b'\n_START_ARTICLE_\nMoskva barokk\n_START_PARAGRAPH_\nMoskva barokk, ka Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kinite barokk v\xc3\xb5i Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kinite stiil on omap\xc3\xa4rane vanavene ehitustraditsiooni ja barokkarhitektuuri s\xc3\xbcnteesiv segastiil, mis valitses Kesk-Venemaal 17. sajandi teisel poolel ja 18. sajandi alguses. Stiili nimetati 1920. aastatel Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kinite perekonna j\xc3\xa4rgi, kes p\xc3\xbcstitasid Venemaal esimesed kirikud selles stiilis.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nBarokkstiili m\xc3\xb5jud j\xc3\xb5udsid Venemaale Poolast Ukraina kaudu. Esimesed kirikud uues barokkstiilis ehitati rikkale vene kaupmehesuguv\xc3\xb5sale Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kinitele (kelle hulgast oli p\xc3\xa4rit ka Peeter I ema Natalja Kirillovna Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kina) kuuluvates maavaldustes. Need olid ehitatud punasest tellisest ja kaunistatud valgest lubjakivist detailidega. Kiriku kellatorn oli integreeritud fassaadi sisse, mitte ei asetsenud eraldi nagu varasemas Venemaa arhitektuuris enne 17. sajandit. Tavaliselt oli kellatorn k\xc3\xb5rgem kui tsentraalehitise p\xc3\xb5hiplaaniga kiriku kaheksanurkne kesktorn. Moskva \xc3\xbcmbrusest levis stiil Venemaal laiemalt._NEWLINE_Teatud sarnaseid jooni Moskva barokiga omab kitsalt regionaalne Stroganovide stiil, mis \xc3\xbchendab r\xc3\xbchma Uurali piirkonna kirikuhooneid._NEWLINE_18. sajandi algul asendub Nar\xc3\xb5\xc5\xa1kinite barokk l\xc3\xa4\xc3\xa4nelikuma Peetri barokiga (\xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xb1\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xba\xd0\xbe), 1730. aastatel Jelisaveta barokiga (\xd0\x95\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xb1\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xba\xd0\xbe, tuntuim esindaja Bartolomeo Rastrelli).'