b'\n_START_ARTICLE_\nPeterburi Kunstide Akadeemia\n_START_PARAGRAPH_\nPeterburi Kunstide Akadeemia on 1757. aastal Peterburis asutatud kunsti\xc3\xb5ppeasutus.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nAkadeemia kasvas v\xc3\xa4lja Peterburi tr\xc3\xbckikoja juures tegutsenud joonistuskoolist, kus said \xc3\xb5petust raamatuillustraatorid. Ettepaneku luua Venemaa Kunstide Akadeemia tegi Senatile krahv Ivan Ivanovit\xc5\xa1 \xc5\xa0uvalov. Keisrinna Jelizaveta Petrovna kiitis m\xc3\xb5tte heaks. Akadeemia esimene direktor oligi krahv \xc5\xa0uvalov ning algul tegutses kool \xc5\xa0uvalovi majas Sadovaja t\xc3\xa4naval._NEWLINE_Aastal 1764, kui v\xc3\xb5imule oli juba tulnud Katariina II, kinnitas viimane akadeemia uue p\xc3\xb5hikirja ning nimetas joonistuskooli Venemaa kunstielu suunavaks Keiserlikuks Kunstiakadeemiaks. Seda loetakse ka akadeemia ametlikuks s\xc3\xbcnniajaks. Katariina II ukaasiga hakati ehitama ka akadeemia hoonet._NEWLINE_Akadeemias \xc3\xb5petati vene p\xc3\xa4ritoluga kunstnikele tol ajal eelistatud l\xc3\xa4\xc3\xa4nelikke kunstistiile ja t\xc3\xb6\xc3\xb6meetodeid. 1840. aastani tegutses akadeemia juures kasvatus- ja \xc3\xb5ppeasutus, kus said \xc3\xb5ppida igast seisusest lapsed (peale p\xc3\xa4risorjade)._NEWLINE_1859. aastal v\xc3\xa4lja antud p\xc3\xb5hikirja kohaselt j\xc3\xa4i akadeemia ilma omavalitsusest ja allutati Keiserliku \xc3\xb5ukonna ministeeriumile. _NEWLINE_Akadeemia oli v\xc3\xa4ga konservatiivne ning uuendustega kaasa ei l\xc3\xa4inud. 1863. aastal lahkus 14 akadeemia l\xc3\xb5petajat l\xc3\xb5put\xc3\xb6\xc3\xb6d tegemata, sest neil ei lubatud traditsioonilise m\xc3\xbctoloogilise stseeni asemel maalida vabalt valitud teemal. Lahkujad rajasid realistliku koolkonna, mille nimeks sai peredvi\xc5\xbenikud (Ivan Kramskoi, Vassili Perov, Arhip Kuind\xc5\xbei jt).\n_START_SECTION_\nAkadeemia reform aastatel 1893\xe2\x80\x931894\n_START_PARAGRAPH_\nAastatel 1893\xe2\x80\x931894 viidi ellu keiser Aleksander III otsuse kohaselt akadeemia reform. 15. oktoobril 1893 kinnitas keiser akadeemia uue p\xc3\xb5hikirja "Keiserliku Kunstide Akadeemia ajutine p\xc3\xb5hikiri". P\xc3\xb5hikiri j\xc3\xb5ustus 1894. aasta septembris. Uus p\xc3\xb5hikiri t\xc3\xb5i akadeemiale tagasi omavalitsuse._NEWLINE_Uue p\xc3\xb5hikirja kohaselt jagati akadeemia kaheks teineteisega tihedalt seotud asutuseks \xe2\x80\x93 kunstide akadeemiaks, mis t\xc3\xa4itis \xc3\xbchiskondlikku funktsiooni, ja k\xc3\xb5rgemaks kunstikooliks, mis tegutses \xc3\xb5ppeasutusena. _NEWLINE_Esimene neist \xe2\x80\x93 Keiserlik Kunstide Akadeemia (\xd0\x98\xd0\xbc\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x8f \xd1\x85\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2) \xe2\x80\x93 \xc3\xbchendas akadeemia au- ja tegevliikmeid, v\xc3\xa4ljapaistvaid kunstnikke, teadlasi, kunstiajaloolasi ja metseene, jagas (au)nimetusi, samuti tegeles kunstipoliitika k\xc3\xbcsimustega ja toetas kutsealast haridust. Akadeemias tegutses akadeemia n\xc3\xb5ukogu (\xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82) ja akadeemiline kogu (\xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xa1\xd0\xbe\xd0\xb1\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5). Viimase koosseisu kuulus president, asepresident, konverents-sekret\xc3\xa4r, 60 tegevliiget ja 20 auliiget._NEWLINE_Teine neist \xe2\x80\x93 Keiserliku Kunstide Akadeemia k\xc3\xb5rgem kunstikool (\xd0\x92\xd1\x8b\xd1\x81\xd1\x88\xd0\xb5\xd0\xb5 \xd1\x85\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd1\x83\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x89\xd0\xb5 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8 \xd0\x98\xd0\xbc\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd1\x85\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2) \xe2\x80\x93 oli maalikunsti, skulptuuri ja arhitektuuri k\xc3\xb5rgem kunstikool-instituut. Seniste klasside (\xc3\xb5ppej\xc3\xa4rkude) asemel avati k\xc3\xb5rgemas kunstikoolis meisterateljeed tuntud kunstnikega eesotsas (Ilja Repin, Vladimir Makovski, Ivan \xc5\xa0i\xc5\xa1kin, Arhip Kuind\xc5\xbei).\n_START_SECTION_\nVilistlasi\n_START_PARAGRAPH_\nPeterburi Kunstide Akadeemias on \xc3\xb5ppinud valdav osa vene maalikunstnikke, skulptoreid ja arhitekte, sealhulgas Ilja Repin, Vassili Perov, Vassili Surikov, Tarass \xc5\xa0evt\xc5\xa1enko, Andrei Voronihhin ja Vassili Stassov.\n_START_SECTION_\n\xc3\x95ppekava\n_START_PARAGRAPH_\nEsimesel \xc3\xb5ppeastmel \xc3\xb5piti nn originaaliklassis, kus kopeeriti originaaljoonistusi ja -grav\xc3\xbc\xc3\xbcre, sellele j\xc3\xa4rgnes kipsiklass, kus joonistati antiikskulptuuride kipskoopiate j\xc3\xa4rgi \xc3\xbcksikuid kehaosi. Kolmandaks tasemeks oli figuuriklass, kus joonistati antiikskulptuuride kipskoopiate j\xc3\xa4rgi tervikfiguure ning alles p\xc3\xa4rast selle l\xc3\xa4bimist asusid \xc3\xb5pilased \xc3\xb5ppeprogrammi neljandale astmele akti- ehk natuuriklassi. Inimese anatoomia tundma\xc3\xb5ppimine ja modelli joonistamine oli akadeemilise koolituse v\xc3\xa4ltimatu osa.\n_START_SECTION_\nEesti kunstnikud Peterburi Kunstide Akadeemias\n_START_PARAGRAPH_\nEesti kunst on akadeemiaga seotud eelk\xc3\xb5ige Johann K\xc3\xb6leri kaudu. K\xc3\xb6ler \xc3\xb5ppis akadeemias aastatel 1848\xe2\x80\x931857 ning aastast 1869 oli ta kunstiakadeemia \xc3\xb5ppej\xc3\xb5ud. Aastal 1861 p\xc3\xa4lvis ta akadeemiku tiitli. Samuti \xc3\xb5ppisid seal Kristjan Raud, August Jansen ja Amandus Adamson.\n_START_SECTION_\nKunstiakadeemia hoone\n_START_PARAGRAPH_\nKunstiakadeemia hoone on ehitatud Katariina II ukaasi alusel aastatel 1764\xe2\x80\x931788. Selle projekti autorid olid arhitektid Aleksandr Kokorinov ja Jean-Baptiste Vallin de la Mothe ning see oli esimene Venemaal p\xc3\xbcstitatud varaklassitsistlik hoone._NEWLINE_Kunstiakadeemia aadress on Universitetskaja nabere\xc5\xbenaja 17.'