b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Georg Wilhelm Pezold\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Georg Wilhelm Pezold s\xc3\xbcndis Rakveres maakonnaarsti viielapselises peres. Ta sai p\xc3\xa4rast vanemate surma esialgu krahv Karl von Rehbinderi juures Virumaal Udriku m\xc3\xb5isas kodu\xc3\xb5petust, seej\xc3\xa4rel \xc3\xb5ppis alates 1808. aastast Tallinna toomkoolis ja aastatel 1812\xe2\x80\x931814 Tartu \xc3\x9clikooli arstiteaduskonnas. \xc3\x9clikooliajal avastas Pezold aga oma t\xc3\xb5elise kutsumuse \xe2\x80\x93 kunsti ning 1814. aastal siirduski koos Otto Friedrich Ignatiusega Berliini kunsti \xc3\xb5ppima. Seal tegid nad Johann Gottfried Schadowi \xc3\xb5petamisel tutvust tollase Berliini klassitsismiga. Aastatel 1815\xe2\x80\x931816 elas Pezold Viinis, kus \xc3\xb5ppis p\xc3\xb5gusalt Viini Kunstiakadeemias ja Caroline Pichleri ateljees. Aastatel 1817\xe2\x80\x931818 r\xc3\xa4ndas ta koos Ignatiuse ja Gustav Adolf Hippiusega Itaalias ning 1819\xe2\x80\x931820 Saksamaal ja \xc5\xa0veitsis, seej\xc3\xa4rel viibis veel Prantsusmaal, Inglismaal ja j\xc3\xa4lle Saksamaal. _NEWLINE_Aastast 1821 t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Eesti- ja Liivimaal, sealhulgas Tartus ja Riias portretistina. Aastatel 1824\xe2\x80\x931830 oli ta \xc3\xb5petaja Smoln\xc3\xb5i instituudis Peterburis, hiljem tegutses j\xc3\xa4lle Baltimail. 1837. aastal reisis ta Soomes ja Kesk-Euroopas, 1839. aastal sai Peterburi Kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse. Pezold osales 1842. aastal Eestimaa Kirjanduse \xc3\x9chingu asutamises, samast aastast t\xc3\xb6\xc3\xb6tas ta Peterburi \xc3\x9clikooli ning mere- ja pedagoogilise instituudi joonistus\xc3\xb5petajana.\n_START_SECTION_\nLooming\n_START_PARAGRAPH_\nViinis ja Itaalias tegi Pezold peamiselt maastikuvisandeid ja portreid, 1820. aastaist on teada mitmesuguseid rahvat\xc3\xbc\xc3\xbcpe kujutavad portreejoonistused. Ka \xc3\xb5limaalidest ja litograafiatest on tuntuimad portreed. T\xc3\xb5i \xc3\xbchena esimestest baltisaksa kunsti eesti, liivi ja ka soome ainestiku. Pezoldi v\xc3\xa4heste religiooniteemaliste maalide hulka kuuluvad T\xc3\xbcri P\xc3\xbcha Martini kiriku altarimaalid \xe2\x80\x9eKolgata\xe2\x80\x9c ja "P\xc3\xbcha \xc3\xb5htus\xc3\xb6\xc3\xb6maaeg" (1856). Teema poolest on \xe2\x80\x9eKolgata\xe2\x80\x9c t\xc3\xbc\xc3\xbcpiline n\xc3\xa4ide historitsismiperioodi altarimaalist.'