kui silmapaistvat minimalisti. Tema draamaloomingule on omased l\xc3\xbchikesed, l\xc3\xb5petamata, k\xc3\xbcsim\xc3\xa4rgilised ja kolmikpunktilised, sageli \xc3\xbches\xc3\xb5nalised laused. N\xc3\xa4idendi remarktekstis on palju pause ning vaikus s\xc3\xa4testab aeglase tempo ja annab kaalu napilt v\xc3\xa4lja\xc3\xb6eldud s\xc3\xb5nadele. _NEWLINE_Teatrilukku kinnitas Kruusvall ennast n\xc3\xa4idendiga "Pilvede v\xc3\xa4rvid", mis k\xc3\xa4sitles Eesti maarahva saatust 1944. aastal. S\xc3\xbcgaval stagnatsiooniajal kinnistas see n\xc3\xa4idend Kruusvallile rahvusliku t\xc3\xb5er\xc3\xa4\xc3\xa4kija positsiooni. Mikk Mikiveri 1983. aastal Eesti Draamateatris esietendunud lavastuses kujunes "Pilvede v\xc3\xa4rvid" m\xc3\xa4rgiliseks. N\xc3\xa4itleja Ain J\xc3\xbcrisson on meenutanud, et lavastus m\xc3\xb5jus kui valus ja kallis palsam eestlaste haavadele, k\xc3\xb5neldes ajast, mil inimese saatus ristus tema kodumaa saatusega. Mikiveri lavastus oli p\xc3\xbcha, publik j\xc3\xa4lgis ja v\xc3\xb5ttis laval toimuvat vastu surmvaikse s\xc3\xbcvenemisega.'