b'\n_START_ARTICLE_\nEesti filosoofia\n_START_PARAGRAPH_\nEesti filosoofia on filosoofia, mis on loodud v\xc3\xb5i viljeldud Eestis v\xc3\xb5i eestlaste poolt._NEWLINE_Vahel peetakse eesti filosoofia all silmas ka filosoofiat, mis on loodud l\xc3\xa4htuvalt eesti keele ja kultuuri ise\xc3\xa4rasustest ning sisaldab globaalse filosoofiamaastiku ja muude rahvaste filosoofiate k\xc3\xb5rval spetsiifilist eestilikku komponenti v\xc3\xb5i maailmavaadet.\n_START_SECTION_\nTerritoriaalne m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlus\n_START_PARAGRAPH_\nEesti filosoofiat on enamasti kombeks m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda filosoofide tegevuse kaudu kui seda filosoofiat, mida faktiliselt tehakse Eestis v\xc3\xb5i eesti filosoofiana ja seotakse tegevuse k\xc3\xa4igus Eesti riigi, kultuuri v\xc3\xb5i teadusasutustega._NEWLINE_Territoriaalse ehk maiskondliku (\xc3\xbchtlasi pragmaatilise) m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse aluseks olev fraas sisaldab "Eestit" pigem (kuid mitte tingimata) suure algust\xc3\xa4hega ja osutab seega enam riigile kui rahvusele. Eesti filosoofial peab olema mingisugunegi side Eesti Vabariigi v\xc3\xb5i eestlaste kogukondadega, kuid see ei pea samas olema kirjutatud eesti keeles ega tehtud eestlaste poolt. Filosoofi filosoofia nimetamiseks Eesti filosoofiaks piisab selle m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse j\xc3\xa4rgi filosoofi seotusest m\xc3\xb5ne Eesti teadusasutusega, mille juures on filosoof m\xc3\xb5ju avaldanud ning ise m\xc3\xb5jutusi saanud. Seejuures on Eesti filosoofia ka v\xc3\xa4liseestlaste poolt (isegi v\xc3\xb5\xc3\xb5rkeeles) tehtud filosoofia, eeldusel, et filosoofil on filosofeerimise ajal minimaalnegi aktiivne side Eestiga._NEWLINE_Sellise m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse j\xc3\xa4rgi oleks Eesti filosoofiaks teatud m\xc3\xa4\xc3\xa4ral ka n\xc3\xa4iteks Gottlob Benjamin J\xc3\xa4sche, Walther Schmied-Kowarziki, Jakob von Uexk\xc3\xbclli, Hermann von Keyserlingi ja Gustav Teichm\xc3\xbclleri filosoofia. Tartu \xc3\x9clikoolis on olnud tegevad baltisaksa filosoofid. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4evastest filosoofidest v\xc3\xb5ib Eesti filosoofia alal tegevaks pidada n\xc3\xa4iteks Francesco Orsit.\n_START_SECTION_\nRahvuslik-kultuuriline-keeleline m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlus\n_START_PARAGRAPH_\nRahvusliku m\xc3\xa4\xc3\xa4ratluse j\xc3\xa4rgi peaks olema eesti filosoofia seotud eesti kultuuri, keele ja rahvaga ning l\xc3\xa4htuma vastavast hoiakust. Sageli t\xc3\xa4hendab see filosoofiliste k\xc3\xbcsimuste s\xc3\xb5nastamist eesti konteksti jaoks ning nende t\xc3\xb5lgendamist eestilikult, st kasutades algup\xc3\xa4raseid eesti keele s\xc3\xb5nu (mitte ladina v\xc3\xb5i saksa laene) ning p\xc3\xbc\xc3\xbcdes tuua t\xc3\xb5lgendusse sisse eestilikku hoiakut maailma ja \xc3\xbcldse k\xc3\xb5igi asjade suhtes. Seesugune m\xc3\xa4\xc3\xa4ratlus l\xc3\xa4htub tihtipeale arusaamast, mille kohaselt s\xc3\xb5ltub filosoofiliste m\xc3\xb5istete sisu ja t\xc3\xb5lgendus suuresti nende et\xc3\xbcmoloogilisest ja m\xc3\xb5isteloolisest p\xc3\xa4ritolust (n\xc3\xb5rk versioon Sapir-Whorf-Masingu h\xc3\xbcpoteesist)._NEWLINE_Sellisel viisil on eesti filosoofiat p\xc3\xbc\xc3\xbcdnud m\xc3\xa4\xc3\xa4ratleda v\xc3\xb5i teha nt Uku Masing, Madis K\xc3\xb5iv, Jaan Kaplinski ja Kuldar Traks.'