b"\n_START_ARTICLE_\nOtsustusteooria\n_START_SECTION_\nDeskriptiivne ehk kirjeldav otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nDeskriptiivne otsustusteooria kirjeldab \xc3\xbcksikute inimeste ning inimgruppide k\xc3\xa4itumist otsustusprotsessis. Selle eesm\xc3\xa4rgiks on leida otsuste kujunemise seadusp\xc3\xa4rasused toetudes individuaalide v\xc3\xb5i kollektiivi iseloomujoontele ning nende vastastikusele toimele. Deskriptiivses otsustusteoorias on t\xc3\xa4htsad subjektide harjumused, isikuomadused ja t\xc3\xb6\xc3\xb6stiil, mis teooria kohaselt m\xc3\xa4ngivad otsustusprotsessi tulemuses suurt rolli._NEWLINE_K\xc3\xb5ige levinum kirjeldava otsustusteooria mudel on subjektiivse oodatava kasu mudel. Selle mudeli t\xc3\xb6\xc3\xb6tas aastal 1954 v\xc3\xa4lja Leonard Jimmie Savage, tuginedes Bruno de Finetti, John von Neumanni ja Oskar Morgensterni t\xc3\xb5en\xc3\xa4osusteoreemidele. Savage'i mudeli j\xc3\xa4rgi \xc3\xbchendab see isiklikku kasu ning isikliku t\xc3\xb5en\xc3\xa4osuse jaotust, mis p\xc3\xb5hineb tavaliselt Bayesi t\xc3\xb5en\xc3\xa4osuse teoreemil. Mudel s\xc3\xa4testab, kui ahvatlev on subjektile teatud kasutoov olukord, kui subjekt teab, et sellega kaasnevad riskid.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xb5enduslik otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb5endusliku otsustusteooria j\xc3\xa4rgi peaks subjekt k\xc3\xa4ituma nii, et tema teguviis suurendab soovitud tulemuseni j\xc3\xb5udmise \xc5\xa1ansse maksimaalselt.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xb5hjuslik otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb5hjuslik otsustusteooria on matemaatilisel valemil p\xc3\xb5hinev teooria, mille eesm\xc3\xa4rgiks on kindlaks m\xc3\xa4\xc3\xa4rata, milliseid ratsionaalseid valikuid otsuseni j\xc3\xb5udmiseks tuleks langetada. Ratsionaalseks peetakse parima p\xc3\xb5hjusliku tagaj\xc3\xa4rjega valikut. P\xc3\xb5hjuslikku otsustusteooriat vastandatakse tihti t\xc3\xb5endusliku otsustusteooriaga.\n_START_SECTION_\nAjatu otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nAjatu otsustusteooria n\xc3\xa4eb ette, et subjektid peaksid otsustama nii, nagu nad m\xc3\xa4\xc3\xa4raksid abstraktse arvutuse tulemust. Selle teooria l\xc3\xb5i Ameerika teadlane Eliezer Yudkowsky vastukaaluks otsustusteoorias levinud m\xc3\xb5tteviisile, et ratsionaalsus t\xc3\xa4hendab eelk\xc3\xb5ige v\xc3\xb5itmist (subjektid saavutavad soovitud tulemuse) ja mitte k\xc3\xa4itumisviisi, mida \xc3\xbcldjuhul ratsionaalseks peetakse.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4relem\xc3\xb5tlemise otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4relem\xc3\xb5tlemise otsustusteooria eesm\xc3\xa4rgiks on leida otsustamisviis, mis ei vii hiljem kahetsuseni. P\xc3\xb5hjusliku otsustusteooria j\xc3\xa4rgi on kahetsus kontseptuaalne ning jaguneb otsuse teinud subjekti ning kahetseva subjekti (kes on \xc3\xbchtlasi sama subjekt, kes otsuse tegi) vahel.\n_START_SECTION_\nUuenduseta otsustusteooria\n_START_PARAGRAPH_\nUuenduseta otsustusteooria on v\xc3\xb5rreldes teiste teooriatega v\xc3\xb5rdlemisi uus ning keskendub juba olemasolevate otsustusteooriate fundamentaalsele probleemile: \xc3\xbckski teooria ei v\xc3\xb5ta arvesse keskkonda, milles subjekt otsuseid teeb. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval k\xc3\xb5ige levinuma otsustusteooria, p\xc3\xb5hjusliku otsustusteooria j\xc3\xa4rgi, ei ole indiviid osa mingist keskkonnast ning subjekti otsus on teooria ainus v\xc3\xa4ljund, aga selle t\xc3\xa4htsusele ning m\xc3\xb5jule maailma kontekstis ei ole m\xc3\xb5eldud._NEWLINE_Uuenduseta otsustusteooria on kriitilise t\xc3\xa4htsusega n\xc3\xa4iteks tehisintellekti arenduse seisukohast, kuna tehisintellektid on loodud oma enda k\xc3\xa4itumist ka maailma kontekstis anal\xc3\xbc\xc3\xbcsima."