b'\n_START_ARTICLE_\nEestlased\n_START_SECTION_\nEestlased vanades allikates\n_START_PARAGRAPH_\nEestlastega seostuvad L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere rahvaste kohta k\xc3\xa4ivad etnon\xc3\xbc\xc3\xbcmid Ostiatoi (Pytheas, 320 eKr), Aestyi (Diodoros, 20 eKr), Aestiorum gentes (Tacitus, 1. sajand), samuti Aistorum (Jordanes, 6. sajand), Haestii (Cassiodorus, 6. sajand), Aestii (poeem Widsith, 9. sajand), Estonum (Saxo Grammaticus, 12. sajand), Estones (Henriku Liivimaa kroonika, 13. sajand), Eistr (Snorri Strurluson, Heimskringla, 13. sajand) ja Eisten (Liivimaa vanem riimkroonika, 13. sajandi l\xc3\xb5pp)._NEWLINE_Vene \xc3\xbcrikutes kasutatakse eestlaste ja vadjalaste kohta nimetust "\xd1\x87\xd1\x83\xd0\xb4\xd1\x8c". T\xc5\xa1uude on mainitud Nestori kroonikas varjaagide maksualustena 859. aastal, Rjuriku \xc3\xbche kutsujana Novgorodi v\xc3\xbcrstiks 862. aastal, v\xc3\xbcrst Olegi (Helge) Smolenski s\xc3\xb5jaretke kaaslastena 882. aastal, Jaroslav Targa vastastena 1030. aasta s\xc3\xb5jaretkel jne. Setud on tuntud Vene kroonikais Pihkva t\xc5\xa1uudidena._NEWLINE_Henriku Liivimaa kroonikas on eestlased (Estones) selgelt eristatud liivlastest (Lyvones), semgalitest (Semigallis), leedulastest (Letones), l\xc3\xa4tlastest (Letthi), latgalitest (Letigallis), kuralastest (Curones) ja teistest._NEWLINE_Samas ka eestlased ise jagunevad kroonikas ugalasteks (Ugaunensis), sakalasteks (Saccalensis), saarlasteks (Osiliensis), revalasteks (Revelenses), harjulasteks (Harionenses), j\xc3\xa4rvalasteks (Gerwanenses), virulasteks (Virones) ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nlasteks-ridalasteks (Rotalienses), kokku kaheksa suuremat._NEWLINE_Ugalased, sakalased, saarlased, revalased, harjulased, j\xc3\xa4rvalased, virulased ja ridalased on t\xc3\xb5en\xc3\xa4oliselt h\xc3\xb5imud, kellele kuulus suurem mitme k\xc3\xbclakonnaga (kyl\xc3\xa6gund) maa (provincia). Taoline etnilis-territoriaalne jaotus s\xc3\xa4ilis p\xc3\xb5hijoontes sajandeid. Suhteliselt \xc3\xbchtseks rahvuseks hakkasid eestlased kujunema 19. sajandil rahvusliku \xc3\xa4rkamise ajel.\n_START_SECTION_\nEestlaste kujunemine\n_START_PARAGRAPH_\nEestlased on Eestisse eri aegadel tulnud inimr\xc3\xbchmade t\xc3\xa4naseni eba\xc3\xbchtlane sulam._NEWLINE_Kuni 1940. aastateni peeti eestlasi teaduslikus kirjanduses kollasesse rassi kuuluvateks. 1911. aasta Encyclopedia Britannica v\xc3\xa4ljaandes on eestlaste kohta muuseas \xc3\xb6eldud: Nende l\xc3\xbchike kasv, puuduv habe, viltused silmad, lai n\xc3\xa4gu, madal otsmik ja v\xc3\xa4ike suu on nende Uurali-Altai ja mongoliidse p\xc3\xa4ritolu selged rassitunnused. Peale selle on neil k\xc3\xa4ngunud kasv, pikad k\xc3\xa4ed ja peened l\xc3\xbchikesed jalad. T\xc3\xa4naste arusaamade j\xc3\xa4rgi kuuluvad l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-eestlased p\xc3\xb5hja ehk l\xc3\xa4\xc3\xa4ne-balti ja idapoolsed ida-balti europiidsesse rassit\xc3\xbc\xc3\xbcpi. Kumbki kujunes k\xc3\xbcmne tuhande aasta jooksul Eesti pinnale r\xc3\xa4nnanud europiidsete ja \xc3\xbche arktilise segat\xc3\xb5u segunemise tulemusena._NEWLINE_Vanimad ja esimestena p\xc3\xa4rast j\xc3\xa4\xc3\xa4 taandumist tulnud inimesed (Kunda 9000\xe2\x80\x935000 eKr, hiljem Narva kultuur, 5000\xe2\x80\x934000 eKr, k\xc3\xbctid, kalastajad ja korilased) olid kahte t\xc3\xbc\xc3\xbcpi. \xc3\x9ched olid pikapealised, pika, kitsa ja k\xc3\xb5rge koljuga, k\xc3\xb5rge ninajuurega, tugevasti etteulatuva ninaga, k\xc3\xb5rge ja m\xc3\xb5\xc3\xb5dukalt laia n\xc3\xa4oga pikapealised europiidid. Tunnused osutavad edelapoolsele p\xc3\xa4ritolule, praeguse Taani piirkonnast. Teine europiidne t\xc3\xbc\xc3\xbcp (leiud dateeritud V aastatuhande l\xc3\xb5ppu kuni V aastatuhande algusse eKr) oli l\xc3\xbchema peaga, madalama ja laiema n\xc3\xa4oga ja v\xc3\xa4hem etteulatuva ninaga, mis viitab mitte eriti tugevale mongoliidsele lisandile (K. Mark). Kuid mongoliidsed tunnused v\xc3\xb5ivad p\xc3\xa4rineda kromanjoonlastest arktilistelt europiididelt, kelle p\xc3\xb5hitoiduks oli liha._NEWLINE_Nende j\xc3\xa4rel ilmusid Eesti ja naaberaladele uued asukad (kammkeraamika kultuur, 4000\xe2\x80\x931800 eKr, taas k\xc3\xbctid, kalastajad ja korilased). Need inimesed kuulusid protolaponoidsesse t\xc3\xbc\xc3\xbcpi. Neil olid lamedamad n\xc3\xa4od, kesk- v\xc3\xb5i l\xc3\xbchipealisus, madalav\xc3\xb5itu ninajuur, suhteliselt v\xc3\xa4he etteulatuv, v\xc3\xb5rdlemisi lai ja madal nina. Nad v\xc3\xb5isid tulla nii Karjala, Ukraina kui ka Kasahstani poolt. Kohalikega \xc3\xbchised asulad ja matmispaigad viitavad rahulikule l\xc3\xa4bisaamisele ja j\xc3\xa4rkj\xc3\xa4rgulisele segunemisele._NEWLINE_Peagi tuli Baltimaile uus sisser\xc3\xa4ndajate laine, (venekirve ehk n\xc3\xb6\xc3\xb6rkeraamika kultuur, 3000\xe2\x80\x931800 eKr, loomakasvatajad, algelised p\xc3\xb5llupidajad). Nad olid massiivset protoeuropiidset t\xc3\xbc\xc3\xbcpi, v\xc3\xa4ga pikapealised, k\xc3\xb5rge koljuga, k\xc3\xb5rge ja keskmise laiusega n\xc3\xa4oga. Oletatakse nende l\xc3\xb5unapoolset p\xc3\xa4ritolu, kas Ida-Preisist v\xc3\xb5i Volga \xc3\xbclemjooksult. Tulnukad k\xc3\xa4itusid kohalike suhtes s\xc3\xb5jakalt, hoidusid esialgu eraldi._NEWLINE_L\xc3\xa4ti teadlaste (R. Denisova, R. Gravere jt) arvates j\xc3\xa4rgnes 1300. aasta paiku eKr venekirvekultuuri h\xc3\xb5imude sisser\xc3\xa4ndele veel \xc3\xbche rahva sisser\xc3\xa4nne. Nad olid pisemat kasvu peene kondiga (mehed olid kohalike naiste m\xc3\xb5\xc3\xb5tu) ja auklike hammastega (kohalikud kaariest ei tundnud) l\xc3\xb5unapoolsete p\xc3\xb5lluharijatega sarnased europiidid. Peamiselt kitsa n\xc3\xa4o poolest eristatavad sisser\xc3\xa4ndajad erinesid m\xc3\xa4rgatavalt varem saabunud laian\xc3\xa4olistest._NEWLINE_I aastatuhandet eKr iseloomustas saarlaste ja randlaste tihe l\xc3\xa4bik\xc3\xa4imine Kesk-Rootsiga, millega kaasnes skandinaavlaste asumine saartele ja Eesti rannikule. P\xc3\xb5hjarassi kuuluvad madala koljuk\xc3\xb5rgusega tulnukad olid suhteliselt pikapealised, kitsa ja k\xc3\xb5rge n\xc3\xa4oga suurekasvulised inimesed. Levisid l\xc3\xa4\xc3\xa4nep\xc3\xa4rased kivikirstkalmed, hiljem tarandkalmed. Sama t\xc3\xbc\xc3\xbcpi inimeste osat\xc3\xa4htsust suurendas hiljem viikingiaeg ja rannarootslaste asumine Eesti saartele ja rannikualadele. Kivikirstkalmetest leitud \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt massiivsed, pikapealised, k\xc3\xb5rge ja v\xc3\xa4ga laia n\xc3\xa4oga europiidsed koljud meenutavad aga Skandinaavia ja Taani kiviaja vanimate asukate koljusid ning erinevad venekirvekultuuri kandjate koljudest._NEWLINE_I aastatuhande teisel poolel ja II aastatuhande alguses suurenes Kirde- ja Kagu-Eestis Narva j\xc3\xb5e ja Pihkva Emaj\xc3\xb5e tagant sisser\xc3\xa4nnanud t\xc5\xa1uudide (vadjalaste ja setude) osakaal. Nad olid valgemere-balti rassit\xc3\xbc\xc3\xbcpi keskmist kasvu inimesed, l\xc3\xbchipealised, laiema ja madalama n\xc3\xa4oga, nina paljudel l\xc3\xbchike ja n\xc3\xb5gusa seljaga._NEWLINE_Antropoloogiliste t\xc3\xbc\xc3\xbcpide pikaajalise, kuid eba\xc3\xbchtlase segunemise tulemusel jagunes Eesti rahvastik kaheks enam-v\xc3\xa4hem v\xc3\xb5rdseks osaks. Idapoolseid iseloomustavad l\xc3\xbchipealisus, madalam ja laiem n\xc3\xa4gu ning ka l\xc3\xbchem kasv, verer\xc3\xbchmade erinev osakaal, samuti rida tunnuseid hammaste ehituses._NEWLINE_Saarlastel ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nlastel kujunes teine, l\xc3\xa4\xc3\xa4nebalti rassit\xc3\xbc\xc3\xbcp. Nad kujunesid pikkadeks, suhteliselt pikapealisteks ja k\xc3\xb5rgen\xc3\xa4olisteks, mis oli iseloomulik nii Kunda kultuuri algasukaile kui venekirvekultuuri kandjatele ja skandinaavlastele._NEWLINE_II aastatuhande alguseks oli eestlaste antropoloogiline pilt enam-v\xc3\xa4hem v\xc3\xa4lja kujunenud. Hilisemate rahvar\xc3\xa4nnete, n\xc3\xa4lgade, taudide, s\xc3\xb5dade m\xc3\xb5ju sellele oli v\xc3\xa4ike. Rahvas p\xc3\xbcsis kuni XX sajandi alguseni oma vanade k\xc3\xbclakondade alusel moodustatud kihelkondade piires, kust v\xc3\xb5eti ka naisi. Alles linnastumine ja suurenenud liikumine lasid vabaks rahvasisese t\xc3\xb5ulise segunemise._NEWLINE_Eesti Biokeskuse geneetikute s\xc3\xb5nul on praeguste eestlaste geneetiline taust kujunenud mitme eri aegadel L\xc3\xa4\xc3\xa4nemere kaldale j\xc3\xb5udnud inimr\xc3\xbchma segunemisel ja p\xc3\xbcsinud enam-v\xc3\xa4hem muutumatuna rauaajast alates.\n_START_SECTION_\nEestlaste DNA-genealoogia\n_START_PARAGRAPH_\n2012. aastal eestlaste teadaolev jaotus mees- ja naisliini pidi on v\xc3\xb5etud eri allikaist ja kajastab ligikaudseid vahekordi. Allikais leidub ka t\xc3\xa4psemaid andmeid, kuid need on sageli mitme protsendi v\xc3\xb5rra erinevad._NEWLINE_Meesliini pidi (t\xc3\xa4hed-numbrid t\xc3\xa4histavad \xc3\xbchise esiisa j\xc3\xa4rglasi) jagunevad eestlased Y-kromosoomi j\xc3\xa4rgi haplogruppidesse N1c1a 34\xe2\x80\x9340,6%, R1a1 32\xe2\x80\x9337,3%, I 18\xe2\x80\x9318,6% (sh I1 15%), R1b 8\xe2\x80\x939%, t\xc3\xbchise osakaaluga E1b1b, J, T(+L) ja Q jne._NEWLINE_Eestlastele l\xc3\xa4hedane Y-DNA haplogruppide jaotus esineb Soome, L\xc3\xa4ti, Leedu, Karjala ja P\xc3\xb5hja-Vene (soome-ugri rahvaste asualade) meestel._NEWLINE_Naisliini pidi (t\xc3\xa4hed-numbrid t\xc3\xa4histavad \xc3\xbchist esiema) jagunevad eestlased mtDNA haplogruppidesse_NEWLINE_H 43,5\xe2\x80\x9349,3% (neist H1+H3 19%), U 24,5\xe2\x80\x9326,9% (sh U4 5,7% U5a 10%, U5b 4,3%), J 10\xe2\x80\x9310,3%, T 7,8\xe2\x80\x938,0%, samuti v\xc3\xa4hesel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral V, K, I, W, X2 (Eupedia, 2013)._NEWLINE_Eesti naiste ja nende laste (ka soomlaste ja saamide) jagunemist mtDNA haplogruppide j\xc3\xa4rgi iseloomustab k\xc3\xb5rge U-liini esindatus. Teiste liinide osakaalu poolt on eestlased, soomlased ja saamid \xc3\xbcsna erinevad.\n_START_SECTION_\nEestlased Liivimaa vanemas riimkroonikas\n_START_PARAGRAPH_\n13. sajandi l\xc3\xb5pus kirjutatud Liivimaa vanem riimkroonika kirjeldab Liivimaa ristis\xc3\xb5ja eelseid eestlasi j\xc3\xa4rgnevalt: "Eestlased on samuti paganad, neil on palju mehepoegi. See tuleb sellest, et nende maa on suur ja nii kaugele ulatuv, et ma ei suuda seda t\xc3\xa4ielikult kirjeldada. Neil on hulgaliselt vapraid mehi ja ise\xc3\xa4ranis palju maad, rohkem ei taha ma teile sellest r\xc3\xa4\xc3\xa4kida."\n_START_SECTION_\nEestlased Balthasar Russowi pilgu l\xc3\xa4bi\n_START_PARAGRAPH_\nBalthasar Russowi Liivimaa kroonikas oli mainitud j\xc3\xa4rgnevat:_NEWLINE_Kohtupidamine_NEWLINE_... oli igal aadlikul oma m\xc3\xb5isas iseoma m\xc3\xb5isakohus, mis tohtis m\xc3\xb5ista poomisele ja hukkamisele; ja kui kurjategija tabati aadliku maa-alal, siis ei antud teda mitte tema \xc3\xbclemuse k\xc3\xa4tte, vaid sellele aadlikule \xc3\xbcle, kelle piirides teda tabati. Ning kui teda tema teo j\xc3\xa4rgi pidi karistatama, siis kutsus see aadlimees m\xc3\xb5ningaid teisi aadlist koos m\xc3\xb5nede k\xc3\xb5ige vanemate talumeestega enda poole m\xc3\xb5isa. Siis v\xc3\xb5ttis see m\xc3\xb5isa junkur oma kutsutud s\xc3\xb5pradega koos istet ja k\xc3\xa4skis kurjategija ette tuua. P\xc3\xa4rast kaebust ei langetanud aadlikud mehed, kes kohtus istusid, otsust, vaid vaikisid hoopis, sest k\xc3\xb5ige vanematel talumeestel tuli maa vana kombe kohaselt \xc3\xb5igust m\xc3\xb5ista ja otsus kurjategija kohta teha._NEWLINE_Naisepidamine_NEWLINE_... ei olnud see m\xc3\xb5istmatute mittesaksa talumeeste juures mingi h\xc3\xa4bi, kes s\xc3\xa4\xc3\xa4rast soodoma ja liiderlikku hooraelu elasid, nagu seda \xc3\xbchegi teise rahva juures kogu ristirahva seas hullemini ei tehtud. Sest suurema hulga seas ei olnud tavaks abieluseis. Kui nimelt m\xc3\xb5ne talumehe naine vanaks v\xc3\xb5i haigeks j\xc3\xa4i v\xc3\xb5i talle muidu kauemini ei sobinud, siis t\xc3\xb5ukasta selle naise endast \xc3\xa4ra ja v\xc3\xb5ttis j\xc3\xa4lle uue. Ja kui neilt p\xc3\xa4riti v\xc3\xb5i neid m\xc3\xb5ne poolt noomiti, et nad sel viisil v\xc3\xa4ljaspool abieluseisu elavat, siis andsid m\xc3\xb5ningad neist s\xc3\xa4\xc3\xa4rast vastuseks: see olevat vana Liivimaa komme, n\xc3\xb5ndaviisi olevat ka nende isad talitanud._NEWLINE_Veritasu_NEWLINE_... ka pidasid talupojad Liivimaal enda vahel paganlikku ja ebakristlikku korda, mille p\xc3\xa4rast aga talupoegi nii r\xc3\xa4ngasti s\xc3\xbc\xc3\xbcdistada ei saa nagu h\xc3\xa4rrasid, kes seda lubasid. Sest kui keegi maamees maha l\xc3\xb6\xc3\xb6di ja surmati, siis tarvitasid tapetu l\xc3\xa4himad sugulased omaenda \xc3\xb5igust ja hukkasid jalamaid tapja ise \xc3\xa4ra ilma kohtuotsuse ja m\xc3\xb5\xc3\xb5gatimukata sealsamas, kus nad ta k\xc3\xa4tte said, vaatamata sellele, et ta ehk ennast ainult kaitsnud oli. Ning kui \xc3\xb5iget tapjat ei tabatud, siis tuli sagedasti l\xc3\xa4hemal sugulasel, jah, lapselgi h\xc3\xa4llis isa s\xc3\xbc\xc3\xbcd tasuda._NEWLINE_Jaanip\xc3\xa4ev_NEWLINE_...p\xc3\xbcha Ristija Johannese p\xc3\xa4eval Pirita kloostri juures tohutu j\xc3\xa4ledus patukustutuse kirjade p\xc3\xa4rast, kuhu sel ajal suur rahvasumm sakslasi ja mittesakslasi kauge maa tagant hulkade kaupa kokku tuli. Mittesaksa talupojad l\xc3\xa4ksid sinna patukustutuse, v\xc3\xa4\xc3\xa4rjumala-austuse ja ebausu p\xc3\xa4rast, saksa aadlikud aga oma \xc3\xa4rakaranud talupoegade p\xc3\xa4rast, neid seal otsima ja tabama, ning kodanikud koos igasgu linnarahvaga sealse suure iga-aastase k\xc3\xb5mu p\xc3\xa4rast. Siis veeti sinna ka palju vaate \xc3\xb5lut Tallinnast ja k\xc3\xb5ikidest \xc3\xbcmbruskonna k\xc3\xb5rtsidest ja k\xc3\xbcladest. Ja kui talupojad, nende naised ja t\xc3\xbcdrukud altarile panid oma ohvreid vahak\xc3\xbc\xc3\xbcnalde, vahast tehtud hobuste, h\xc3\xa4rgade, vasikate ja lammaste n\xc3\xa4ol, et nende karjaloomad h\xc3\xa4sti kosuksid ja terved oleksid, siis keerutasid naised \xc3\xbcht killingut v\xc3\xb5i penni kolm korda \xc3\xbcmber pea ja viskasid selle siis altarile ning l\xc3\xa4ksid minema. Ja kui nad s\xc3\xa4\xc3\xa4raselt olid oma arvatava jumalateenistuse \xc3\xa4ra pidanud \xe2\x80\x93 mihukeseks ohjeldamatuseks siis lahti l\xc3\xa4ks lakkumise, priiskamise, laulmise, karglemise ja tantsimisega ja missugust \xc3\xbclem\xc3\xa4\xc3\xa4rast sinna tervelt maalt kogunenud suurt torupillide narinat kuuldi, samuti, mis k\xc3\xb5lvatust, hooramist, kiskumist ja tapmist ning kohutavat-jubedat ebajumala-teenistust sealsamas toimus, seda ei suuda \xc3\xbckski inimene k\xc3\xbcllaldaselt uskuda.\n_START_SECTION_\nEestlased Karl Feyerabendi pilgu l\xc3\xa4bi (1797)\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Feyerabend on eestlaste kohta kirjutanud j\xc3\xa4rgnevat:_NEWLINE_\xe2\x80\x93 Mis eestlaste kehaehitusse puutub, siis kuuluvad nad keskmisse inimt\xc3\xb5ugu, mida ei saa nimetada ei v\xc3\xa4ga ilusaks ega ka mitte p\xc3\xa4ris inetuks. Nad on keskeltl\xc3\xa4bi harilikust mehest natuke v\xc3\xa4iksemad. Kogu nende keha on kokkusurutud ja k\xc3\xb5hetu._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Nende n\xc3\xa4gu on kahvatupruun, sisselangenud p\xc3\xb5skede ning kaugele etteulatuvate sarnadega. Nende silmadel on elav sinine v\xc3\xa4rv ning nende pilk on l\xc3\xa4bitungiv ja terav._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Nende juuksed on l\xc3\xa4ikivmustad v\xc3\xb5i ka h\xc3\xa4sti helekollased; ma pole iial kohanud \xc3\xbchtegi pruunijuukselist eestlast. Just sama v\xc3\xa4rvi on nende habe, mida nad kunagi ei p\xc3\xb6a, vaid lasevad pikalt rinnale langeda.\xc2\xa0_NEWLINE_\xe2\x80\x93 Mees ja naine kannavad suuri m\xc3\xbctse, mille alt l\xc3\xa4ikivmustad juuksed pikkade lokkidena alla voogavad._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Eesti t\xc3\xbcdrukul on kuni tema 12.\xe2\x80\x9314. eluaastani erakordselt ilus keha ja v\xc3\xa4ga v\xc3\xb5luv n\xc3\xa4okuju. Aga varsti p\xc3\xa4rast seda iga omandab see rohkem mehelikke jooni, ehkki see kohe oma loomulikku v\xc3\xb5lu ei kaota._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Mis eestlaste iseloomu puutub, siis erinevad nad t\xc3\xa4iesti oma naabritest liivlastest ja l\xc3\xa4tlastest v\xc3\xa4ga silmatorkaval moel. Kui nood orjalikult l\xc3\xb6mitavad, seal s\xc3\xa4ilitab eestlane teatud rahvusliku uhkuse, mida seni \xc3\xbckski ahel pole suutnud kammitseda; kus nood on allaheitlikkuses tummad, seal haub eestlane k\xc3\xbclmalt ja salamisi k\xc3\xa4ttemaksu ning tasumist; kus nood ei julge end liigutada, seal t\xc3\xb5stab eestlane kaika k\xc3\xb5rgele \xc3\xbcles ning kaitseb ennast kindlameelselt. \xc3\x9ckski aadlimees ei tohi siin julgeda talupoegi, kes talle ei kuulu, solvata, mida ta Liivimaal sageli teeb; teda j\xc3\xa4litatakse ja koheldakse nii, nagu ta on \xc3\xa4ra teeninud. Eestlane on kuulekas ainult oma isandale, kellele ta on truualamlik; v\xc3\xb5\xc3\xb5rast kohtleb ta uhke \xc3\xbcleolekuga._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Juba eestlase v\xc3\xa4limus osutab kindlameelsele mehele, keda \xc3\xbckski orjap\xc3\xb5li ei ole suutnud p\xc3\xa4riselt maha murda ning kes tagasihoitud raevus ootab silmapilku, kunas ta saab v\xc3\xa4\xc3\xa4ritud k\xc3\xbctked puruksrebida. Kui \xc3\xbckskord peaks \xc3\xbcldine revolutsioon need maad oma t\xc3\xbcrannide v\xc3\xa4ljakannatamatust r\xc3\xb5humisest vabastama, oleks eestlane kindlasti esimene ja \xc3\xa4gedaim rahvajuht, kes rahvapartei eesotsas vabaduse ja isamaa k\xc3\xa4tte v\xc3\xb5idelda aitaks. Seda hirmu\xc3\xa4ratavat inimest, kes k\xc3\xbclmalt ja kaalutletult k\xc3\xa4ttemaksule m\xc3\xb5tleb, peaksid sakslased k\xc3\xb5ige rohkem kartma. Ta on tiiger, kes praegu vaikides oma ahelaid pureb, aga kui ta hetke n\xc3\xa4eb, mil ta v\xc3\xb5ib vabaks saada, l\xc3\xb6mastab ta keevalise rahuga k\xc3\xb5ik, mis talle ette j\xc3\xa4\xc3\xa4b._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Eestlane on endast ja oma rahvast v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgel arvamusel; sellest siis ka uhke \xc3\xbcleolek, millega ta k\xc3\xb5igile teistele rahvastele enda k\xc3\xb5rval \xc3\xbclalt alla vaatab. Liiga uhke, et midagi j\xc3\xa4ljendada, j\xc3\xa4\xc3\xa4b ta karmi t\xc3\xb5sidusega oma esiisade kommete ja tavade juurde._NEWLINE_\xe2\x80\x93 lisaks on eestlasel suurel m\xc3\xa4\xc3\xa4ral loomulikku autunnet. Ta v\xc3\xb5ib oma valitsejate t\xc3\xbcranniat taluda, ta v\xc3\xb5ib nurisemata vaeselt ja viletsalt elada, aga teotamist ei kannata ta hoopiski mitte. Oma naise v\xc3\xb5i t\xc3\xbctre v\xc3\xb5rgutajat varitseb ta kindlasti nii kaua, kuni ta leiab v\xc3\xb5imaluse k\xc3\xa4tte maksta. Isegi aadlimees ei p\xc3\xa4\xc3\xa4se ta metsikust vihast, kui ta teda sellisel viisil on teotanud. K\xc3\xbclmavereliselt v\xc3\xb5ib ta oma au m\xc3\xb5rvarile noa s\xc3\xbcdamesse torgata: ning teda ei vaeva kahetsus ega hirm, kui ta n\xc3\xa4eb kohutavaid ettevalmistusi enda karistamiseks. Ta andestab oma s\xc3\xb5pradele solvangud, kuid maksab halastamatu karmusega k\xc3\xa4tte oma \xc3\xb5iguste iga riivamise.\n_START_SECTION_\nEestlased Karl Ernst von Baeri pilgu l\xc3\xa4bi (1814)\n_START_PARAGRAPH_\nOma doktoriv\xc3\xa4itekirjas "Eestlaste endeemilistest haigustest" esitas von Baer j\xc3\xa4rgmisi v\xc3\xa4iteid:_NEWLINE_\xe2\x80\x93 Eestlaste keha on pigem mahlakas kui kuiv ja lihased, arvestades kliima laadi, oleksid neil kindlasti l\xc3\xb5dvemad, kui raske t\xc3\xb6\xc3\xb6 ja k\xc3\xb5ikide \xc3\xa4rahellitamist v\xc3\xb5imaldavate asjaolude puudumine neid karastanud ei oleks._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Enamik eestlasi on keskmist kasvu; n\xc3\xa4gu on enamasti \xc3\xbcsna turd, loid, ilma m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rsete n\xc3\xa4ojoonteta ja kahvatu; \xc3\xbcksnes siis, kui nad palava p\xc3\xa4ikese k\xc3\xa4es t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad, ilmub n\xc3\xa4ole puna. Juuksed on k\xc3\xb5ige sagedamini blondid, lapseeas tihti valged; tuleb ette ka musti juukseid koos t\xc3\xb5mmuka n\xc3\xa4ojumega. Kehaline j\xc3\xb5ud on \xc3\xbcsna keskp\xc3\xa4rane, temperament \xc3\xbcldiselt flegmaatiline v\xc3\xa4ikese kallakuga melanhoolsesse. Sellest olenebki, et nende keha pole haiguste suhtes eriti vastuv\xc3\xb5tlik ja et nende vaim \xc3\xbcksnes harva minetab oma tavalise laadi. K\xc3\xb5nnak on vankuv ja k\xc3\xb5ik liigutused aeglased._NEWLINE_\xe2\x80\x93 P\xc3\xa4ris t\xc3\xa4pses m\xc3\xb5ttes melanhoolikud on ainult v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4hesed eestlased \xe2\x80\x93 need, kelle kohta ma \xc3\xa4sja m\xc3\xa4rkisin, et nad oma mustade juustega silma paistavad. Nad on muide v\xc3\xa4ikest kasvu, kuid kindlama ja tugevama kehaehitusega. Nad on ka t\xc3\xb5sisemad, kangekaelsemad ja kinnisemad kui flegmaatikutest koosnev enamik. Kui viimaste n\xc3\xa4gu n\xc3\xbcrimeelset tuimust v\xc3\xa4ljendab, siis laseb melanhoolikute ilme paista varjatud n\xc3\xb6rdimust._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Kumbki sugupool erineb aga teineteisest palju enam. Eestimaa t\xc3\xbctarlapsele v\xc3\xb5ib vaevalt omistada eespool kirjeldatud rahvuslikku erip\xc3\xa4ra. Ta on elavam, hoogsam, t\xc3\xb6\xc3\xb6d tehes r\xc3\xb5\xc3\xb5msam ja armastab seejuures laulda, mida meessugu just eriti ei tee. Juuksed on neil kollakamad kui meestel ja nende hulgas ei leidu \xc3\xbchtki mustajuukselist. Kui me tahaksime selle \xc3\xbcle kanda Tartu \xc3\xbcmbruse naistele, siis tuleks \xc3\xbcht-teist maha t\xc3\xb5mmata. Ma pole muide siin \xc3\xbchtegi leidnud, kes v\xc3\xb5iks end ilusaks pidada.\n_START_SECTION_\nEestlased Valdur Mikita pilgu l\xc3\xa4bi (2014)\n_START_PARAGRAPH_\n"See, mis meid k\xc3\xb5ige enam rahvana on kujundanud, on maastikud. Paiga vaim."_NEWLINE_"Eesti naine n\xc3\xa4ib olevat muutuvas maailmas m\xc3\xa4rksa paremini kohanenud kui eesti mees. [---] Mehed on meil rohkem soomeugrilased, naised eurooplased."_NEWLINE_"Rahvas, kelle k\xc3\xb5ige kuulsam kirjandusteos on viiek\xc3\xb6iteline sookuivendamise k\xc3\xa4siraamat, ei saa olla normaalne \xe2\x80\x93 ja ei peagi. V\xc3\xb5imalik, et meil on ilmaruumis hoopis \xc3\xbcks teine asi ajada."\n_START_SECTION_\nKirjaoskuse ja hariduse tase\n_START_PARAGRAPH_\n19. sajandi algul oskas lugeda ja kirjutada 45\xe2\x80\x9350% eestlasi._NEWLINE_1897. aasta rahvaloenduse andmeil oli kirjaoskajaid 77,7%._NEWLINE_1934. aasta rahvaloenduse andmeil oli kirjaoskajaid 96,1%, neist osalise k\xc3\xb5rgharidusega 1,1% ja t\xc3\xa4ieliku k\xc3\xb5rgharidusega 0,8%._NEWLINE_1959. aastal tuli 1000 elaniku kohta 21 k\xc3\xb5rgharitut ehk 2,1%._NEWLINE_1990. aastal oli Eestis (eestlased ja teised elanikud kokku) 333 teadusdoktorit ja 2467 teaduskandidaati ning 1999. aastal oli Eestis 3912 teadlast ja inseneri.'