b'\n_START_ARTICLE_\nLiustik\n_START_PARAGRAPH_\nLiustik on lume tihenemisel ja \xc3\xbcmberkristalliseerumisel tekkinud j\xc3\xa4\xc3\xa4mass, mis on moodustunud maismaal (v\xc3\xa4hemalt osaliselt), ei sula suvel t\xc3\xa4ielikult ja liigub oma raskuse ja gravitatsioonij\xc3\xb5u m\xc3\xb5jul eemale akumulatsioonialast._NEWLINE_Liustikud katavad t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval ligikaudu 10% maismaast. Geoloogilises minevikus on liustikud korduvalt h\xc3\xb5lmanud v\xc3\xa4hemalt kolm korda suuremat ala. Viimane suurem j\xc3\xa4\xc3\xa4tumine hakkas l\xc3\xb5ppema umbes 20 000 aastat tagasi. Ka Eesti oli siis veel t\xc3\xa4ielikult kaetud paksu j\xc3\xa4\xc3\xa4kilbiga. Liustikutekkelisi pinnavorme v\xc3\xb5ib leida k\xc3\xb5ikjalt Eestist. Liustikud kujundavad reljeefi ka t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval, kuid on taandunud poolusepoolsematele aladele. L\xc3\xa4him koht Eestile, kus v\xc3\xb5ib n\xc3\xa4ha liustikke, on Skandinaavia m\xc3\xa4estik. Liustikud ei kujunda mitte ainult pinnamoodi, vaid ka m\xc3\xb5jutavad kliimat ja on selle indikaatoriks, reguleerivad merepinna taset, m\xc3\xb5jutavad maapinna isostaatilisi liikumisi jne._NEWLINE_Liustikud v\xc3\xb5ivad paikneda ka lumepiirist allpool, kuid osa liustikust peab asuma siiski kionosf\xc3\xa4\xc3\xa4ris, kus lume akumulatsioon \xc3\xbcletab selle sulamise ja aurustumise. Liustike kujunemiseks ei ole vaja v\xc3\xa4ga k\xc3\xbclma kliimat, k\xc3\xbcll on aga vaja piisavalt sademeid, sest liustik saab kujuneda vaid siis, kui ablatsioon ehk j\xc3\xa4\xc3\xa4 sulamine ja aurustumine on v\xc3\xa4iksem lume kuhjumisest akumulatsioonialal ehk firnibasseinis._NEWLINE_Liustikke, nende liikumist, levikut, f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalisi omadusi jms uuriv teadusharu on glatsioloogia.\n_START_SECTION_\nLiustiku liikumine\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4 on k\xc3\xbcll tahke aine ja tavaarusaama j\xc3\xa4rgi ei tohiks voolata, kuid suure r\xc3\xb5hu all muutub ta siiski plastilisemaks ja hakkab k\xc3\xa4ituma v\xc3\xa4ga viskoosse vedelikuna. R\xc3\xb5hku avaldab j\xc3\xa4\xc3\xa4le tema enda raskus. Peale r\xc3\xb5hu (mis oleneb liustiku paksusest) avaldavad voolamise kiirusele olulist m\xc3\xb5ju ka liustiku temperatuur ja n\xc3\xb5lva kaldenurk. Mida soojem on liustik, seda suurem on plastilisus. Arvatavasti avaldab liikumiskiirusele olulist m\xc3\xb5ju ka sulaveekiht, mis "sooja" liustiku alla v\xc3\xb5ib tekkida. Liustik hakkab voolama siis, kui ta paksus \xc3\xbcletab 50 meetrit. Erinevalt vooluveest v\xc3\xb5ib liustik liikuda ka \xc3\xbclesm\xc3\xa4ge, samuti v\xc3\xb5ib liustik uuristada maapinda ka allpool erosioonibaasi. N\xc3\xa4iteks j\xc3\xb5gedega ei juhtu seda kunagi. Sellega on seletatav v\xc3\xa4ga s\xc3\xbcgavate fjordide, mis on liustikutekkelised pinnavormid, olemasolu n\xc3\xa4iteks Norra rannikul. Liustik ei liigu kogu ulatuses sama kiirusega. N\xc3\xa4iteks oruliustiku servad, mis h\xc3\xb5\xc3\xb5rduvad vastu orun\xc3\xb5lvi, liiguvad aeglasemalt kui j\xc3\xa4\xc3\xa4 liustiku keskosas. Liustiku \xc3\xbclaosas, kus j\xc3\xa4\xc3\xa4 on v\xc3\xa4iksema r\xc3\xb5hu t\xc3\xb5ttu habras, esineb tihti l\xc3\xb5hesid. L\xc3\xb5hed ei ulatu s\xc3\xbcgavamale kui poolsada meetrit, sest sellest piirist allpool on liustik plastiline. L\xc3\xb5hesid esineb k\xc3\xb5ige rohkem seal, kus liustiku pind on kumer._NEWLINE_Liustike liikumiskiirus on v\xc3\xa4ga erinev. On liustikke, mis praktiliselt ei liigugi, ja on ka selliseid, mida (liustiku kohta) kiire voolamise  t\xc3\xb5ttu nimetatakse s\xc3\xb6\xc3\xb6stliustikeks. Osa liustike liikumiskiirus muutub perioodiliselt. N\xc3\xa4iteks Hassanabadi liustik Kashmiris liikus kolme kuuga tervelt 10 kilomeetrit, mis teeb keskmiseks kiiruseks \xc3\xbcle 100 meetri p\xc3\xa4evas. Selliste kiire liikumise perioodide p\xc3\xb5hjused ei ole selged. Arvatakse, et selle p\xc3\xb5hjuseks v\xc3\xb5ib olla maapinna k\xc3\xbclge k\xc3\xbclmunud j\xc3\xa4\xc3\xa4 vabanemine v\xc3\xb5i mingi takistuse taha kuhjunud j\xc3\xa4\xc3\xa4 \xc3\xa4kiline vabanemine (analoogia paisu taha kogunenud veega). Enamiku liustike keskmine liikumiskiirus on umbes paar sentimeetrit \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4evas._NEWLINE_See, kas liustikuserv tungib peale, taganeb v\xc3\xb5i p\xc3\xbcsib statsionaarsena, s\xc3\xb5ltub sellest, kas lume akumulatsioon on ablatsioonist kiirem v\xc3\xb5i mitte. Taganev oruliustik ei hakka loomulikult m\xc3\xb6\xc3\xb6da m\xc3\xa4ge \xc3\xbcles roomama, vaid ta sulamine on lihtsalt kiirem kui j\xc3\xa4\xc3\xa4 juurdevool. Liustike liikumises on palju erineva pikkusega ts\xc3\xbckleid, mis rohkem v\xc3\xb5i v\xc3\xa4hem perioodiliselt korduvad.'