b'\n_START_ARTICLE_\nTaani Kuninglik Teater\n_START_PARAGRAPH_\nTaani Kuninglik Teater (taani keeles Det Kongelige Teater) on Taani esimene rahvuslik teater ja t\xc3\xa4htsaim lavaline meelelahutuskeskus. _NEWLINE_Nimetus t\xc3\xa4histab t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval nii rahvuslikku etenduskunstiasutust kui ka vana teatrihoonet Kopenhaagenis Kongens Nytorvi v\xc3\xa4ljaku \xc3\xa4\xc3\xa4res. Taani Kuninglik Teater esitab oopereid ja Taani Kuningliku Balleti (Det Kongelige Balet) vahendusel balletietendusi. 1448. aastasse tagasi ulatub Taani Kuningliku Orkestri (Det Kongelige Kapel) ajalugu, mis t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval on keskendunud klassikalise muusika kontsertidele. Teatri v\xc3\xb5imkonda kuulub ka s\xc3\xb5nalavastuste etendamine._NEWLINE_Taani Kuninglik Teater allub Taani Kultuuriministeeriumile, mis on rahvusteatri staatuses oleva Taani juhtiva teatri\xc3\xbchenduse valdusse andnud neli teatrimaja. Vana maja Kongens Nytorvi v\xc3\xa4ljaku \xc3\xa4\xc3\xa4res on originaalne Taani Kuninglik Teater. Holmenis asuv Kopenhaageni uus ooperimaja Operaen valmis 2004. aastal. Draamaetendusteks m\xc3\xb5eldud St\xc3\xa6rekassen (\xe2\x80\x9eKuldnokapesa\xe2\x80\x9d), tuntud ka kui \xe2\x80\x9euus lava\xe2\x80\x9d on art d\xc3\xa9co stiilis vana teatrihoone juurdeehitus. 2008. aastast tegutseb kuninglik m\xc3\xa4ngumaja (Skuespilhuset) Kv\xc3\xa6sthusbroenis, mis oma kolme lavaga on Kopenhaageni s\xc3\xb5nalavastuste keskus.\n_START_SECTION_\nOoperi saabumine Taani\n_START_PARAGRAPH_\nKopenhaageni elanikud n\xc3\xa4gid ja kuulsid ooperit esimest korda 1663. aastal.\xc2\xa0Esimeseks lavastuseks oli Caspar F\xc3\xbcrsteri "Cadmo". Etendusi anti linna v\xc3\xa4ljakutel ja raekojas. Kuningas Frederik III-le ooper meeldis ning ta v\xc3\xb5ttis enda peale edasise ooperietenduste korraldamise valdavalt oma lossides. Esimeseks Taanis ette kantud t\xc3\xa4ispikaks ooperiks oli 15. aprillil 1689 saksa trupi esitatud Poul Christian Schindleri ooper "Der vereinigte G\xc3\xb6tterstreit". See toimus Amalienborgi lossiteatris ja kuulus kuningas Christian V s\xc3\xbcnnip\xc3\xa4evapidustuste programmi. Etenduse ajal s\xc3\xbcttis aga teatrimaja p\xc3\xb5lema ja h\xc3\xa4vis t\xc3\xa4ielikult. Hukkus 180 inimest, nende hulgas helilooja abikaasa ja t\xc3\xbctar.\n_START_SECTION_\nEsimene ooperimaja\n_START_PARAGRAPH_\n1702. aastal rajati Kopenhaagenisse esimene ooperimaja, kus esitati saksa ja itaalia heliloojate teoseid. Kuningas Frederik V andis\xc2\xa01746. aastal muusik C. A. Thielile kuninglikud privileegid muusikaetenduste korraldamiseks. Thiel komplekteeris esimese ooperitrupi ja veenis kuningat rajama ooperiteatri. Novembris 1747 andiski kuningas Frederik V korralduse ehitada Kongens Nytorvi v\xc3\xa4ljaku \xc3\xa4\xc3\xa4rde vastav hoone. Arhitekt Nicolai Eigtvedi projekti j\xc3\xa4rgi ja magistraadi rahadega valminud teater avati 18. detsembril 1748. Pea kohe sai selgeks, et 600 kohaline teatrisaal j\xc3\xa4\xc3\xa4b huvilistele kitsaks. 1749. aastal teatrimaja interj\xc3\xb6\xc3\xb6r moderniseeriti. Istekohtade arvu suurendati 800-ni ning rajati ruumid dekoratsioonide hoidmiseks.\xc2\xa01767. aastal kohandati kuningas Christian VII initsiatiivil tollane kuninglike tallide esimene korrus t\xc3\xa4iendavaks teatrisaaliks. Hoone ehitati 1842. aastal \xc3\xbcmber, kuid suleti 1881. aastal, kuna oli \xc3\xa4\xc3\xa4rmiselt tuleohtlik. Alates 1922. aastast asub nendes ruumides Taani teatrimuuseum._NEWLINE_Kuid ruumipuudus aina suurenes ning hoone polnud eriti niiskusekindel. 1772. aastal otsustati teatrimaja p\xc3\xb5hjalikult rekonstrueerida. T\xc3\xb6id teostati arhitekt Caspar Frederik Harsdorffi plaanide j\xc3\xa4rgi. Teater avati k\xc3\xbcll 26. m\xc3\xa4rtsil 1773 Johann Herman Wesseli n\xc3\xa4idendiga "Kierlighed uden Str\xc3\xb8mper" (\xe2\x80\x9eSukkadeta armastus\xe2\x80\x9d), kuid paralleelselt etendustega j\xc3\xa4tkusid kuni 1792. aastani renoveerimist\xc3\xb6\xc3\xb6d._NEWLINE_Selle teatrimajaga plaanis siduda oma tuleviku tulevane muinasjutumeister Hans Christian Andersen kui ta 14-aastase noorukina Odensest Kopenhaagenisse siirdus, et n\xc3\xa4itlejaks saada. Kuninglikule teatrile ta n\xc3\xa4itlejana ei sobinud. Siiski v\xc3\xb5imaldati talle \xc3\xb5ppida teatri juures tegutsenud balletikoolis ning laulda ka kooris, kuid kuni h\xc3\xa4\xc3\xa4lemurdeni. Andersen pakkus teatrile lavastamiseks ka oma n\xc3\xa4idendeid, kuid needki ei olnud vastuv\xc3\xb5etavad.\n_START_SECTION_\nAlgup\xc3\xa4randid\n_START_PARAGRAPH_\nSaksamaalt p\xc3\xa4rit Johann Abraham Peter Schulz arendas 18. sajandi keskel v\xc3\xa4lja taani laulum\xc3\xa4ngu (Singspiel). See kujutas endast prantsuse koomilise ooperi ja saksa esitamismaneeri segu. Publikule meeldisid rahvalikud t\xc3\xbckid "Gram og Signe" (1756), "Balders d\xc3\xb8d" (1779) ja "Fiskerne" (1780). Selle perioodi t\xc3\xa4htsamateks ooperiteks on Glucki m\xc3\xb5jutustega Feiedrich Ludwig Aemilius Kunzeni "Holger Danske" (1789) ja "Dragedukken" (1797) ning Edouard du Puy Mozarti m\xc3\xb5jutustega "Ungdom og galskab" (1806). 19. sajandi alguses hakkas taanlaste omatoodangus domineerima laulum\xc3\xa4ngu k\xc3\xb5rval romantiline ooperistiil. Christoph Weise viljeles ooperites "Sovedrikken" (1809), "Faruk" (1812) ja "Ludlams hule" (1816) Mozarti ja Dittersdorfi stiili. Friedrich Kuhlau teosed "R\xc3\xb8verborgen" (1814) ja "Lulu" (1824) viitasid von Weberi ja Cherubini m\xc3\xb5jule. T\xc3\xbc\xc3\xbcpiliseks romantilise stiili viljelejaks kujunes Johan Peter Emilius Hartmann, kelle "Korsarerne" (1835) ja meistriteoseks tituleeritud "Liden Kirsten" (1846) juhindusid saksa romantilise ooperi p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetest. Parimaks Taani romantilise koolkonna ooperiks on aga peetud Peter Heise teost "Drot og marsk" (1878)._NEWLINE_19. sajandi l\xc3\xb5pu ja 20. sajandi esimese kolmandiku talendikaim ja v\xc3\xa4idetavalt ka k\xc3\xb5igi aegade parim Taani helilooja oli Carl Nielsen, kelle Wagneri ja verismi m\xc3\xb5jutustega "Saul og David" (1902), aga eriti "Maskarade" (1906) on rahvusvaheliselt tuntud teosed. "Maskerade" esmaettekanne Eestis toimus 1999. aastal Vanemuisess. Nende oopuste baasil toimusid suured muudatused Taani ooperite komponeerimise p\xc3\xb5him\xc3\xb5tetes. Nielseni innustusel kerkis esile terve plejaad v\xc3\xa4hem v\xc3\xb5i rohkem edukaid ooperikomponiste nagu Richard Straussi j\xc3\xa4ljendanud Hakon B\xc3\xb8rresen ja Paul von Klenau, 100-aastaseks elanud Finn H\xc3\xb8ffding, samuti Paul Schierbeck, Ebbe Hamerik, Karl Clausen, Poul Rovsing Olsen ja Ib N\xc3\xb8rholm.\n_START_SECTION_\nTeatrimaja Kongens Nytorvil\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4rast absoluutne monarhia kaotamine Taanis 1849. aastal sai kuninglikust teatrist linnateater. Kadus \xc3\xa4ra senine monopoolne staatust etenduskunstidega tegelenud truppide seas. Uus riigiv\xc3\xb5im m\xc3\xa4\xc3\xa4ras, et teater peab teenima kogu rahvast. Tollane Kungens Nytorvil asunud maja oli haledas seisus ning ei kannatanud v\xc3\xa4lja konkurentsi mujal linnas tegutsevate truppidega. Lahendus leiti \xe2\x80\x93 tuleb ehitada uus hoone. Vana ooperimaja kohale kavandatava hoone projekteerisid arhitektid William Dahlerup ja Ove Pedersen. Esimene kivi vundamenti asetati 18. oktoobril 1872. Uue Kuningliku Teatri pidulik avamine toimus 15. oktoobril 1874. Ehitamise t\xc3\xa4ielik l\xc3\xb5puleviimine siiski takerdus, sest eelarvelised vahendid l\xc3\xb5ppesid otsa ja kultuuriministrile avaldati seet\xc3\xb5ttu parlamendis (Folketing) umbusaldust. Abistava k\xc3\xa4e sirutas kuulus Taani \xc3\xb5llefirma Carlsberg, finantseerides t\xc3\xb6\xc3\xb6de l\xc3\xb5puleviimist. T\xc3\xa4ielikult sai hoone valmis alles 1883. aastal. T\xc3\xa4naseni tegutsevas ooperi ja ballettide etendamise hoones oli \xc3\xbcks lava ning vaatesaalis algselt 1600 (n\xc3\xbc\xc3\xbcd 1306) kohta. Oli ka suursugune loo\xc5\xbe kuninglikule perekonnale. Esialgu m\xc3\xa4ngiti tolles rahvusteatri staatuses olevas kultuuritemplis peamiselt itaalia oopereid, kuid 20. sajandi alguses lisandusid repertuaari rahvamuusikal p\xc3\xb5hinevad teosed. Teatri orkestris alustas teise viiulina oma muusiku karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri tulevane helilooja ja dirigent Carl Nielsen. _NEWLINE_Alates 2012. aastast on kuningliku teatri peadirigendiks Michael Boder ja 2008. aastast ballettmeistriks Nikolaj H\xc3\xbcbbe. Ooperietenduste lavaletoomise eest vastutab 2017. aastast 2017 John Fulljames. Draama osa pealavastaja on alates 2015. aastast Morten Kirkskov.\n_START_SECTION_\n21. sajandi uued teatrimajad\n_START_PARAGRAPH_\n21. sajandil on Kuningliku Teatri tegutsemisv\xc3\xb5imalused m\xc3\xa4rkimisv\xc3\xa4\xc3\xa4rselt laienenud. 2001. aastal algas Kopenhaageni keskuses otse Amalienborgi kuningalossi ja Marmorkiriku vastas uue ooperimaja ehitus. 15. jaanuaril 2005 avati Holmeni saarel kuningliku galakontserdiga arhitekt Henning Larseni projekti j\xc3\xa4rgi ehitatud Operaen, mis kujunes ooperite ja ballettide esitamise ning kontsertide korraldamise keskuseks. Esimene ooperietendus toimus seal 26. jaanuaril 2005, milleks oli Giuseppe Verdi "Aida". 15-korruselises (viis korrust on maa all) ooperimajas on kaks vaatesaali. Kolme r\xc3\xb5duga suure saali kohtade arv varieerub 1492\xe2\x80\x931703 vahel olenedes kui suurt osa orkestriruumist kasutatakse. Orkestriruumi mahub maksimaalselt 110 muusikut. Teine saal kannab nime Takkelloftet ja mahutab 180 pealtvaatajat. Uus hoone on \xc3\xbcks maailma moodsamaid ja tehniliselt paremini varustatud ooperimaju. Vaatesaali akustika on suurep\xc3\xa4rane, tagades k\xc3\xb5ikides kohtades hea kuuldavuse. Hoone maksumuseks kujunes ligi 500 miljonit USA dollarit._NEWLINE_2008. aastal valmis arhitektuurib\xc3\xbcroo Lundgaard & Tranberg projekti j\xc3\xa4rgi Kuningliku Teatri struktuuri kuuluv Taani Kuninglik M\xc3\xa4ngumaja (Skuespilhuset), mis on s\xc3\xb5nalavastuste keskus. Teater asub Kopenhaageni sadamas Nyhavnis Amalienborgi lossi vahetus l\xc3\xa4heduses. See marmorist ja klaasist rajatis on ehitatud vee \xc3\xa4\xc3\xa4rde nii, et 40% sellest hoonest asub vee kohal. M\xc3\xa4ngumajas on kolm saali (650, 250 ja 100 kohta)._NEWLINE_Juba alates 1880. aastast oli Kopenhaagenis olnud arutusel s\xc3\xb5nalavastusteks spetsiaalse teatrimaja ehitamise vajadus. Kahel korral oli plaan vett vedama l\xc3\xa4inud maailmas\xc3\xb5dade t\xc3\xb5ttu. Ka rahalised raskused olid olnud ehitamisel takistuseks. L\xc3\xb5puks p\xc3\xa4rast 128 aastat kestnud hoov\xc3\xb5tmist sai plaan teoks. Tulemus oli sedav\xc3\xb5rd hea, et arhitektuurib\xc3\xbcroo sai oma t\xc3\xb6\xc3\xb6 eest 2008. aastal Briti Kuningliku Arhitektide Instituudi (RIBA, Royal Institute of British Architects) Euroopa auhinna kui aasta parim ehitis Euroopas._NEWLINE_Kuningliku teatri valduses on ka 1931. aastal valminud \xe2\x80\x9eKuldnokapesa\xe2\x80\x9d (St\xc3\xa6rekassen), t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval tuntud kui \xe2\x80\x9eUus lava\xe2\x80\x9d (Ny Scene). Omal ajal ehitati see Kungens Nytorvile kuningliku teatri laienduseks, et oleks sobiv koht draamaetenduste l\xc3\xa4biviimiseks. Selles majas resideeris m\xc3\xb5nda aega ka Taani Ringh\xc3\xa4\xc3\xa4ling. Kui 2008. aastal valmis Skuespilhuset, rentis kuninglik teater selle etendustemaja Kultuuriministeeriumi halduses olevale Paleede- ja Kultuuriagentuurile (Slots- og Kulturstyrelsen). T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval kasutatakse seda art d\xc3\xa9co parimas stiilis ehitatud hoonet ka kontsertideks ja konverentsideks. Etendustesaalis on 775 kohta.'