b'\n_START_ARTICLE_\nTuukanlased\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nTuukanlased elavad Kesk- ja L\xc3\xb5una-Ameerikas ning Kariibi mere saartel umbes tosinaliikmelises grupis. P\xc3\xa4rismaalased kodustavad tuukaneid.\n_START_SECTION_\nKehaehitus\n_START_PARAGRAPH_\nNeil on hiigelsuur iseloomulik nokk. See on eredat v\xc3\xa4rvi ja ebaloomulikult suur. Noka pikkus on peaaegu v\xc3\xb5rdne kere pikkusega. Noka suurus ei valmista linnule siiski ebamugavusi, sest see on v\xc3\xa4ga kerge temas olevate \xc3\xb5huga t\xc3\xa4idetud kambrite ja \xc3\xb5\xc3\xb5nte t\xc3\xb5ttu. Nokk on tipust allapoole kooldunud ja saaghambulise servaga. Eriti suured saaghambad on noka otsas. Keel on pikk, narmalise eesosa ja servadega._NEWLINE_Tuukanlaste sulestik on kontrastselt v\xc3\xa4rvunud. Sulestik on p\xc3\xb5hiliselt must, kuid enamjaolt leidub sellel eredaid laike. Isegi jalad ja silmad on neil eredalt v\xc3\xa4rvunud. M\xc3\xb5ni tuukanlane ei j\xc3\xa4\xc3\xa4 kirevuselt alla ka papagoidele. Nahk noka ja silma \xc3\xbcmbruses on sulgedeta ning sama eredat v\xc3\xa4rvi kui nokkki. Sellegipoolest on tuukanlased metsas v\xc3\xa4hem\xc3\xa4rgatavad. Kui nad istuvad rahulikult puuv\xc3\xb5ras, v\xc3\xb5ib neid sama h\xc3\xa4sti pidada liblikaks v\xc3\xb5i k\xc3\xbcpseks puuviljaks. V\xc3\xa4ikesed rohelised tuukanlased j\xc3\xa4\xc3\xa4vad hoopis m\xc3\xa4rkamatuks.\n_START_SECTION_\nEluviis\n_START_PARAGRAPH_\nTuukanlased on l\xc3\xa4rmakad ja l\xc3\xb6\xc3\xb6vad aktiivselt kaasa troopikametsas valitsevas kakofoonias.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nNad toituvad marjadest, teradest, putukatest ja \xc3\xa4mblikest.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPulmam\xc3\xa4ngu ajal nopivad ja ulatavad emas- ja isaslind teineteisele oma nokast marju. Paar j\xc3\xa4\xc3\xa4b kokku paljudeks aastateks._NEWLINE_Hoolimata suurest nokast ei saa tuukanid endale ise puut\xc3\xbcve sisse \xc3\xb5\xc3\xb5nsust uuristada. Paljud pesitsevad teiste lindude, peamiselt r\xc3\xa4hnide uuristatud puu\xc3\xb5\xc3\xb5ntes. Kui \xc3\xb5\xc3\xb5nsus on neist endist v\xc3\xa4iksem, siis poevad nad sinna, painutades saba kahekorra selja peale. K\xc3\xb5ige suuremad tuukanid teevad pesa looduslikesse koobastesse._NEWLINE_Kord aastas muneb emaslind puut\xc3\xbcves olevasse pessa 2\xe2\x80\x934 valget muna. Mune hauvad m\xc3\xb5lemad linnud ja pojad kooruvad 15 p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast. Linnupojad lahkuvad pesast kaheksa n\xc3\xa4dala vanustena.'