b'\n_START_ARTICLE_\nPercy John Heawood\n_START_PARAGRAPH_\nPercy John Heawood (8. september 1861 Newport, Shropshire \xe2\x80\x93 24. jaanuar 1955 Durham) oli \xc3\x9chendkuningriigi matemaatik._NEWLINE_Ta omandas hariduse Ipswichi Queen Elizabeth\'s Schoolis ja Exeter College\'is Oxfordis._NEWLINE_Kogu tema t\xc3\xb6ine tegevus m\xc3\xb6\xc3\xb6dus Durhami \xc3\xbclikoolis, kuhu ta oli 1885. aastal \xc3\xb5ppej\xc3\xb5uks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud. Ta pidas ka mitmesuguseid muid ameteid. Teda autasustati panuse eest Durhami ajaloolise kindluse kaitsmisel._NEWLINE_Pea kogu oma elu p\xc3\xbchendas ta neljav\xc3\xa4rviprobleemi lahendamisele. 1890. aastal avastas vea selle 11 aastat kehtivaks peetud Alfred Kempe t\xc3\xb5estuses. Sellega oli neljav\xc3\xa4rviprobleem uuesti avatud ning Heawood p\xc3\xbcstitas ka \xc3\xbche lihtsama \xe2\x80\x93 viiev\xc3\xa4rviprobleemi. Probleemi t\xc3\xb5estuseni j\xc3\xb5uti alles 1976. aastal._NEWLINE_Kolleeg G. A. Dirac iseloomustab teda nii: "V\xc3\xa4limuselt, k\xc3\xa4itumiselt ja m\xc3\xb5ttelaadilt oli Heawood ekstravagantselt ebatavaline inimene. Tal olid v\xc3\xa4gevad vuntsid, veidi k\xc3\xbc\xc3\xbcrus hoiak. Tavaliselt kandis ta iidselt kujundatud riietust ja k\xc3\xa4ekotti. Tema k\xc3\xb5nnak oli peen ja kiirustav, ja sageli saatis teda koer, kes oli lubatud ka tema loengutele. Tema l\xc3\xa4bin\xc3\xa4htav siirus, vagadus ja heas\xc3\xbcdamlikkus, ja tema ekstsentrilisus ning harukordne segu naiivsusest ja nutikusest tagasid tema vastu mitte ainult lummava huvi, vaid ka kolleegide austuse."  Talle meeldis ka maat\xc3\xb6id teha, tema huvideringi kuulus heebrea keel._NEWLINE_Durhami \xc3\xbclikool tunnustab igal aastal \xc3\xbcht edukat matemaatikatudengit Heawoodi preemiaga.'