b'\n_START_ARTICLE_\nTsement\n_START_SECTION_\nTsemendi keemiline koostis\n_START_PARAGRAPH_\nTsement on suhteliselt veekindel, eriti sulfaattsement, mida kasutatakse vesiehitistes, sest see sisaldab v\xc3\xa4he vees lahustuvaid aineid. Selle p\xc3\xb5hilised koostisosad on r\xc3\xa4nioksiid SiO\xe2\x82\x82, alumiiniumoksiid Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 ja raud(III)oksiid Fe\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, mille molekulid on seotud lubjamolekulidega. Tsemendi kivistumisel toimub \xc3\xbchinemine veega ehk h\xc3\xbcdratatsioon, mille k\xc3\xa4igus moodustuvad \xc3\xbchendid eelk\xc3\xb5ige r\xc3\xa4nioksiidiga. Kristalliseerumise tulemusena tekivad vees lahustumatud h\xc3\xbcdrosilikaadid.\n_START_SECTION_\nAntiikajal kasutatud alternatiivid tsemendi asemel\n_START_PARAGRAPH_\nTsemendiks peetakse produkti, milles lubi toimib peamise tsementeeriva ainena, aga lubi pole esimene materjal, mida on tsementeerumiseks kasutatud. Ass\xc3\xbc\xc3\xbcrlased ja bab\xc3\xbcloonlased kasutasid bituumenit, et p\xc3\xb5letatud telliseid v\xc3\xb5i alabastriplaate omavahel siduda. Egiptuses seoti kiviplokke omavahel m\xc3\xb6rdiga, mis koosnes liivast ja p\xc3\xb5letatud kipsist. Kips omakorda sisaldas tihti kaltsiumkarbonaati ehk lupja, mis oli seega tsementeeruvaks aineks._NEWLINE_Lupja kasutati ka Kreetal ja Vana-Kreekas. On leitud t\xc3\xb5endeid, et minoalased Kreetalt kasutasid purustatud potikilde kunstlikuks putsolaaniks h\xc3\xbcdraulilise tsemendi jaoks. T\xc3\xa4pselt pole teada, kus avastati, et segades h\xc3\xbcdratiseeritud mitteh\xc3\xbcdrauliline lubi ja putsolaan, moodustub h\xc3\xbcdrauliline side. Sellest segust tehtud betooni aga kasutasid vanad makedoonlased ja kolm sajandit hiljem suuremalt jaolt ka Rooma insenerid. Vanade roomlaste ja makedoonlaste tsemendikasutus kestis kuni suurte rahvaster\xc3\xa4nneteni, kus rooma tsement kadus kuni 18. sajandi esimese pooleni.\n_START_SECTION_\n18. sajand ja 19. sajand\n_START_PARAGRAPH_\nTsemendi tootmise tehnikaid arendasid 18. sajandi algul prantsuse ja inglise insenerid. Sealt edasi katsetati mitmeid meetodeid, et saada hea tsement ning 1824. aastal patenteeris Joseph Aspdin portlandtsemendi. Ta kutsus seda portlandtsemendiks sellep\xc3\xa4rast, et see meenutas v\xc3\xa4rvi poolest Portlandi saarel kaevandatud lubjakivi. Tegu oli esimese sammuga kaasaegse portlandtsemendi poole ning seda kutsuti ka proto-portlandtsemendiks. Aspdini meetodi puhul tehakse t\xc3\xa4pne kogus lubjakivi ja savi pulbriks, see p\xc3\xb5letatakse klinkriks ning jahvatatakse tsemendiks. Sellega v\xc3\xb5iks lugeda tema patenti oluliseks portlandtsemendi arengu etapis. 19. sajandil m\xc3\xa4ngis v\xc3\xa4ga t\xc3\xa4htsat rolli ka Isaac Charles Johnson, kes arendas portlandtsemendi tootmist edasi t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evasema tootmise poole. P\xc3\xb6\xc3\xb6rdahju v\xc3\xb5ttis kasutusele inglane Frederick Ransome, kes patenteeris seda t\xc3\xbc\xc3\xbcpi ahju 1885. aastal.\n_START_SECTION_\n20. sajand\n_START_PARAGRAPH_\n20. sajandi alguses hakati t\xc3\xb6\xc3\xb6stuslikult valmistama p\xc3\xb6\xc3\xb6rdahje, mis v\xc3\xa4hendasid tootmiskulusid ning t\xc3\xb5stsid tsemendi kvaliteeti.\n_START_SECTION_\nTsemenditootmise algus Eestis Kunda Tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse n\xc3\xa4itel\n_START_PARAGRAPH_\nKunda m\xc3\xb5isa omanik John Girard de Soucanton otsustas luua 1869. aastal Eestisse Venemaa kolmanda tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stustehase. 1870. aastal avati Kundas esimene \xc5\xa1ahtahjudega vabrik. Esimese tehase laiendus ehk teine tehas saadi valmis 1898. aastal. Uus tehas oli kaasaegsem nii tehnoloogialt kui ka seadmetelt. Samuti asendati senine tooraine lubjamergel lubjakiviga, sest seda leidus Kunda l\xc3\xa4hedal k\xc3\xbcllalt. 1912. aastal alustas t\xc3\xb6\xc3\xb6d kolmas tehas, mis t\xc3\xb6\xc3\xb6tas juba p\xc3\xb6\xc3\xb6rdahjudega. Sellega seoses ei olnud enam teist tehast vaja ja seal hakati j\xc3\xa4rk-j\xc3\xa4rgult t\xc3\xb6\xc3\xb6d l\xc3\xb5petama. Kolmas tehas kasutas algselt k\xc3\xbctuseks kivis\xc3\xbctt, hiljem aga mindi t\xc3\xa4ielikult \xc3\xbcle p\xc3\xb5levkivile. 1965. aastal suleti l\xc3\xb5plikult kolmas tehas. Neljas ehk k\xc3\xb5ige uuem ja siiani kasutuses olev tehas valmis neljas etapis ja l\xc3\xb5plikult 1974. aastal. 1992. aastal v\xc3\xb5ttis tsemenditehase tootmise \xc3\xbcle vana ettev\xc3\xb5te v\xc3\xa4liskapitali osalusega AS Kunda Nordic Tsement. AS Kunda Nordic Tsement tegutseb praeguseni.\n_START_SECTION_\nTsemendi f\xc3\xbc\xc3\xbcsikalised omadused\n_START_PARAGRAPH_\nTsement erineb p\xc3\xb5him\xc3\xb5tteliselt teistest sideainetest (kips, kustutamata ja kustutatud lubi), mis kas k\xc3\xb5venevad ainult \xc3\xb5hu k\xc3\xa4es v\xc3\xb5i j\xc3\xa4tkavad k\xc3\xb5venemist \xc3\xb5hu k\xc3\xa4es k\xc3\xb5venemise j\xc3\xa4rel niiskuse k\xc3\xa4tte sattudes._NEWLINE_Tsemendi p\xc3\xb5hin\xc3\xa4itajad on tugevusklass, eeltugevus, normtugevus ja tardumise algus._NEWLINE_Tsemendi mark ja tugevusklass m\xc3\xa4\xc3\xa4ratakse tsementm\xc3\xb6rdist (vahekorras 1:3 tsemendist ja kvartsliivast) valmistatud 2 ja 28 p\xc3\xa4eva vanuste 40\xc3\x9740\xc3\x97160\xc2\xa0mm m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega katsekehade testimise abil. Test seisneb katsekeha allutamises survele 10\xe2\x80\x9360 MPa sammuga 10 MPa. Vastavalt sellele, missugusele survele katsekeha vastu peab, saadakse tugevusklass ja mark vahemikus 100\xe2\x80\x93600. Mark ja tugevusklass erinevad \xc3\xbcksteisest selle poolest, et mark n\xc3\xa4itab keskmist survet, millele katsekeha vastu peab, tugevusklass seevastu n\xc3\xa4itab, millisele survele peab vastu 95% katsekehadest. Seet\xc3\xb5ttu on tsemendi mark tavaliselt k\xc3\xb5rgem kui tugevusklass.\n_START_SECTION_\nOhutus\n_START_PARAGRAPH_\nTsemendikottidel on \xc3\xbcldjuhul olemas tervist ja ohutust puudutavad sildid, sest tsement on tugeva leelisusega ja tsementeerumise protsess on eksotermiline. M\xc3\xa4rg tsement on v\xc3\xa4ga s\xc3\xb6\xc3\xb6vitav ja leeliseline (vee pH=13,5), mist\xc3\xb5ttu nahale sattudes tuleb see kohe veega maha pesta, et v\xc3\xa4ltida naha\xc3\xa4rritust v\xc3\xb5i p\xc3\xb5letushaavu. Sarnaselt m\xc3\xa4rja tsemendiga v\xc3\xb5ib kuiv tsemendipulber \xc3\xa4rritada limaskesti, n\xc3\xa4iteks hingamisteid v\xc3\xb5i silmi. M\xc3\xb5ned j\xc3\xa4lgelemendid, n\xc3\xa4iteks kroom, v\xc3\xb5ivad p\xc3\xb5hjustada allergilist dermatiiti, mis tuleneb toormaterjali ebapuhtusest tsemendi tootmisel. Tsemendile lisatakse tihti ka redutseerivaid aineid, nagu n\xc3\xa4iteks raudsulfaat (FeSO\xe2\x82\x84), mis aitab kantserogeenset kuuevalentset kromaati (CrO42-) kolmevalentseks kroomiks muuta, mis on kroomi v\xc3\xa4hem m\xc3\xbcrgine olek. K\xc3\xb5ik, kes tsemendiga kokku puutuvad, peavad kandma ette n\xc3\xa4htud kaitsevahendeid, nagu n\xc3\xa4iteks kindaid ja muud kaitsevahendite hulka kuuluvat. Arendamisel on ka v\xc3\xb5rdlemisi v\xc3\xa4ikse leelisusega tsemente (pH<11).\n_START_SECTION_\nTsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stuse m\xc3\xb5ju keskkonnale\n_START_PARAGRAPH_\nTsemendi tootmine avaldab m\xc3\xb5ju keskkonnale selle igas tootmisetapis. Selle hulka v\xc3\xb5ib lugeda tolmu, gaase, m\xc3\xbcra ja vibratsiooni, mis tekivad suurte masinate kasutusega ja tehes plahvatust\xc3\xb6id kaevandustes. Samuti kannatavad kaevandamise all looduslikud alad. Kaevandamisel ja l\xc3\xb5hkamisel on laialt kasutusele v\xc3\xb5etud ka seadmeid, mis v\xc3\xa4hendavad tolmu levikut ning \xc3\xbchtlasi on hakatud rohkem kasutusele v\xc3\xb5tma seadmeid, mis koguvad ja eraldavad heitgaase, et puhtasse \xc3\xb5hku p\xc3\xa4\xc3\xa4seks v\xc3\xa4hem m\xc3\xbcrgiseid kemikaale. P\xc3\xa4rast kaevanduste sulgemist kaevandused rekultiveeritakse v\xc3\xb5i taastatakse v\xc3\xb5imalikult loodusl\xc3\xa4hedasse olekusse, mis oli enne kaevandamist.\n_START_SECTION_\nCO2 emissioon\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xbcsiniku sisaldus tsemendis v\xc3\xb5ib varieeruda ~ 5\xe2\x80\x938%, kus esimesel juhul on tsementi kasutatud ehitistes ja teisel juhul teet\xc3\xb6\xc3\xb6del. Tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stuses vabaneb CO\xe2\x82\x82 atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri nii otseselt kaltsiumkarbonaadi kuumutamisel, saades lupja ja CO\xe2\x82\x82- kui ka kaudselt, kui on vaja tootmisel kasutada energiat, mis eraldab CO\xe2\x82\x82. Tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stus eraldab umbes 5% inimtegevusest p\xc3\xb5hjustatud s\xc3\xbcsinikdioksiidist, millest 50% tuleneb keemilistest protsessidest tootmise k\xc3\xa4igus ja 40% k\xc3\xbctuste p\xc3\xb5letamisest._NEWLINE_CO\xe2\x82\x82 hulk, mida tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stus tekitab, on 900\xc2\xa0kg CO\xe2\x82\x82 1000\xc2\xa0kg toodetud tsemendi kohta. Alates 1970. aastatest on Euroopa Liidus kahandatud energia tarbimist klinkri valmistamiseks ligikaudu 30%._NEWLINE_Lubjakivist tsemendi tootmisel v\xc3\xa4heneb lubjakivi mass tunduvalt, sest sellest tulenevast keemilisest reaktsioonist eraldub suurel hulgal s\xc3\xbcsinikdioksiidi. Majanduslikult on kasulikum tsemendit\xc3\xb6\xc3\xb6stuseid asutada l\xc3\xa4hemale lubjakivikarj\xc3\xa4\xc3\xa4ridele kui tarbijaskonnale. See s\xc3\xa4\xc3\xa4stab raskete toormaterjalide transpordikulu, mis tuleneb toormaterjali toomisest kaugemalt ning muudest sellega seonduvatest kuludest._NEWLINE_Teatud rakendustel imab lubjam\xc3\xb6rt endasse sama koguse s\xc3\xbcsinikdioksiidi kui eraldus selle tootmisel. Samuti on lubjam\xc3\xb6rdi tootmine v\xc3\xa4hem energiakulukam kui t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eva tsemendi tootmine. Novacem ja Eco-cement on firmad, mis tegelevad uut t\xc3\xbc\xc3\xbcpi tsemendi tootmisega. Nende toodetud tsement imab endasse s\xc3\xbcsinikdioksiidi samal ajal, kui tsement k\xc3\xb5veneb. \xc3\x9cks energias\xc3\xa4\xc3\xa4stlikke viise on kasutada ka Kalina ts\xc3\xbcklit ehk soojust, mis tekib maap\xc3\xb5ues.\n_START_SECTION_\nRaskmetallid \xc3\xb5hus\n_START_PARAGRAPH_\nKuumutades lubjakivi ja savimineraale tekivad teatud juhtudel gaasid, mis sisaldavad raskmetalle. Need raskmetallid tulenevad tooraine koostisest ja p\xc3\xa4ritolust. M\xc3\xbcrgisemad neist on n\xc3\xa4iteks tallium, kaadmium ja elavh\xc3\xb5be. Raskmetalle leidub t\xc3\xbc\xc3\xbcpilistes rauasulfiidides nagu n\xc3\xa4iteks p\xc3\xbcriidis, sfaleriidis ja galeniidis. Neid sulfiide leidub aga ka tsemendi tooraines (settekivimeis nagu lubjakivi) sekundaarsete mineraalidena. Paljudes riikides on raskmetallide emissioon kindlate seadustega reguleeritud. Alates 2011. aastast v\xc3\xb5ib seaduslikult USA tsemendiahjudest rohkem m\xc3\xbcrkaineid atmosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri paisata kui ohtlike j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete p\xc3\xb5letamisega.\n_START_SECTION_\nTaaskasutus Eestis Kunda n\xc3\xa4itel\n_START_PARAGRAPH_\nAS Kunda Nordic Tsement on kaasanud oma t\xc3\xb6\xc3\xb6sse ka j\xc3\xa4\xc3\xa4tmete kasutamise ressursina. Fossiilk\xc3\xbctuseid on klinkriahjudes asendatud alternatiivk\xc3\xbctustega ning sellega on asendatud 32,4% tootmisprotsessi soojusenergia vajadusest. Sellega aga on kaasnenud teiselt poolt suurem k\xc3\xbcttevajadus, sest alternatiivk\xc3\xbctused annavad v\xc3\xa4hem energiat.'