b'\n_START_ARTICLE_\nCaspar David Friedrich\n_START_SECTION_\nEluk\xc3\xa4ik\n_START_PARAGRAPH_\nCaspar David Friedrich s\xc3\xbcndis 5. septembril 1774 t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evase haldusjaotuse j\xc3\xa4rgi Saksamaa p\xc3\xb5hjarannikul Taga-Pommeris Greifswaldi linnas k\xc3\xbc\xc3\xbcnlameistri ja seebikeetja Adolf Gottlieb Friedrichi k\xc3\xbcmnest lapsest kuuendana. Ta sai range luterliku kasvatuse ning oli surmaga tuttav juba lapseeast: tema ema Sophie Dorothea Bechly suri 1781. aastal, kui Friedrich oli vaid seitsmeaastane. Aasta hiljem suri tema \xc3\xb5de Elisabeth ning teine \xc3\xb5de Maria j\xc3\xa4rgnes neile 1791. aastal._NEWLINE_1790. aastal sai temast kodulinna Greifswaldi \xc3\xbclikooli joonistus\xc3\xb5petaja k\xc3\xa4ealune. Sel perioodil \xc3\xb5ppis ta muuhulgas rootsi professori Thomas Thorlildi k\xc3\xa4e all kirjandust ja esteetikat. Neli aastat hiljem astus ta mainekasse Kopenhaageni Akadeemiasse, kus ta enne maalikunstiga j\xc3\xa4tkamist valmistas antiikskulptuuride koopiaid. 1798. aastal asub Friedrich p\xc3\xbcsivalt elama Saksimaa pealinna Dresdenisse. Selles linnas sai temast kunsti- ja kirjandusringi liige, kuhu teiste hulgas kuulusid kunstnik Philipp Otto Runge ja kirjanikud Ludwig Tieck ja Novalis. Juba 1799. aastal olid tema teosed esitatud \xc3\xbchel linna n\xc3\xa4itusel. Aastatel 1801\xe2\x80\x931802 k\xc3\xbclastas ta oma kodulinna Griefswaldi ja ka R\xc3\xbcgenit._NEWLINE_Laiema tuntuse kunstnikuna saavutas Friedrich 1805. aastal, kui v\xc3\xb5itis auhinna Johann Wolfgang von Goethe korraldatud Weimari v\xc3\xb5istlusel. 1810. aastal sai ta Berliini akadeemia liikmeks. Kuus aastat hiljem avanes Friedrichile v\xc3\xb5imalus k\xc3\xbclastada kunstimekat Roomat, kuid ta l\xc3\xbckkas selle pakkumise tagasi. 21. jaanuaril 1818 abiellus Friedrich v\xc3\xa4rvivalmistaja t\xc3\xbctre, 25-aastase Caroline Bommeriga, kellega ta sai kolm last. 1824. aastal nimetati ta tollase Kuningliku Dresdeni Kunstiakadeemia erakorraliseks professoriks, seda k\xc3\xbcll v\xc3\xa4iksema koormusega, kui ta oli lootnud, kuid j\xc3\xa4rgmisel aastal keeldutakse talle \xe2\x80\x93 arvatavalt poliitilistel p\xc3\xb5hjustel \xe2\x80\x93 andmast korralist professuuri._NEWLINE_Viimasel viieteistk\xc3\xbcmnel eluaastal langes Friedrichi maine stabiilselt. Suuresti oli see seotud romantismiideede moestminekuga ning realismi j\xc3\xb5ulise pealetungiga 1830ndatel. Teda hakati pidama ekstsentriliseks ja melanhoolseks isikuks, kes ei k\xc3\xa4i kunstivoolude arenguga kaasas. J\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult l\xc3\xb5petasid tema toetamise ka Friedrichi patroonid. 1835. aastal tabas teda ajurabandus, millest kunstnik enam p\xc3\xa4riselt ei taastunudki. 1838. aastaks suutis ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tada vaid v\xc3\xa4ikese koormusega, tema pere elas vaesuses ning kunstnik hakkas aina enam s\xc3\xb5ltuma s\xc3\xb5prade toetusest. Tema teoseid ei ostetud enam ning need ei saanud kriitikutelt mitte mingit t\xc3\xa4helepanu. Romantism oli liikunud eemale varajasest idealismist, mida Friedrich oli aidanud leida. Caspar David Friedrich suri 7. mail 1840 Dresdenis.\n_START_SECTION_\nLooming ja peamised teosed\n_START_PARAGRAPH_\nRomantikutele, kelle hulka Friedrich kahtlemata kuulub, ei paistnud universum mitte m\xc3\xb5istatusliku s\xc3\xbcsteemina, vaid irratsionaalsena. Maailm on m\xc3\xbcsteerium, mida m\xc3\xb5istus ei suuda hoomata. Ainult geniaalse kunstniku intuitsioonile v\xc3\xb5ib midagi olulist avaneda ning romantikust kunstnik hindab eelk\xc3\xb5ige originaalset enesev\xc3\xa4ljendust. L\xc3\xa4bi intensiivse ja emotsionaalse looduse kujutamise viisi, muutis Friedrich tugevalt maastikumaali olemust. Tema jaoks ei olnud loodus taust, mis t\xc3\xa4idab \xc3\xa4ra teose tagaplaani, vaid loodus asus tema maalidel kesksesse rolli. Looduse m\xc3\xb5testamine ning puude, m\xc3\xa4gede ja k\xc3\xbcngaste m\xc3\xb5istete kaugemale viimine kui lihtsalt ilusatest objektidest, andsid neile spirituaalse ja s\xc3\xbcgavalt kristliku elemendi, mis on Friedrichile erakordselt iseloomulik. Tema kuulsaim soovitus kunstnikule k\xc3\xb5lab j\xc3\xa4rgmiselt: "Sule silmad, nii et sa n\xc3\xa4eksid oma t\xc3\xb6\xc3\xb6d vaimusilmas. Seej\xc3\xa4rel mana p\xc3\xa4evavalgele see, mida enne n\xc3\xa4gid, ja too vaatajani nii, et see m\xc3\xb5jutaks teda seestpoolt v\xc3\xa4ljapoole."_NEWLINE_Kopenhaageni akadeemias olid tema \xc3\xb5petajateks Christian August Lorentzen ja maastikumaalija Jens Juel. Need kunstnikud esindasid oma loominguga dramaatilise intensiivsuse ja ekspressiivse maneeriga romantismi esteetika ning klassitsistliku ideaali vahelist keskpunkti. Erinevalt paljudest teistest kunstnikest, ei ammutanud Friedrich inspiratsiooni varasemate meistrite loomingust, vaid p\xc3\xb6\xc3\xb6ras rohkem t\xc3\xa4helepanu hoopis oma haridustee \xc3\xb5petajate loomet\xc3\xb6\xc3\xb6le. Noor Friedrich tegeleb peaasjalikult graafilise s\xc3\xbcgavtr\xc3\xbckitehnikaga (ofordiga). Paljud ajaloolased ja ps\xc3\xbchholoogid on arvamusel, et raske lapsep\xc3\xb5lv oli p\xc3\xb5hiliseks asjaoluks, mis kujundas Friedrichile omasele emotsionaalse stiili. Looduse ja maastiku abil v\xc3\xa4ljendas ta oma usku Jumalasse. P\xc3\xa4rast \xc3\xb5pingute l\xc3\xb5ppu maalis Friedrich peamiselt tindi, vesi- ja seepiav\xc3\xa4rvidega. Eelnimetatud meediumid j\xc3\xa4idki enamikku tema varajast loomekarj\xc3\xa4\xc3\xa4ri iseloomustama._NEWLINE__NEWLINE_L\xc3\xbchikest aega p\xc3\xa4rast Weimari v\xc3\xb5istlust (u 1806) valmis Friedrichil esimene m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rne teos\xc2\xa0\xe2\x80\x93 "Rist m\xc3\xa4gedes", mis on ka tema esimene t\xc3\xa4htsaim \xc3\xb5limaal. See p\xc3\xb5hjustas kaasajal suurt poleemikat, kuna peamist t\xc3\xa4helepanu oli p\xc3\xb6\xc3\xb6ratud maastiku kujutamisele ning Jeesus ristil oli j\xc3\xa4\xc3\xa4tud pigem tagaplaanile \xe2\x80\x93 esimest korda kristliku maalikunsti ajaloos. Sellel \xe2\x80\x93 oma k\xc3\xb5ige viljakamal loominguperioodil \xe2\x80\x93 valmistas Friedrich muuhulgas visandeid m\xc3\xa4lestusmonumentidest ja l\xc3\xb5i ka skulptuure mausoleumidele, mis peegeldas tema suurt huvi surma ja teispoolsuse vastu. 1810. aastal ostis temalt kaks maali Preisimaa kroonprints ning hiljem oli kunstniku kliendiks ka Vene keisrikoda, mis annab tunnistust Friedrichi v\xc3\xb5rdlemisi suurest tuntusest tema loomingu k\xc3\xb5rgperioodil 1806. aastast 1820. aastate keskpaigani._NEWLINE_K\xc3\xbcpse meistrina otsis Caspar David Friedrich oma kuulsate maastikumaalide kaudu  "maailma hinge". Tema teostel on sageli n\xc3\xa4ha Friedrichile v\xc3\xa4ga omast joont: kujutada tihti m\xc3\xb5tisklusse s\xc3\xbcvenenud inimkuju tagantvaates nn R\xc3\xbcckenfigur, mille \xc3\xbcheks kuulsaimaks n\xc3\xa4iteks on 1818. aastal valminud "R\xc3\xa4ndaja udumere kohal". Paljud isikud tema maalidel kannavad sageli nn vanasaksa riideid, mis on omamoodi truudusevanne minevikule, kus usuti peituvat j\xc3\xb5ud saksa riikide \xc3\xbchendamiseks. Erinevad looduskujundid nagu n\xc3\xa4iteks kuu ja pooleldi \xc3\xbcleskistud tamm figureerivad tema teostes kristlike s\xc3\xbcmbolitena \xc3\xbches tema tuntuimas teoses "Mees ja naine kuud vaatlemas". On oletatud, et sellel perioodil j\xc3\xa4rsult suurenenud inimfiguuride arv tema maalidel on seotud Friedrichi suurenenud arusaamisest inimelu, perekonna ja s\xc3\xb5prade olulisusest._NEWLINE_Viimasel eluk\xc3\xbcmnendil 1830. aastatel muutus Friedrichi stiil taas: enam ei v\xc3\xa4ljendanud ta oma maastikega Jumala ilu, vaid keskendus n\xc3\xbc\xc3\xbcd surmale. Tema stiilis on l\xc3\xa4bivaks jooneks \xc3\xbcksindus ning teispoolsuse teema muutus tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4ris \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt domineerivaks. P\xc3\xa4rast 1835. aastal p\xc3\xb5etud insulti muutus tema parem k\xc3\xa4si osaliselt t\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5imetuks. Edaspidi ei saanud ta halvatuse tagaj\xc3\xa4rjel enam \xc3\xb5liv\xc3\xa4rvidega maalida ning piirdus vesiv\xc3\xa4rvide ja vanade kompositsioonide \xc3\xbcmbert\xc3\xb6\xc3\xb6tamisega. Tema viimaseks suuremaks \xc3\xb5limaaliks j\xc3\xa4i "Kuuvalguses mererand" 1836. aastal._NEWLINE_Friedrich oli viljakas kunstnik, kelle portfoolios on ligi 500 teost. Ta ei nimetanud ega dateerinud oma teoseid, vaid pidas hoopis v\xc3\xa4ljapanekute kohta hoolikalt m\xc3\xa4rkmikku, milles olevaid andmeid on kunstiteadlased aga sageli sidunud maalide valmimiskuup\xc3\xa4evadega, mis ei pruugi alati eelmainituga kattuda. P\xc3\xa4rast Friedrichi surma 1840. aastal langes tema looming ja selle unikaalsus pikaks ajaks unustuse. Alles 20. sajandi alguses avastas selle norra kunstiajaloolane Andreas Aubert, kelle kirjutised m\xc3\xb5jutasid muuhulgas kaasaegse Friedrichi stipendiumi asutamist. 1930. aastatel kasutas Friedrichi teoseid enda ideoloogias \xc3\xa4ra Natsi-Saksamaa propagandamasin, mille p\xc3\xb5hjus seisnes peamiselt vanasaksa ideaalide kujutamises oma teostes. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on tema maine kunstimaailmas v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rge, kodumaal peetakse teda rahvuslikuks ikooniks ning kunstiajaloolased ja -kogujad hindavad tema teoseid k\xc3\xb5rgelt. Caspar David Friedrich on kujunenud ps\xc3\xbchholoogilise komplekssuse figuuriks.'