b'\n_START_ARTICLE_\nSatelliittelevisioon\n_START_PARAGRAPH_\nSatelliittelevisioon, ka sat-TV, on televisiooniprogrammide edastamine sidesatelliitide ehk sidetehiskaaslaste vahendusel._NEWLINE_Need satelliidid tiirlevad geostatsionaarsel orbiidil, s.t ekvaatori kohal Maa p\xc3\xb6\xc3\xb6rlemisega samas suunas sellisel k\xc3\xb5rgusel (umbes 35 800\xc2\xa0km), et nende tiirlemisperiood on 24 tundi. Sel juhul p\xc3\xbcsib satelliit Maa \xc3\xbche ja sama punkti kohal._NEWLINE_Sidesatelliidil olev retranslaator ehk transponder v\xc3\xb5tab vastu Maal asuvast kosmosesidesaatjast edastatavat raadiosignaali, mis kannab satelliitringh\xc3\xa4\xc3\xa4lingu televisiooni- ja raadioprogramme. Transponder v\xc3\xb5imendab neid signaale ja saadab muudetud kandesagedustel raadiokiirena tagasi Maa teatud kindla piirkonna poole. Vastuv\xc3\xb5etava signaali v\xc3\xb5imsus on k\xc3\xb5ige suurem kiirega kaetud ala keskosas._NEWLINE_Transponderite raadiosignaale v\xc3\xb5etakse vastu sidesatelliidi poole suunatud paraboolantenniga, mida kutsutakse satelliiditaldrikuks. Peegeldi suunab v\xc3\xa4ljaeraldatud elektromagnetlained oma fookuses kaiknevasse v\xc3\xb5imendus-muundusplokki (LNB), mille v\xc3\xa4ljundist l\xc3\xa4hevad elektrisignaalid vastuv\xc3\xb5tjasse. Vastuv\xc3\xb5tuseadmeks v\xc3\xb5ib olla eraldi satelliidituuner (satituuner, digiboks) v\xc3\xb5i digiteleris paiknev DVB-S-moodul._NEWLINE_Satelliittelevisioon on ainus televisiooniprogrammide edastamise v\xc3\xb5imalus maades ja piirkondades, kus puudub maapealse televisioonilevi v\xc3\xb5rk ja kaabeltelevisiooni v\xc3\xb5rk.\n_START_SECTION_\nArenguetapid\n_START_PARAGRAPH_\nEsimene satelliittelevisiooni \xc3\xbclekanne tehti Euroopast P\xc3\xb5hja-Ameerikasse 1962. aastal tehiskaaslasega Telstar, mis tiirles suhteliselt madalal elliptilisel orbiidil (1000 \xe2\x80\x93 55 000\xc2\xa0km). Esimene geos\xc3\xbcnkroonne ehk geostatsionaarne sidetehiskaaslane Syncom 2 j\xc3\xb5udis orbiidile 1963. aastal. Maailma esimene kommertsiaalne sidetehiskaaslane Intelsat I (Early Bird \xe2\x80\x99varajane lind\xe2\x80\x99) lennutati geos\xc3\xbcnkroonsele orbiidile 6. aprillil 1965. Esimene riiklik satelliittelevisiooniv\xc3\xb5rk Orbita loodi 1967. aastal N\xc3\xb5ukogude Liidus._NEWLINE_Esimesed satelliidis\xc3\xbcsteemid kasutasid raadiolainete edastuseks C-sagedusala (4\xe2\x80\x938\xc2\xa0GHz), Et aga madala sageduse t\xc3\xb5ttu lisandub vastuv\xc3\xb5etavale signaalile rohkesti maapealseid raadioh\xc3\xa4ireid, samuti oli sagedusala mahutavus piiratud, mindi Euroopas \xc3\xbcle K\xe1\xb5\xa4-sagedusala (12\xe2\x80\x9318\xc2\xa0MHz), millest sagedusriba 11,70\xe2\x80\x9312,95\xc2\xa0GHz on eraldatud TV-signaali edastamiseks transponderitelt otse kodukasutajate vastuv\xc3\xb5tuantennidesse. Niisuguse DTH-teenusena (l\xc3\xbchend ingl k s\xc3\xb5nadest Direct to Home) on v\xc3\xb5imalik otse vastu v\xc3\xb5tta tuhandeid tava- ja k\xc3\xb5rglahutusega teleprogramme kr\xc3\xbcpteeritult (tasulisena) ning paljusid ka koodivabalt, s.o vabalevi- ehk FTA-programmidena ._NEWLINE_\xc3\x9cleminek analoogsignaalilt (PAL, SECAM) digitelevisioon]]i standardile DVB-S algas Euroopas 1990. aastate keskel (seega oluliselt varem kui maapealse antenni- ja kaabeltelevisiooni korral). Andmepakkimisstandardeiks oli esialgu MPEG-2 ja seej\xc3\xa4rel MPEG-4.\n_START_SECTION_\nVastuv\xc3\xb5tt mitmelt satelliidilt\n_START_PARAGRAPH_\nEkvaatori kohal "ripub" sadu sidesatelliite, mis vahendavad Maale tuhandeid televisiooni- ja raadioprogramme. Et satelliidid \xc3\xbcksteist vastastikku ei h\xc3\xa4iriks, peavad geostatsionaarsed tehiskaaslased olema paigutatud v\xc3\xa4hemalt 1-kraadise vahega. Tegelikkuses on vahed mitmesugustel p\xc3\xb5hjustel m\xc3\xa4rksa suuremad. Siiski on v\xc3\xb5imalik mitmelt l\xc3\xa4hestikuselt satelliidilt signaale vastu v\xc3\xb5tta \xc3\xbche taldrikuga, mille fookuse piirkonda on paigaldatud kaks v\xc3\xb5i enam vastuv\xc3\xb5tupead. Spetsiaalse multifookusantenni toroidaalse paraboolreflektori fokaalribas v\xc3\xb5ib paikneda nt neli LNB-d (haardeulatus \xc3\xbcle 20\xc2\xb0).\n_START_SECTION_\nIlmastiku ja p\xc3\xa4ikese m\xc3\xb5jud signaali vastuv\xc3\xb5tule\n_START_PARAGRAPH_\nVastuv\xc3\xb5ttu v\xc3\xb5ib m\xc3\xb5jutada vihm (vihmapiisad on mikrolainete suurep\xc3\xa4rased neelajad), veelgi rohkem aga peegeldit ja LNB-d katvad j\xc3\xa4\xc3\xa4kristallid ning eriti lumi. Signaali levi on h\xc3\xa4iritud ka \xc3\xa4ikese ajal._NEWLINE_Lisaks sellele on signaali edastamises kaks korda aastas hetkeline katkestus \xe2\x80\x93 siis kui p\xc3\xa4ikesekiired on t\xc3\xa4pselt selle geostatsionaarse tehiskaaslase taga, millele vastuv\xc3\xb5tuantenn on suunatud. See toimub kevaditi ja s\xc3\xbcgiseti keskp\xc3\xa4eval ja siis kuni kahen\xc3\xa4dalase ajavahemiku jooksul. Vastuv\xc3\xb5tt katkeb p\xc3\xa4ikeselt tulevate samasageduslike mikrolainete segava m\xc3\xb5ju t\xc3\xb5ttu.'