b'\n_START_ARTICLE_\nAd\xc5\xbeaaria\n_START_SECTION_\nPinnamood\n_START_PARAGRAPH_\nSuurema osa Ad\xc5\xbeaariast h\xc3\xb5lmavad V\xc3\xa4ike-Kaukasuse eelm\xc3\xa4estikud ja m\xc3\xa4ed.\n_START_SECTION_\nKliima\n_START_PARAGRAPH_\nAd\xc5\xbeaarias on niiske l\xc3\xa4histroopiline kliima. _NEWLINE_Jaanuari keskmine temperatuur on rannikul 4\xe2\x80\x936 \xc2\xb0C, m\xc3\xa4gedes 2 kuni \xe2\x88\x922 \xc2\xb0C, juuli keskmine temperatuur on vastavalt 20\xe2\x80\x9323 ja 16\xe2\x80\x9320 \xc2\xb0C. _NEWLINE_Aasta keskmine sademete hulk on 1000\xe2\x80\x932800 mm.\n_START_SECTION_\nSiseveekogud\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4htsaim j\xc3\xb5gi on T\xc5\xa1orohh.\n_START_SECTION_\nTaimestik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cle poole territooriumist on kaetud laialehiste ja okaspuumetsadega. Ranniku \xc3\xa4\xc3\xa4res on subtroopiline taimestik.\n_START_SECTION_\nMaavarad\n_START_PARAGRAPH_\nMaavarad on kuld, h\xc3\xb5be, vask ja teised metallid.\n_START_SECTION_\nLooduskaitse\n_START_PARAGRAPH_\nAd\xc5\xbeaarias asub Kintri\xc5\xa1i looduskaitseala.\n_START_SECTION_\nRahvastik\n_START_PARAGRAPH_\nRahvaarv oli 1991. aastal 382 000, nendest linnaelanikke 42%. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 376 000.\n_START_SECTION_\nRahvuslik koosseis\n_START_PARAGRAPH_\nElanikest moodustavad valdava osa grusiinid (1991. aasta andmetel \xc3\xbcle 90% (325 000)). Ad\xc5\xbeaarid on islamiusulised grusiinid. Teised suuremad rahvusgrupid on armeenlased ja venelased. On ka ukrainlasi ja kreeklasi.\n_START_SECTION_\nReligioon\n_START_PARAGRAPH_\nAd\xc5\xbeaaria grusiinid on islamiusku. Armeenlased ja venelased on kristlased.\n_START_SECTION_\nMajandus\n_START_PARAGRAPH_\nPeamised t\xc3\xb6\xc3\xb6stusharud on naftat\xc3\xb6\xc3\xb6tlemine, masinat\xc3\xb6\xc3\xb6stus, toiduainetet\xc3\xb6\xc3\xb6stus, kerget\xc3\xb6\xc3\xb6stus ja puidut\xc3\xb6\xc3\xb6stus. _NEWLINE_P\xc3\xb5llumajandussaadused on teep\xc3\xb5\xc3\xb5sa lehed, tsitrusviljad, viinamarjad ja teravili (eriti mais).\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\n6. sajandist 4. sajandini eKr kuulus \xd0\x90d\xc5\xbe\xd0\xb0aria Kolchise riigi koosseisu, hiljem oli osa Iverist.\n_START_SECTION_\nKeskaeg\n_START_PARAGRAPH_\nSeld\xc5\xbeukid tungisid Ad\xc5\xbeaariasse 11. sajandil ja mongolid 13. sajandil. 17. sajandil kaotas Gruusia selle territooriumi T\xc3\xbcrgile. Sel ajal Ad\xc5\xbeaaria islamiusustati v\xc3\xa4givaldselt. _NEWLINE_Hiljem annekteeris Venemaa selle 13. juulil 1878 Berliini kongressi otsusega.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb5ukogude periood\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast Oktoobrirevolutsiooni oli Ad\xc5\xbeaaria oma strateegilise asendi t\xc3\xb5ttu ajutiselt T\xc3\xbcrgi, Saksamaa (?) ja Suurbritannia okupatsiooni all. Hiljem tunnistati Ad\xc5\xbeaariat Gruusia Vabariigi (1918\xe2\x80\x931921) osana.  _NEWLINE_Kui 1921 taaskehtestati n\xc3\xb5ukogude v\xc3\xb5im, kujundati Bathumi sadamat \xc3\xbcmbritsevast piirkonnast Ad\xc5\xbeaari ANSV Gruusia NSV koosseisus. P\xc3\xb5hjused ei olnud etnilised, sest ad\xc5\xbeaarid ja grusiinid on sama etnilise p\xc3\xa4ritoluga. P\xc3\xb5hjus oli pigem selles, et Moskva tahtis v\xc3\xa4ltida Gruusiale selle t\xc3\xa4htsa Musta mere sadama \xc3\xbcle t\xc3\xa4ieliku kontrolli andmist ja toetada kommunistlikke tendentse T\xc3\xbcrgis elavate islamiusuliste grusiinide seas, keda tuntakse Lazi nime all. Ad\xc5\xbeaaria staatus kinnitati 1921 T\xc3\xbcrgi-N\xc3\xb5ukogude lepinguga (Karsi lepinguga).\n_START_SECTION_\nAba\xc5\xa1idze periood\n_START_PARAGRAPH_\nErinevalt Gruusiast ei v\xc3\xb5tnud iseseisvusliikumine Ad\xc5\xbeaarias kodanlik-demokraatlikku vormi, vaid tekkis separatistide ja kommunistide Gruusia-vastane liit. 22. aprillil 1990 toimus Bathumis Lenini v\xc3\xa4ljakul separatistide demonstratsioon punaste lippude all. N\xc3\xb5uti Ad\xc5\xbeaaria riiklikku iseseisvust. Gruusia parlamendivalimistel oktoobris 1990 said kommunistid Ad\xc5\xbeaarias 56% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest._NEWLINE_Et takistada Ad\xc5\xbeaaria eraldumist kommunistlike loosungite all, v\xc3\xb5ttis endine Gruusia teenindusministri aset\xc3\xa4itja Aslan Aba\xc5\xa1idze aprillis 1991 komissarina endale Ad\xc5\xbeaaria parlamendi eesistuja ametikoha. Ta saatis vana parlamendi laiali ega lasknud kokku tulla uuel parlamendil. Aba\xc5\xa1idze kehtestas autokraatliku kohaliku re\xc5\xbeiimi, mis oli Gruusiast \xc3\xbcsna s\xc3\xb5ltumatu. Aba\xc5\xa1idze suguv\xc3\xb5sa valitses Ad\xc5\xbeaariat nagu feodaalset v\xc3\xbcrstiriiki. _NEWLINE_1998 valiti Aba\xc5\xa1idze 93% protsendiga antud h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest Ad\xc5\xbeaaria presidendiks. Teda aitas seejuures Venemaa vaikiv toetus. Venemaa oli paigutanud oma v\xc3\xa4ed Ad\xc5\xbeaariasse ja teistesse Gruusia separatistlikesse piirkondadesse. _NEWLINE_Aba\xc5\xa1idze v\xc3\xb5imu all rajas Ad\xc5\xbeaaria oma relvaj\xc3\xb5ud ega maksnud Gruusiale makse. Gruusiast Ad\xc5\xbeaariasse s\xc3\xb5itvad autod pidid piiril l\xc3\xa4bima kohaliku politsei kontrolli ning nende pealt tuli makse maksta. Kriitikat riigipea aadressil ei sallitud. Aba\xc5\xa1idze poliitilised vastased kas tapeti, saadeti maalt v\xc3\xa4lja v\xc3\xb5i l\xc3\xa4ksid fabritseeritud s\xc3\xbc\xc3\xbcdistustega kohtu alla. _NEWLINE_Gruusia varasem president Eduard \xc5\xa0evardnadze k\xc3\xbclastas oma ametiajal 1992\xe2\x80\x932003 mitu korda Ad\xc5\xbeaariat, et Aba\xc5\xa1idzega \xc3\xa4ra leppida. 1995 l\xc3\xa4ks Aba\xc5\xa1idze partei Liit Demokraatliku \xc3\x95itsengu Nimel (Demokratiuli Agordzinebis Kav\xc5\xa1iri) parlamendivalimistele koos \xc5\xa0evardnadze Gruusia Kodanike Liiduga. _NEWLINE_Aba\xc5\xa1idze Liidul Demokraatliku \xc3\x95itsengu Nimel on Gruusia parlamendis 30 kohta. Oktoobris 2003 oli see partei vastu Roosirevolutsioonile ning on praegu Gruusia presidendi Mihhail Saaka\xc5\xa1vili ja tema valitsusega opositsioonis. Partei oli mures Saaka\xc5\xa1vili poliitika p\xc3\xa4rast, mis n\xc3\xa4gi ette Ad\xc5\xbeaaria valitsuse \xc3\xb5iguste k\xc3\xa4rpimist ning mis v\xc3\xb5is l\xc3\xb5puks viia Aba\xc5\xa1idze k\xc3\xb5rvaldamiseni. _NEWLINE_Gruusia uus valitsus lubas Ad\xc5\xbeaaria huvide eest seista, kuid n\xc3\xb5udis Gruusia \xc3\xb5iguss\xc3\xbcsteemi maksmapanekut ja keskvalitsuse \xc3\xb5iguste jaluleseadmist Gruusias. Aba\xc5\xa1idze n\xc3\xa4itas jaanuaris 2004 Thbilisile algul oma kompromissivalmidust ning maksis esimest korda paljude aastate jooksul makse. Ad\xc5\xbeaaria lahkul\xc3\xb6\xc3\xb6mise Gruusia riigist ta v\xc3\xa4listas nagu varemgi.\n_START_SECTION_\nAba\xc5\xa1idze langus\n_START_PARAGRAPH_\nGruusia Roosirevolutsiooni v\xc3\xb5idu innustusel kujunes Ad\xc5\xbeaarias laialdane Aba\xc5\xa1idze valitsuse vastane opositsioon. 27. detsembril 2003 asutati opositsiooniline liit Meie Ad\xc5\xbeaaria. Sellesse kuulub intellektuaale ja Gruusia parteide liikmeid. 27. jaanuaril 2004 tekkis opositsiooniline partei Demokraatlik Ad\xc5\xbeaaria, mille esimees on Eduard Zurmanidze, kes on \xc3\xbchtlasi Gruusia partei Rahvuslik Liikumine \xe2\x80\x93 Demokraadid liige. 3. veebruaril 2004 laiendas oma tegevust Ad\xc5\xbeaariasse ka Gruusia \xc3\xbcli\xc3\xb5pilaste liit Kmara (\'aitab, k\xc3\xbcllalt\'), mis m\xc3\xa4ngis olulist rolli Roosirevolutsiooni ettevalmistamisel.  _NEWLINE_Aba\xc5\xa1idze p\xc3\xbc\xc3\xbcdis opositsiooni j\xc3\xb5uga maha suruda. Opositsioonilisi poliitikuid ja ajakirjanikke peksti, opositsiooni b\xc3\xbcroosid r\xc3\xbc\xc3\xbcstati. Seda tegi Aba\xc5\xa1idze rajatud pools\xc3\xb5jav\xc3\xa4eline organisatsioon, keda rahvas h\xc3\xbc\xc3\xbcdis "meesteks mustas". _NEWLINE_M\xc3\xa4rtsis 2004 muutus Ad\xc5\xbeaaria ja Gruusia valitsuse vaheline konflikt j\xc3\xa4lle teravaks. President Saaka\xc5\xa1vili n\xc3\xb5udis Ad\xc5\xbeaaria relva\xc3\xbcksuste laialisaatmist, keskv\xc3\xb5imu otsest kontrolli Bathumi sadamate ja tolli \xc3\xbcle. 14. m\xc3\xa4rtsil ei lubatud Gruusia presidendil Ad\xc5\xbeaariasse siseneda. Vastuseks kehtestas Gruusia Ad\xc5\xbeaariale osalise blokaadi. _NEWLINE_18. m\xc3\xa4rtsil 2004 andis Aba\xc5\xa1idze keskvalitsusele \xc3\xbcle t\xc3\xa4ieliku kontrolli Bathumi sadama, Ad\xc5\xbeaaria tolli, piiride, kommunikatsioonide ja riiklike finantside \xc3\xbcle. Ta kohustus pools\xc3\xb5jav\xc3\xa4elised grupeeringud Ad\xc5\xbeaarias desarmeerima, tagama vabad ja demokraatlikud valimised ning s\xc3\xb5navabaduse.  _NEWLINE_Mai alguses n\xc3\xb5udis Thbilisi taas Aba\xc5\xa1idze antud lubaduste t\xc3\xa4itmist (relva\xc3\xbcksuste laialisaatmist). Vastuseks \xc3\xb5hkis Ad\xc5\xbeaaria sillad piirij\xc3\xb5el muu Gruusiaga ja valmistus relvakonfliktiks; Gruusia aga pidas Mustal merel s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e\xc3\xb5ppusi. 5. mail toimus Bathumis meeleavaldus, kus n\xc3\xb5uti Aslan Aba\xc5\xa1idze tagasiastumist._NEWLINE_6. mai varahommikul lahkus Aslan Aba\xc5\xa1idze p\xc3\xa4rast kohtumist Venemaa v\xc3\xa4lisministri Igor Ivanoviga ametist ning siirdus eksiili Venemaale. J\xc3\xa4rgmisel hommikul saabus Gruusia president Mihhail Saaka\xc5\xa1vili triumfeerivalt Bathumisse. 7. mail likvideeris Ad\xc5\xbeaaria parlament presidendi ametikoha.\n_START_SECTION_\nGruusia periood\n_START_PARAGRAPH_\n20. juunil 2004 toimusid Ad\xc5\xbeaaria parlamendi valimised, kus saavutasid v\xc3\xb5idu Mihhail Saaka\xc5\xa1vili toetajad. 30-liikmelisse parlamenti p\xc3\xa4\xc3\xa4sesid kaks parteid: gruusiameelne V\xc3\xb5idukas Ad\xc5\xbeaaria sai 75% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest (28 kohta) ning kohaliku meelsusega pikaaegne Aba\xc5\xa1idze-vastane Vabariiklik partei sai 9% h\xc3\xa4\xc3\xa4ltest (2 kohta). Teised 11 parteid ei suutnud \xc3\xbcletada 7% k\xc3\xbcnnist._NEWLINE_25. juunil 2004 toimus Gruusia parlamendis Ad\xc5\xbeaaria autonoomia kohta k\xc3\xa4iva seaduse eeln\xc3\xb5u esimene lugemine. Uus seadus n\xc3\xa4eb ette Ad\xc5\xbeaaria autonoomia olulise v\xc3\xa4hendamise. Ad\xc5\xbeaariale j\xc3\xa4\xc3\xa4ks vaid \xc3\xb5igus teatud m\xc3\xa4\xc3\xa4ral oma finantse k\xc3\xa4sutada. _NEWLINE_Muude poliitiliste otsuste tegemine on piiratum kui tavalistel Gruusia omavalitsustel (Gruusia president m\xc3\xa4\xc3\xa4rab valitsuse juhi, kes omakorda m\xc3\xa4\xc3\xa4rab valitsuse liikmed (kohalikes omavalitsustes valitakse t\xc3\xa4idesaatva v\xc3\xb5imu juht); juhul, kui tekib oht Gruusia riigi terviklikkusele, on presidendil \xc3\xb5igus parlament laiali saata.'