b'\n_START_ARTICLE_\nKatarid\n_START_PARAGRAPH_\nKatarid olid 10.\xe2\x80\x9311. sajandil L\xc3\xb5una-Prantsusmaal tekkinud ning katoliku kiriku poolt ketserlikuks kuulutatud usulise liikumise katarluse pooldajad._NEWLINE_Katarlus oli levinud paljudes paikades L\xc3\xa4\xc3\xa4ne-Euroopas, kuid see p\xc3\xa4rines L\xc3\xb5una-Prantsusmaalt (Languedocist ja selle \xc3\xbcmbrusest).\n_START_SECTION_\nNimetus\n_START_PARAGRAPH_\nNimetuse p\xc3\xa4ritolu kohta on erinevaid arvamusi. T\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt tuleneb see kreeka s\xc3\xb5nast \xce\xba\xce\xb1\xce\xb8\xce\xb1\xcf\x81\xce\xbf\xce\xaf \'puhtad\'. \xc3\x9cks esimesi teadaolevaid s\xc3\xb5na kasutusjuhte p\xc3\xa4rineb Eckbert von Sch\xc3\xb6nault, kes 1181 kirjutas K\xc3\xb6lni ketserite kohta: "Hos nostra germania catharos appellat."_NEWLINE_Katarite nimetusest on p\xc3\xa4rit ka eesti keelde j\xc3\xb5udnud s\xc3\xb5na "ketser"._NEWLINE_Alates 12. sajandist nimetati katareid v\xc3\xb5i osa nendest ka albilasteks. See nimetus esineb kroonik Geoffroy du Breuil of Vigeois\'l (1181). Nimetus viitab Albi linnale (antiikaegne Albiga). See nimetus ei ole p\xc3\xa4ris asjakohane, sest albilaste keskus oli pigem Toulouse._NEWLINE_Albilased t\xc3\xa4hendavad ka Albi linna elanikke, kes v\xc3\xb5isid olla nii katarid kui ka mittekatarid. S\xc3\xb5ja ajal katarite vastu kasutati katarite t\xc3\xa4histamiseks palju Languedoci kohanimesid, et suunata \xc3\xa4ra t\xc3\xa4helepanu s\xc3\xb5jaohvritelt, kes olid tegelikult katoliiklased ning poleks tohtinud surra ristis\xc3\xb5dalaste k\xc3\xa4e l\xc3\xa4bi.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4ritolu\n_START_PARAGRAPH_\nKatarite uskumused on alguse saanud Ida-Euroopast ning levinud l\xc3\xa4\xc3\xa4ne poole kaubateede kaudu. Albilasi on nimetatud ka "bulgaarlasteks" (Bougres). Neil s\xc3\xa4ilis side Traakia bogomiilidega._NEWLINE_Esimesed Prantsusmaa katarid ilmusid Limousini aastatel 1012\xe2\x80\x931020. Mitmeid katareid avastati ja hukati Toulouse\'is 1022. Kasvava sekti m\xc3\xb5istsid hukka Charooux\' (Vienne\'i) sinod (1028) ja Toulouse\'i sinod (1056). 12. sajandi alguses kutsuti Agenais\'sse ja Toulousaini preestreid katarite \xc3\xb5petusega v\xc3\xb5itlema. Ent katarid kinnitasid L\xc3\xb5una-Prantsusmaal kanda t\xc3\xa4nu Akvitaania hertsogi Guillaume\'i ning L\xc3\xb5una-Prantsusmaa aadli suure osa kaitsele. Inimestele avaldasid muljet "head inimesed" ning Bruisi Pierre\'i ja Lausanne\'i Henri preestritevastased jutlused P\xc3\xa9rigords.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95petus\n_START_PARAGRAPH_\nKatarite \xc3\xb5petusel on palju gnostitsismi sugemeid, mis sarnanevad bogomiilide (ja paulikiaanide) \xc3\xb5petusega.\n_START_SECTION_\nAllikad\n_START_PARAGRAPH_\nKatarite \xc3\xb5petus pole t\xc3\xa4pselt teada, sest peaaegu k\xc3\xb5ik andmed selle kohta p\xc3\xa4rinevad nende vastastelt. Katarite endi v\xc3\xa4hestes s\xc3\xa4ilinud tekstides ("Rituel Cathare de Lyon" ja "Nouveau Testament en Provencal") on nende uskumuste ja praktika kohta v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4he informatsiooni.\n_START_SECTION_\nOpositsioon katoliku kiriku ja vaimulikega\n_START_PARAGRAPH_\nOn kindlalt teada, et katarid olid katoliku kirikuga opositsioonis ning omistasid selle vaimulikele rikutust, mille vastu nad pidevalt protesteerisid.\n_START_SECTION_\n"T\xc3\xa4iuslikud" ja "usklikud"\n_START_PARAGRAPH_\nKatarite teoloogid, keda nende katoliiklastest kohtunikud nimetasid cathari (\'puhtad\') v\xc3\xb5i perfecti (\'t\xc3\xa4iuslikud\'), kandsid katarite seas nimesid bons hommes (\'head inimesed\') ja bons chr\xc3\xa9tiens (\'head kristlased\'). Neid oli v\xc3\xa4he. Lihtusklikud (credentes) ei olnud \xc3\xb5petusse p\xc3\xbchendatud. V\xc3\xa4idetavalt olid nad vabastatud k\xc3\xb5ikidest moraalikeeldudest ja usulistest kohustustest tingimusel, et nad t\xc3\xb5otasid aktiga, mida nimetati convenenza, v\xc3\xb5tta enne surma vastu Vaimu ristimine (consolamentum). Viimast nimetasid katoliiklased "heretiseerimiseks"._NEWLINE_Maailma pidasid nad olemuselt paheliseks. Maailma loojat, Vana Testamendi Jumalat samastasid nad kurja jumaluse Demiurgi ehk Saatanaga._NEWLINE_Katarid ei tunnistanud kiriku \xc3\xb5petust p\xc3\xbchast kolmainsusest ning kaldusid uskuma, et Jeesus oli vaimolend, kes tuli inimesi juhtima Jumala poole. Jeesuse inimlikku olemust nad ei uskunud, sest nende \xc3\xb5petuse j\xc3\xa4rgi on k\xc3\xb5ik materiaalsed objektid patu k\xc3\xbctkeis._NEWLINE_Katarid uskusid hingede taass\xc3\xbcndi; p\xc3\xa4\xc3\xa4semise teeks pidasid nad vaga ja kasinat elu ning pattudest hoidumist. Katarite juhid, kes p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid elada l\xc3\xa4binisti puhast elu, nimetasid end t\xc3\xa4iuslikeks, headeks inimesteks v\xc3\xb5i headeks kristlasteks; koguduse lihtliikmetelt n\xc3\xb5uti kuulekust, kuid doktriini s\xc3\xbcgavama olemusega neid ei tutvustatud. Arvati, et nende p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseks taevariiki on piisav t\xc3\xa4iuslike poolt l\xc3\xa4bi viidav puhastus pattudest ja sidemest maise ilmaga. Seda puhastust ehk lohutust (consolamentum) toimetati tavaliselt vahetult enne inimese surma ja see oli katarite ainus sakrament._NEWLINE_Katarid keeldusid abielust ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdsid hoiduda laste saamisest. Seadustamata armuvahekord oli nende silmis oma ebap\xc3\xbcsiva loomu t\xc3\xb5ttu eelistatum kui abielu._NEWLINE_Nad hoidusid toidust, mille allikaks oli suguline paljunemine (liha-, piima- ja munatoidud), levinud olid pikad ja ranged paastud._NEWLINE_Soov p\xc3\xa4\xc3\xa4seda kurja maise maailma k\xc3\xbctkest ajendas katarite seas enesetappe, tihti enda surnuks n\xc3\xa4ljutamise teel._NEWLINE_Naisi peeti meestega v\xc3\xb5rdseiks, sest maisel vormil polnud t\xc3\xa4htsust ning hing oli nagunii sootu._NEWLINE_Patuseks peeti vandeid ja t\xc3\xb5otusi, mis katarite uskumuste j\xc3\xa4rgi sidusid inimest maailmaga, kuid mis keskajal enne kirjaoskuse laia levikut olid kaubanduslike ja poliitiliste kokkulepete lahutamatu osa._NEWLINE_Samuti m\xc3\xb5istsid nad hukka s\xc3\xb5jad ja surmanuhtluse.\n_START_SECTION_\nReaktsioon katarlusele\n_START_PARAGRAPH_\nKatarite ideed tekitasid paljudes kiriklikes ja ilmalikes juhtides muret, sest need destabiliseerisid \xc3\xbchiskondlikku korda ja \xc3\xb5\xc3\xb5nestasid kiriku \xc3\xb5petust ja m\xc3\xb5juv\xc3\xb5imu._NEWLINE_Mitmed kirikukogud m\xc3\xb5istsid katarluse hukka, kuid katarlust toetas suur osa L\xc3\xb5una-Prantsusmaa aadlist. Aastal 1198 paavstitroonile asunud Innocentius III otsustas katarluse v\xc3\xa4lja juurida. Kui esialgsed rahumeelsed missioonid nurjusid, alustas paavst 1208 katarite vastu ristis\xc3\xb5da, kuhu suundusid paljud p\xc3\xb5hjapoolsed aadlikud, kes lootsid saada endale ketseritelt v\xc3\xb5etud maad ja varad. S\xc3\xb5da l\xc3\xb5ppes 1229 l\xc3\xb5una v\xc3\xbcrstide allutamisega, kuid katarlust ei \xc3\xb5nnestunud nende seas l\xc3\xa4bi viidud massilisele veresaunale vaatamata l\xc3\xb5plikult maa pealt p\xc3\xbchkida._NEWLINE_P\xc3\xa4rast ristis\xc3\xb5ja l\xc3\xb5ppu, kui enamik t\xc3\xa4iuslikke oli tapetud, ei kadunud katarlus ometi, vaid j\xc3\xa4i talupoegade seas p\xc3\xbcsima, k\xc3\xbcll aga mugandasid talupojad seda oma \xc3\xa4ran\xc3\xa4gemise j\xc3\xa4rgi. Hiliskatarluses n\xc3\xa4iteks loobuti m\xc3\xb5ttest, et kogu maailm on saatanast, ja v\xc3\xa4ideti, et maailma on loonud Jumal ja Saatan koos, kusjuures head asjad l\xc3\xb5i Jumal. Hiliskatarlust enam aadel ei toetanud, sest ka hiliskatarluses oli t\xc3\xa4htsal kohal kasina elu n\xc3\xb5ue, ent sel ajal v\xc3\xb5isid aadlikud endale hakata lubama luksuslikumat elu kui talupojad._NEWLINE_Katarlastest talupoegade h\xc3\xa4vitamiseks korraldati veel ristis\xc3\xb5du._NEWLINE_Katarluse likvideerimiseks asutati 1229 inkvisitsioon. Aastal 1244 hukati hulk katarite olulisi juhte ning p\xc3\xb5letati tuleriidal. Nende toetajaid \xc3\xa4hvardati karmide karistustega, nad pidid p\xc3\xb5genema ja laialipillutatutena end varjama. P\xc3\xa4rast 1330. aastat katarite tegevuse kohta teateid praktiliselt pole, kuid on v\xc3\xb5imalik, et \xc3\xbcksikud r\xc3\xbchmad p\xc3\xbcsisid kuni 15. sajandini. Siiski on katarlus m\xc3\xb5jutanud tugevalt L\xc3\xb5una-Prantsusmaa rahvap\xc3\xa4rimust.\n_START_SECTION_\nOletused katarite kohta\n_START_PARAGRAPH_\nIlukirjanduslikes ja populaarteaduslikes teostes on k\xc3\xa4sitletud oletust, et katarid v\xc3\xb5isid olla keskaja legendides tuntud P\xc3\xbcha Graali valdajad._NEWLINE_Katarlus on m\xc3\xb5ne autori arvates saanud alguse 1. sajandil, kui Jeesus Kristuse v\xc3\xa4idetav abikaasa Maarja Magdaleena p\xc3\xb5genes p\xc3\xa4rast Jeesuse ristil\xc3\xb6\xc3\xb6mist L\xc3\xb5una-Prantsusmaale ja rajas seal Jeesuse vereliinil p\xc3\xb5hineva d\xc3\xbcnastia. On ka v\xc3\xa4idetud, et Jeesuse asemel l\xc3\xb6\xc3\xb6di risti tema vend v\xc3\xb5i keegi \xc3\xb5pilastest ning Jeesus pani ise sellele d\xc3\xbcnastiale aluse. Samas on pakutud ka, et d\xc3\xbcnastiale aluse panijaks oli Jeesuse vend Joosep. Sellest teooriast l\xc3\xa4htudes olid katarid sellest vereliinist teadlikud ning konflikt katoliku kirikuga tekkis arvamusest, et kirik oli eemaldunud algsest Jeesuse \xc3\xb5petusest. Selle vereliini kandjateks on nimetatud nii Suurbritannia kuningakoda kui ka Romanovite d\xc3\xbcnastiat. Usuti, et katarite valduses on lisaks P\xc3\xbchale Graalile muidki kirikule olulisi reliikviaid. Kui p\xc3\xa4rast katarite viimase kantsi vallutamist sealt midagi ei leitud, organiseeriti inkvisitsioon nende leidmiseks._NEWLINE_L\xc3\xb5puks olevat inkvisitsioon j\xc3\xb5udnud templir\xc3\xbc\xc3\xbctliteni, kes olevat olnud seotud kataritega, kuna mitmed Templiordu asutajad olid p\xc3\xa4rit piirkondadest, kus katarlusel oli suur m\xc3\xb5ju. Sellel p\xc3\xb5hjusel on oletatud, et templir\xc3\xbc\xc3\xbctlid kandsid varjatult edasi katarite p\xc3\xa4rimust. Selle t\xc3\xb5enduseks on osutatud asjaolule, et templir\xc3\xbc\xc3\xbctlitele esitatud s\xc3\xbc\xc3\xbcdistused olid sarnased kataritele esitatutega.'