b'\n_START_ARTICLE_\nLeivud\n_START_PARAGRAPH_\nLeivud ehk Leivu maarahvas ehk "Koiva maarahvas"  olid eestlaste  rahvakild L\xc3\xa4tis Koiva (l\xc3\xa4ti Gauja) piirkonnas Eesti piiri \xc3\xa4\xc3\xa4rsel alal, kes on t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evaks v\xc3\xa4lja surnud ning assimileerunud._NEWLINE_Esimesed teated leivu murrakust ja selle k\xc3\xb5nelejatest p\xc3\xa4rinevad 18. sajandist August Wilhelm Hupeli teosest "Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland"._NEWLINE_1782. aastal oli leivusid m\xc3\xb5ni tuhat inimest, 1849. aastal 2600, 1868. aastal veidi \xc3\xbcle 2000, 1911. aastal 116, 1935. aastal 131 leivu murde k\xc3\xb5nelejat v\xc3\xb5i sellest arusaajat._NEWLINE_Leivusid  ja nende keelt uurisid soomlane Anders Johan Sj\xc3\xb6gren, Ferdinand Johann Wiedemann ja soomlane Heikki Ojansuu.'