b'\n_START_ARTICLE_\nBadah\xc5\xa1an\n_START_SECTION_\nBadah\xc5\xa1ani provintsi ajaloolised piirid ja koosseis\n_START_PARAGRAPH_\nBadah\xc5\xa1ani kui Afganistani provintsi piirid m\xc3\xa4\xc3\xa4rati kunstlikult kindlaks 1873. aasta Inglise-Vene lepinguga, sest oli vaja luua puhvertsoon Venemaa ja Briti valduste vahel. Selleks \xc3\xbchendati Badah\xc5\xa1ani provintsiga V\xc4\x81kh\xc4\x81ni koridor. _NEWLINE_Leping tunnistas s\xc3\xb5naselgelt tunnistas "Badah\xc5\xa1ani koos oma s\xc3\xb5ltuva ringkonna V\xc4\x81kh\xc4\x81niga [...] t\xc3\xa4ielikult kuuluvaks Kabuli emiirile" ning m\xc3\xa4\xc3\xa4ras selle piiriks Amudarja j\xc3\xb5e vasaku ehk l\xc3\xb5unakalda. L\xc3\xa4\xc3\xa4nest piiras seda joon, mis l\xc3\xa4bis Turkestani tasandikud Kond\xc5\xabzi ja Amudarja j\xc3\xb5e \xc3\xbchinemiskohast kuni Taxkorgani j\xc3\xb5e idapoolse veelahkmeni ning suundus edasi itta, \xc3\xbcletades Kond\xc5\xabzi j\xc3\xb5e ja j\xc3\xb5udes Hinduku\xc5\xa1ini. L\xc3\xb5unapiir l\xc3\xa4ks piki Hinduku\xc5\xa1i harja kuni Kh\xc4\x81v\xc4\x81ki m\xc3\xa4ekuruni, mis viib Badah\xc5\xa1anist Panjsh\xc4\x93ri j\xc3\xb5e orgu. Edasine piir j\xc3\xa4i m\xc3\xa4\xc3\xa4ramata. _NEWLINE_Oli teada, et Kh\xc4\x81v\xc4\x81kist ida pool oli Hinduku\xc5\xa1i m\xc3\xa4ehari mittemoslemite k\xc3\xa4es, kuid polnud teada, kui kaugele sellest p\xc3\xb5hja poole nad olid j\xc3\xb5udnud. Alates Dor\xc4\x81hi m\xc3\xa4ekurust oli Badah\xc5\xa1ani l\xc3\xb5unapiir j\xc3\xa4lle m\xc3\xa4\xc3\xa4ramata. Dorahi m\xc3\xa4ekuru \xc3\xbchendab Z\xc4\xabb\xc4\x81ki ja Ishkashim Amudarja j\xc3\xb5e k\xc3\xa4\xc3\xa4naku juures Lutku oruga, mis viib Kunari j\xc3\xb5eni. Dorahist ida pool sai piiriks j\xc3\xa4lle Hinduku\xc5\xa1, kuni ta \xc3\xbchineb Muztaghi ja Sarikoli ahelikuga, mis olid Hiina piiriks Venemaa ja Indiaga. Edasi kulges piir \xc3\xbcmber Tagdumbashi Pamiiri, \xc3\xbchtides l\xc3\xb5puks Pamiiri piiriga, ning p\xc3\xb6\xc3\xb6rdus l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, j\xc3\xb5udes m\xc3\xb6\xc3\xb6da Amudarjad selle j\xc3\xb5e ja Kond\xc5\xabzi j\xc3\xb5e \xc3\xbchinemiskohani. _NEWLINE_Seal, kus p\xc3\xb5hjapiir kulges m\xc3\xb6\xc3\xb6da Amudarja j\xc3\xb5ge Hinduku\xc5\xa1i p\xc3\xb5hjan\xc3\xb5lvade all, j\xc3\xa4id p\xc3\xb5hja- ja l\xc3\xb5unapiiri vahele ainult need n\xc3\xb5lvad 13\xe2\x80\x9316 kilomeetri laiuselt. N\xc3\xb5nda ulatus kitsas maariba ida poole Pamiiri. Sellel oli pudeli kuju: ta oli kaelast (Hinduku\xc5\xa1i p\xc3\xb5hjan\xc3\xb5lvade juurest) kitsas ning ida pool, Pamiiris, ta laienes. _NEWLINE_Enne piiride kindlaksm\xc3\xa4\xc3\xa4ramist 1873. aastal olid Amudarja vasakul kaldal v\xc3\xa4ikeriigid Roushan ja Shougnan ning paremal kaldal Darw\xc4\x81zi provints. N\xc3\xbc\xc3\xbcd aga toimus territooriumide vahetus ning Venemaa ja Afganistani piiriks sai Amudarja j\xc3\xb5gi. Nende provintside ja V\xc4\x81kh\xc4\x81ni poliitilised piirid ei langenud enam kokku geograafiliste piiridega. _NEWLINE_Kui j\xc3\xa4tta v\xc3\xa4lja Roushan ja Shougnan, siis olid Badah\xc5\xa1ani peamised piirkonnad: l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Rustak, Kataghan, Ghori, Narin ja Anderab; p\xc3\xb5hjas Darw\xc4\x81z, Ragh ja Shiwa, idas Charan, Ishkashim, Z\xc4\xabb\xc4\x81k ja V\xc4\x81kh\xc4\x81n; ning keskel Feyz\xc4\x81b\xc4\x81d, Farkhar, Minjan ja Kishm. Oli ka teisi, mis pole t\xc3\xa4pselt teada.\n_START_SECTION_\nBadah\xc5\xa1ani poolitamine\n_START_PARAGRAPH_\n1895. aastal jaotati Badah\xc5\xa1an Afganistani ja Venemaa vahel ning piiriks m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Pand\xc5\xbei j\xc3\xb5gi. _NEWLINE_N\xc3\xb5ukogude Liidu koosseisus moodustati Venemaa-osast M\xc3\xa4gi-Badah\xc5\xa1ani autonoomne oblast Tad\xc5\xbeiki NSV koosseisus. Praegu on see Tad\xc5\xbeikistani koosseisus olev M\xc3\xa4gi-Badah\xc5\xa1ani autonoomne vilajett. Afganistanile kuuluv osa on Badakhsh\xc4\x81ni provints.'