b'\n_START_ARTICLE_\nSuhl\n_START_SECTION_\nGeograafia\n_START_PARAGRAPH_\nSuhl asub T\xc3\xbc\xc3\xbcringi metsa nimelistes m\xc3\xa4gedes. Vahetult linnast l\xc3\xb5unas asub T\xc3\xbc\xc3\xbcringi metsa k\xc3\xb5rgeim tipp, 982 m k\xc3\xb5rgune Grosser Beerberg. _NEWLINE_Suhlist l\xc3\xa4heb nii maantee kui raudtee kirdesse ja edelasse. Kirde poole saab s\xc3\xb5ita l\xc3\xa4bi Arnstadti Erfurti. Edela poole l\xc3\xa4hevad teed Meiningeni ja Hildburghauseni Schweinfurti ja edasi W\xc3\xbcrzburgi.\n_START_SECTION_\nGeoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nSuhl asub Suhler Scholle nimelise graniitkompleksi l\xc3\xb5unaserval. Seda kompleksi l\xc3\xa4bistab hulk daike. See on osa Ruhla-Schleusingeni \xc3\xbclangust, mis kujundab T\xc3\xbc\xc3\xbcringi metsa l\xc3\xb5unaserva. Suhler Scholle edelaserv piirneb r\xc3\xb5htsate settekivimikihtidega, milleks on permi evaporiidid ja sellel asuvad triiase liivakivid. Schuler Scholle graniidi on kaetud permi setete ja tardkivimitega. T\xc3\xbc\xc3\xbcringi metsa k\xc3\xb5rgemad tipud koosnevad ebakorrap\xc3\xa4raste pragudega kvartsporf\xc3\xbc\xc3\xbcrist._NEWLINE_Piki riket, mis eraldab Schuler Schollet edelas asuvatest settekivimitest, kulgeb rauamaagi soon. Kirde pool on permi lademetes vase ja h\xc3\xb5beda leiukohad. Linnast kagus on t\xc3\xa4htis uraani lade.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nSuhli on esmamainitud 1318. 1365. aastast on teada esimene Suhli vapp, millel oli kujutatud kaht vasarat. Need s\xc3\xbcmboliseerisid asula k\xc3\xb5ige t\xc3\xa4htsamat elatusallikat: metallit\xc3\xb6\xc3\xb6stust. 1527 sai Suhl linna\xc3\xb5igused._NEWLINE_1952\xe2\x80\x931990 oli Suhl Saksa DV Suhli ringkonna halduskeskus. 1994 liideti linnaga Albrechtsi, Dietzhauseni, Vesseri ja Wichtshauseni vallad.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nLinn oli tuntud relvat\xc3\xb6\xc3\xb6stuse keskus alates renessansiajast. See kaasnes maagileiukohtade ja metallit\xc3\xb6\xc3\xb6 traditsiooniga. Suhli kahureid eksporditi paljudesse Euroopa maadesse, eriti 17. ja 18. sajandil. Vanim t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani p\xc3\xbcsinud ja kunagi Suhlis asunud relvat\xc3\xb6\xc3\xb6stus on 1751 asutatud Sauer & Sohn (J.P. Sauer und Sohn GmbH), mis tootis haavlip\xc3\xbcsse, vintp\xc3\xbcsse ja p\xc3\xbcstoleid. Teise maailmas\xc3\xb5ja l\xc3\xb5pus evakueeriti tehas Eckernf\xc3\xb6rdesse, kus asub t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evani. Suhlis asunud relvat\xc3\xb6\xc3\xb6stus Simson, mis asutati juba 1856, suleti 2002. aasta l\xc3\xb5pus. Teine ettev\xc3\xb5te Merkel toodab nii vint- kui haavlip\xc3\xbcsse. Suhlis on relvamuuseum._NEWLINE_Ida-Saksa ajal oli Suhlis riiklik laskespordikeskus, mis korraldas paljusid suurv\xc3\xb5istlusi, n\xc3\xa4iteks 1986. aasta laskmise maailmameistriv\xc3\xb5istlused. Kuigi see j\xc3\xa4i p\xc3\xa4rast Saksamaade \xc3\xbchinemist alla M\xc3\xbcncheni ol\xc3\xbcmpialaskespordikeskusele, on Suhl laskjate jaoks endiselt t\xc3\xa4htis. Suhlis on Saksamaa ainus relvaseppade kool._NEWLINE_Suhlis toodeti ka Simsoni mopeede ja v\xc3\xa4ikeautosid.'