b'\n_START_ARTICLE_\nAare Allikvee\n_START_SECTION_\nMuusikapedagoogina\n_START_PARAGRAPH_\nTa on olnud laulu\xc3\xb5petaja 1944\xe2\x80\x931948 Tartu Linna 2. Mittet\xc3\xa4ielikus Keskkoolis, \xc3\xb5petanud ka TR\xc3\x9c-s (1950-ndate II poolel), Tartu muusikakursustel (1949\xe2\x80\x931962, hilisem Tartu \xc3\x95htu-Muusikakool), Tartu Lastemuusikakoolis (alates 1959, 1963-1983 andis seal loomingutunde). P\xc3\xb5hit\xc3\xb6\xc3\xb6kohaks oli 1949\xe2\x80\x931990 Tartu Muusikakool, kus ta sai legendaarseks muusikaajaloo \xc3\xb5petajana (oli \xc3\xbchtlasi 1970\xe2\x80\x931988 teooriaosakonna juhataja)._NEWLINE_Ta oli huvitava ainek\xc3\xa4sitlusega andekas lektor. Esines aastatel 1962\xe2\x80\x931982 ENSV Riikliku Filharmoonia loengkontsertidel (sarju: "Lehek\xc3\xbclgi eesti muusika arenguloost", "Ajastuist, stiilidest ja vooludest"; "Maailma rahvaste muusikast", "Huvitavaid lehek\xc3\xbclgi muusikast"). Avaldanud ajakirjanduses artikleid, koostanud tele- (sari "In C", 1972\xe2\x80\x931975) ja raadiosaateid.\n_START_SECTION_\nMuusikaline looming\n_START_PARAGRAPH_\nLoonud kantaadi "P\xc3\xb5lvest p\xc3\xb5lve" baritonile, segakoorile ja s\xc3\xbcmfooniaorkestrile (D. Vaarandi; 1951), koori-, soolo-, estraadi- ja massilaule. Tuntumaid teoseid on Tartu Muusikakooli h\xc3\xbcmn "Muusikakooli laul" (Allikvee on nii s\xc3\xb5nade kui ka muusika autor).'