b"\n_START_ARTICLE_\nLipp\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nLipu kaudseks eellaseks peetakse muinasaja h\xc3\xb5imujuhi valitsuskeppi ja v\xc3\xa4et\xc3\xa4hist, milleks oli tavaliselt oda v\xc3\xb5i saua otsa kinnitatud kotka v\xc3\xb5i m\xc3\xb5ne looma kujutis, hobusesaba vms. Need t\xc3\xa4hised olid juhi v\xc3\xb5imu v\xc3\xb5rdkujuks ja tema asukoha t\xc3\xa4hiseks, aga ka malevat koondavaks ja lahingus julgustavaks m\xc3\xa4rgiks ning h\xc3\xb5imukaaslastele \xc3\xbcleloomulikke v\xc3\xb5imeid toovaks p\xc3\xbchaks rituaalseks esemeks._NEWLINE_Juba Vana-Roomas oli v\xc3\xa4lja arendatud liputaoliste s\xc3\xb5jav\xc3\xa4et\xc3\xa4histe s\xc3\xbcsteem. Kasutusel oli signum \xe2\x80\x93 m\xc3\xa4rk, millest on tulnud s\xc3\xb5na 'signaal'. Konsul Gaius Marius olevat aastal 104 eKr v\xc3\xb5tnud Rooma leegionite tunnuseks aquila, varda otsa paigutatud h\xc3\xb5bedase kotka, mille alla oli kinnitatud v\xc3\xb5idup\xc3\xa4rg ja v\xc3\xa4eosa numbrit kandev plaat. Rooma ratsav\xc3\xa4e tunnus oli vexillium \xe2\x80\x93 odakujulise varda \xc3\xbclaotsa p\xc3\xb5ikpuule kinnitatud nelinurkne punane v\xc3\xb5i purpurne kangat\xc3\xbckk. S\xc3\xb5nast vexillium on tulnud lipundust uuriva teadusharu nimi veksilloloogia._NEWLINE_Mitmesugused kujundid, eriti p\xc3\xbchakud, ilmusid lippudele Rooma kristliku keisri Constantinus Suure valitsemise ajal. Erisuguse kujundusega ristid ilmusid lippudele peamiselt ristis\xc3\xb5dade ajal. Sellest ajast on tuntud n\xc3\xa4iteks Malta rist \xe2\x80\x93 Malta r\xc3\xbc\xc3\xbctlite ehk Johanniitide ordu tunnus. Ristiretkede perioodist p\xc3\xa4rinevad ka maailma \xc3\xbched vanemad, t\xc3\xa4nini kasutusel olevad Inglismaa P\xc3\xbcha Georgi lipp ja Taani lipp Dannebrog._NEWLINE_Ristis\xc3\xb5dade aja r\xc3\xbc\xc3\xbctlivappidest sai s\xc3\xbcstemaatilise alguse vapiteadus ehk heraldika. Keskaja lipud olid enamjaolt lipukangad, millele olid kantud r\xc3\xbc\xc3\xbctlite ja valitsejate vappide kujutised._NEWLINE_Peale s\xc3\xb5jalippude olid lipud kasutusel ka muudel elualadel. Olid p\xc3\xb5ikvardale kinnitatavad p\xc3\xbchakute kujutistega kirikulipud, mida kantakse n\xc3\xbc\xc3\xbcdisajalgi pidulike kiriklike rongk\xc3\xa4ikude ees. Ka k\xc3\xa4sit\xc3\xb6\xc3\xb6liste ning kaupmeeste \xc3\xbchendustel tekkisid oma lipud, mis olid \xc3\xbchtlasi reklaami eest._NEWLINE_Kaubanduse arenedes ning uute maade avastamise ja vallutamisega kasvas lippude t\xc3\xa4htsus meres\xc3\xb5idus. Kaubalaevad kandsid oma valitseja v\xc3\xb5i kodusadama v\xc3\xa4rvides lippu, andes niiviisi teada, kelle kaitse all on laev. Eriti usinad kodusadama lippude ning pikkade vimplite kasutajad olid j\xc3\xb5ukate linnriikide Veneetsia, Genova ja Marseille', aga ka L\xc3\xa4\xc3\xa4nemerel seilavate Hansa Liidu linnade laevad._NEWLINE_Ka s\xc3\xb5jalaevad j\xc3\xa4rgisid moodi, paigutades laeva ahtrisse kodusadama v\xc3\xb5i valitseja lipu ning mastidesse pikad meretuules kenasti lehvivad vimplid. Sellised laevadele ja ka uutele avastatud maadele heisatud lipud ei olnud veel rahvuslipud, need t\xc3\xa4histasid \xc3\xbcksnes valitseja omandit ja v\xc3\xb5imu.\n_START_SECTION_\nLipu kuju ja m\xc3\xb5\xc3\xb5tmed\n_START_PARAGRAPH_\nLippe on mitmekesise kuju ja kujundusega. T\xc3\xbc\xc3\xbcpiline lipp kujutab endast horisontaalselt lehvivat ristk\xc3\xbclikut. Terasemal uurimisel leiab aga k\xc3\xb5ikv\xc3\xb5imalikke variatsioone. Lippe lehvib laevadel ja kaldal, neid kasutatakse nii sees kui v\xc3\xa4ljas ning neid v\xc3\xb5ib k\xc3\xa4es hoida, t\xc3\xb5mmata vardasse v\xc3\xb5i masti. V\xc3\xa4ikesem\xc3\xb5\xc3\xb5dulised variandid sobivad laualippudeks, nende kujutisi tr\xc3\xbckitakse taldrikualustele, m\xc3\xa4rkidele, v\xc3\xb5tmer\xc3\xb5ngastele ja autokleebistele. Lipumustrit v\xc3\xb5ib kohata r\xc3\xb5ivastel ja kandekottidel. Lipud hoonetel, autodel ja r\xc3\xb5ivastel pole \xc3\xbcksnes riikide s\xc3\xbcmbolid. Ka kohalikud organisatsioonid ning \xc3\xa4riettev\xc3\xb5tted heiskavad oma lipu v\xc3\xb5i kannavad seda paraadil ning paljud kauplused ja ettev\xc3\xb5tted \xc3\xa4ratavad lipuga t\xc3\xa4helepanu ning reklaamivad kaupa._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on peaaegu k\xc3\xb5ik riigilipud ristk\xc3\xbclikukujulised, kuid ajaloo jooksul on olnud kasutusel ka hoopis teise kujuga lippe. S\xc3\xb5jav\xc3\xa4elipud on traditsiooniliselt ruudukujulised, jahtidel lehvib v\xc3\xa4ike kolmnurkne lipp ehk vimpel. Suured laevad kasutavad merel tavaliselt pikki kitsaid vimpleid.\n_START_SECTION_\nLipu funktsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nLipud v\xc3\xb5ivad m\xc3\xb6\xc3\xb6dujatele midagi teatada, mist\xc3\xb5ttu nad sobivad v\xc3\xa4ga h\xc3\xa4sti teenindusettev\xc3\xb5tetele, kauplustele, hotellidele v\xc3\xb5i m\xc3\xb5nele teisele asutusele, lehvides seal aastaringselt ja juhtides t\xc3\xa4helepanu._NEWLINE_Paraadil v\xc3\xb5ib tihti n\xc3\xa4ha lippe. M\xc3\xb5nikord saadab neid auvahtkond. S\xc3\xb5jav\xc3\xa4eparaadidel v\xc3\xb5ivad lippe saata relvastatud kaardiv\xc3\xa4elased. Kui paraadil kantakse ka riigilipu, siis on selle koht marssijate ees v\xc3\xb5i neist paremal.\n_START_SECTION_\nRiigilipp\n_START_PARAGRAPH_\nRiigilipp on riigi ja tema v\xc3\xb5imu s\xc3\xbcmbol.\n_START_SECTION_\nRahvuslipp\n_START_PARAGRAPH_\nRahvuslipp on rahvast, rahvust v\xc3\xb5i muu s\xc3\xa4\xc3\xa4rast \xc3\xbchendust s\xc3\xbcmboliseeriv lipp. Esimeseks rahvuslipuks v\xc3\xb5ib pidada Hollandi lippu. T\xc3\xa4na on enamus riigilippudest rahvuslipud, mis t\xc3\xa4iendatud muude riiklike s\xc3\xbcmbolitega (nt vapiga). Rahvuslippudele osutatakse eriti suurt austust ja nende m\xc3\xb5nitamist peetakse suureks solvanguks._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva riikide peamine rahvuslik tunnus on lipp, mis v\xc3\xa4ljendab iseseisva riigi olemasolu. P\xc3\xb5hilipp on tavaliselt rahvuslipp, mida iga kodanik saab vabalt oma soovi kohaselt heisata \xe2\x80\x93 m\xc3\xb5nes riigis pole see aga tavaks v\xc3\xb5i on koguni keelatud. Lisaks rahvuslipule on enamikus riikides seaduse kohaselt ka riigilipp, mis v\xc3\xb5ib oma v\xc3\xa4rvuselt rahvuslipuga \xc3\xbchtida, samuti kauba-, s\xc3\xb5ja- ja ametilipud._NEWLINE_Rahvuslipud on suhteliselt uus n\xc3\xa4htus. Ligikaudu 3/4 t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatavatest lippudest p\xc3\xa4rineb Teise maailmas\xc3\xb5ja j\xc3\xa4rgsest ajast ja vaid 10% on vanemad kui 100 aastat (nende hulgas ka Eesti sinimustvalge lipp).\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nVanimaks rahvuslipuks peetakse Madalmaade 16. sajandist p\xc3\xa4rinevat horisontaalse jaotusega kolmev\xc3\xa4rvilist lippu, mida kasutati peamiselt laevadel. V\xc3\xa4idetavalt ongi enamik rahvuslippe ristk\xc3\xbclikukujulised, sellep\xc3\xa4rast et nende eeskujuks said tol ajal k\xc3\xb5ige levinumad merelipud. Ruudukujulist lippu, mis lehvib h\xc3\xa4sti ka n\xc3\xb5rga tuulega, kasutab vaid m\xc3\xb5ni \xc3\xbcksik riik (n\xc3\xa4iteks \xc5\xa0veits)._NEWLINE_Suured muudatused lipukultuuri t\xc3\xb5i Prantsuse revolutsioon, mille vabaduse, v\xc3\xb5rdsuse ja vendluse ideed m\xc3\xb5jusid ergutavalt rahvustunde \xc3\xa4rkamisele ja rahvuste kujunemisele. Napoleoni s\xc3\xb5dade tulemusena levis Ladina-Ameerika kolooniates, kuid ka Kreekas, Itaalias, Norras ning teistes Euroopa maades rahvuslik vabadusliikumine. Kujunesid uued rahvused ja tekkisid rahvusriigid. Hakkasid tekkima uued, rahvusv\xc3\xa4rvides lipud. Need asendasid endisi uhkeid, valitseja kaunistuste ja vappidega lippe._NEWLINE_S\xc3\xbcndinud rahvuslippude erip\xc3\xa4raks oli see, et neist enamik polnud algul seaduslikult kehtestatud, vaid kujutasid endast rahvaloomingut ja \xc3\xbchisomandit. Need lipud kajastasid rahva hinnatavaid ideid ja rahvusaateid ning neid lippe v\xc3\xb5is vabalt heisata iga kodanik. Selliste lippude v\xc3\xa4rve hakati rahvusv\xc3\xa4rvideks pidama n-\xc3\xb6 tava\xc3\xb5iguslikult._NEWLINE_Rahvuslippude \xc3\xbcheks traditsiooniliseks eeskujuks on 1789. aasta Prantsuse revolutsioonis s\xc3\xbcndinud Prantsuse Vabariigi lipu sinivalgepunane vertikaalse jaotusega v\xc3\xa4rvikolmik ehk trikoloor._NEWLINE_Tavaliselt on kord valitud rahvustunnused s\xc3\xa4ilitanud oma esialgse kujunduse v\xc3\xb5i on sellesse tehtud v\xc3\xa4he muudatusi. Erandiks on lipud, mille kujundus on muutunud koos riigi geograafilises struktuuris ja poliitilises organiseerituses toimunud muudatustega, nt Ameerika \xc3\x9chendriikide lipp, millel t\xc3\xa4hekeste arv on kasvanud vastavalt uute osariikide lisandumisele. Samasugused p\xc3\xb5him\xc3\xb5tted on kasutusel ka Brasiilias."