b'\n_START_ARTICLE_\nOder\n_START_SECTION_\nKirjeldus\n_START_PARAGRAPH_\nNarmasjuurestik areneb 4\xe2\x80\x938 idujuurest. Teiste teraviljadega v\xc3\xb5rreldes on hariliku odra juurestik m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra v\xc3\xa4iksem. 85% juuremassist paikneb 20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm s\xc3\xbcgavusel. P\xc3\xbcstine k\xc3\xb5rs on \xc3\xb5\xc3\xb5nes ja selle pikkus on tavaliselt teistest teraviljadest m\xc3\xb5nev\xc3\xb5rra v\xc3\xa4iksem (50\xe2\x80\x9380\xc2\xa0cm). Leht on r\xc3\xb6\xc3\xb6proodne ja keelekesega. Lehtede alusel asetsevad suured teravad k\xc3\xb5rvakesed. \xc3\x95isikul on pea, l\xc3\xbcliline peatelg ja \xc3\xbche\xc3\xb5ielised 3-kaupa asetsevad p\xc3\xa4hikud, mille alusel paiknevad 2 liblet. \xc3\x95iel on 2 emakat ja 3 tolmukat ning seda \xc3\xbcmbritsevad v\xc3\xa4lis- ja sises\xc3\xb5kal. Viljaks on s\xc3\xb5kaldega kaetud teris.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nHarilik oder (Hordeum vulgare) arenes v\xc3\xa4lja metsikust odrast (Hordeum spontaneum), mis kasvab looduslikult L\xc3\xa4his-Idas. Metsiku odra ja loodusliku kaheteranisu (Triticum dicoccoides) teriseid on inimesed toiduks tarvitanud juba ligi 19 000 aastat tagasi. Selle perioodi arheoloogiline leiukoht asub Kinnereti j\xc3\xa4rve l\xc3\xb5unakaldal. Veel on metsiku odra teriseid leitud 10\xe2\x80\x9312 tuhande aasta tagusest perioodist S\xc3\xbc\xc3\xbcriast Tell Abu Hurreyra linna l\xc3\xa4hedalt. Seda perioodi loetakse ka odra kultiveerimise alguseks. Alates 8000 eKr p\xc3\xa4rinevate L\xc3\xa4his-Ida leiukohtade arv suureneb m\xc3\xa4rgatavalt, mis viitab teraviljade \xc3\xbcha laiemale kultiveerimisele Viljaka poolkuu regioonis. Esialgu kultiveeriti peamiselt kahetahulist kestjat otra, kuid neljandal aastatuhandel eKr \xc3\xbcletas kuuetahulise odra kasvatamine k\xc3\xb5iki teisi kultiveeritavaid teraviljasorte. Viiendal aastatuhandel eKr kultiveeriti otra Niiluse deltas (levides sealt Etioopia m\xc3\xa4gismaale), Taga-Kaukaasias, Kaukaasias ja Hindustani poolsaare m\xc3\xa4epiirkondades. Neljandal aastatuhandel eKr levis oder Vahemere maade l\xc3\xa4\xc3\xa4neossa ja kolmandal aastatuhandel Kesk- ja P\xc3\xb5hja-Euroopasse._NEWLINE_K\xc3\xb5ige kauem tuntakse kuuerealist otra. Seda kasvatasid egiptlased, indialased, juudid ja kreeklased. Vana-Kreekas viljeldi ka kahe- ja kolmerealist otra. Roomlased kasvatasid peamiselt kuuerealist otra, sest see valmis k\xc3\xb5ige varem._NEWLINE_Vanaajal tarvitati otra peamiselt loomas\xc3\xb6\xc3\xb6daks, v\xc3\xa4hem tehti temast leiba. Nii Vana-Egiptuses kui Vana-Kreekas pruuliti odrast \xc3\xb5lut. Roomlaste meelistoiduks oli odratangudest valmistatud polenta.\n_START_SECTION_\nEksport ja import\n_START_PARAGRAPH_\nKuigi suurem osa kasvatatud odrast tarbitakse tootjariigis, l\xc3\xa4heb ligi 20% kogutoodangust ekspordiks. Suurimad odra eksportijad olid 2011. aastal Prantsusmaa (5,0 miljonit tonni), Austraalia (4,5), Saksamaa (2,2), Argentina (2,1) ja Ukraina (2,1). Suurimad importijad olid aga Saudi Araabia (6,3 miljonit tonni), Hiina (1,8), Belgia (1,7), Holland (1,6) ja Saksamaa (1,3).\n_START_SECTION_\nKasutamine\n_START_PARAGRAPH_\nOdrateradest valmistatakse tavaliselt tangusid, kruupe ja jahu. Jahust valmistatakse omakorda pagaritooteid ning tangust ja kruupidest peamiselt putru. Jahust saab valmistada Eesti rahvustoiduks peetavat odrakaraskit. Enne kohviubade laiemat levikut valmistati sageli odrast viljakohvi. Lisaks on l\xc3\xa4bi aegade otra kasutatud tangu- ja verivorstide ning kama valmistamisel. Odrajahu lisatakse pagaritoodete tainasse. Leivak\xc3\xbcpsetuseks on v\xc3\xa4\xc3\xa4rtuslikumad t\xc3\xa4rkliserikkad odrasordid. Lisaks valmistatakse odrast odrahelbeid, odralinnaseid, linnaseekstrakti, \xc3\xb5lut jm. Umbes 75\xe2\x80\x9380% maailma odratoodangust l\xc3\xa4heb loomas\xc3\xb6\xc3\xb6daks, peamiselt sigadele.'