b'\n_START_ARTICLE_\nDollarti laht\n_START_SECTION_\nMerelt saamine ja merele kaotamine\n_START_PARAGRAPH_\nDollarti lahe tekitas 1277. aastal katastroofiline tormilaine, mis h\xc3\xb5lmas Reiderlandi piirkonna ja suuri osi Oldambti piirkonnast. \xc3\x9cleujutus uputas 43 kihelkonda ja p\xc3\xb5hjustas arvatavasti 80 000 inimese surma. Veel \xc3\xbcks tormilaine 1509. aastal laiendas veelgi Dollarti lahte, ujutades \xc3\xbcle rohkem kui 30 k\xc3\xbcla, ja 1520. aastal oli Dollart suurima ulatusega. 16. sajandist 20. sajandini v\xc3\xb5ideti 2/3 uppunud alast tagasi._NEWLINE_T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on kindlustamata kaldad kuulutatud maailma loodusp\xc3\xa4randiks, kuna need on igat liiki lindude ja teiste veeliste liikide paradiis.\n_START_SECTION_\nPiirivaidlus\n_START_PARAGRAPH_\nHolland ja Saksamaa ei n\xc3\xb5ustu piiri t\xc3\xa4pse kulgemisega l\xc3\xa4bi lahe, kuid nad on kokku leppinud mitten\xc3\xb5ustumisega, s\xc3\xb5lmides 1960. aastal lepingu, pannes v\xc3\xa4lja vastastikused kohustused. 2011. aasta paiku muutus territoriaalvaidlus oluliseks seoses Borkum Riffgati meretuulepargi plaanidega. K\xc3\xbcsimus territoriaalmere kasutamisest ja haldamisest 3 ja 12 meremiili vahel (kus tuulepark asub) lepiti 2014. aastal kokku uue lepinguga, milles m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleti "joon", kuigi piirivaidlus ise j\xc3\xa4i lahendamata.'