b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1tytise regionaalpark\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1tytise regionaalpark (leedu keeles Vi\xc5\xa1ty\xc4\x8dio regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Vilkavi\xc5\xa1kise rajooni edelaosas._NEWLINE_Vi\xc5\xa1tytise regionaalpark asub S\xc5\xabduva k\xc3\xb5rgustikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta S\xc5\xabduva k\xc3\xb5rgustiku k\xc3\xbcnklikku maastikku, Vi\xc5\xa1tytise j\xc3\xa4rve ja selle k\xc3\xb5rgustiku k\xc3\xb5rgeima tipu Pavi\xc5\xa1tytise m\xc3\xa4e (282 meetrit) \xc3\xbcmbrust, sealset \xc3\xb6kos\xc3\xbcsteemi ning kultuurip\xc3\xa4randit._NEWLINE_Vi\xc5\xa1tytise regionaalpargi territooriumil on ohtralt r\xc3\xa4ndrahne ja liustikutekkelisi pinnavorme. K\xc3\xb5rguste vahe regionaalpargi territooriumil on 130 meetrit. Pargis asub Vi\xc5\xa1tytise j\xc3\xa4rv, mille kallastel asub ohtralt allikaid, lisaks on seal arvukalt v\xc3\xa4iksemaid j\xc3\xa4rvi (kokku 14 j\xc3\xa4rve). Regionaalpargis leidub vanu metsi, nende seas kolmesaja aasta vanune tammik, kus kasvavad ka p\xc3\xa4rnad ja valgep\xc3\xb6\xc3\xb6gid; ka on seal kahesaja aasta vanuseid kuusikuid ja m\xc3\xa4nnikuid, kus kasvab mitut liiki haruldasi taimi. Vi\xc5\xa1tytise r\xc3\xa4ndrahn on suuruselt kolmas kivi Leedus._NEWLINE_Regionaalpargi territooriumil asub endine Vi\xc5\xa1tytise linn, kus asub ka regionaalpargi halduskeskus. Vi\xc5\xa1tytise t\xc3\xa4navav\xc3\xb5rgustik, sealne tuuleveski ja sealsed kirikud on kaitse all. Knygne\xc5\xa1yst\xc4\x97 ajal oli see piirkond \xc3\xbcks raamatute Leetu smugeldamise keskusi; materjalid selle aja kohta asuvad Vi\xc5\xa1tytise kooli juures asuvas etnograafiamuuseumis. Vi\xc5\xa1tytise \xc3\xbcmbruses on kolm linnam\xc3\xa4ge ja \xc3\xbcheksa kalmet._NEWLINE_Regionaalpargi pindala on 9997 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Drausgirise (204 hektarit) ja Grybingirise (303 hektarit) reservaat, samuti ka Kylininkai maastikukaitseala (1566 hektarit), Pavi\xc5\xa1tytise geomorfoloogiline kaitseala (1509 hektarit), Stirni\xc5\xa1kise geomorfoloogiline kaitseala (339 hektarit), Pa\xc5\xa1irvintise telmoloogiline kaitseala (103 hektarit), S\xc5\xabrinise telmoloogiline kaitseala (26 hektarit), Tadarin\xc4\x97 botaanilis-zooloogiline kaitseala (249 hektarit) ja Vi\xc5\xa1tytgirise botaanilis-zooloogiline kaitseala (pindala 657 hektarit).'