b'\n_START_ARTICLE_\nMalcolm X\n_START_SECTION_\nNoorp\xc3\xb5lv\n_START_PARAGRAPH_\nTa s\xc3\xbcndis Nebraska osariigis Omahas. Tema s\xc3\xbcnninimi oli Malcolm Little. Tema isa, kes oli baptisti pastor ja Marcus Garvey pooldaja, m\xc3\xb5rvati 1931 Michigani osariigis Lansingis._NEWLINE_Malcolm langes hiljem keskkoolist v\xc3\xa4lja ning kolis Bostonisse pool\xc3\xb5e juurde. Ta sai t\xc3\xb6\xc3\xb6d saapapuhastajana \xc3\xbches lindy-hop\'i \xc3\xb6\xc3\xb6klubis. Oma autobiograafias \xc3\xbctleb ta, et kord puhastas ta Duke Ellingtoni ja teiste kuulsate mustanahaliste muusikute kingi. M\xc3\xb5ne aja p\xc3\xa4rast kolis ta New Yorki Harlemi linnaossa, kus ta oli segatud narko\xc3\xa4risse, hasartm\xc3\xa4ngudesse, prostitutsiooni, r\xc3\xa4ketisse ja r\xc3\xb6\xc3\xb6vimistesse (k\xc3\xb5ike seda kokku nimetas Malcolm hustling). Ta teeskles vaimuhaigust, et p\xc3\xa4\xc3\xa4seda mobilisatsioonst Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal.\n_START_SECTION_\nVangla-aastad\n_START_PARAGRAPH_\nMalcolm arreteeriti 20-aastasena 12. jaanuaril 1946 ning m\xc3\xb5isteti s\xc3\xbc\xc3\xbcdistatuna sissemurdmises, tulirelvade kandmises ja varguses 8 aastaks vangi. Charlestowni osariigivanglas (Charlestown State Prison) sai ta pideva vandumise eest (eriti Jumala ja Piibli aadressil) h\xc3\xbc\xc3\xbcdnimeks "Saatan"._NEWLINE_Aastal 1948 veenis perekond teda vastu v\xc3\xb5tma organisatsiooni Nation of Islam \xc3\xb5petuse. Ta uuris hoolega Elijah Muhammadi \xc3\xb5petust ning hakkas oma m\xc3\xb5istust arendama. Tema \xc3\xb5de Ella aitas tal taotleda \xc3\xbcleviimist kergema re\xc5\xbeiimiga karistuskolooniasse Norfolki Massachusettsi osariiki. Seal sai temast ahne lugeja ning ta leidis Elijah Muhammadi ja organisatsiooni Nation of Islam \xc3\xb5petusele p\xc3\xb5hjenduse ajaloost ja filosoofiast. Ta osales koloonia igan\xc3\xa4dalastes debattides. Ta kirjutas koloonia raamatukogust \xc3\xbcmber s\xc3\xb5naraamatu, et oma teadmisi t\xc3\xa4iendada ja k\xc3\xa4ekirja parandada._NEWLINE_Ta puutus Elijah Muhammadiga esimest korda kokku vanglasoleku ajal, kui tal oli Muhammadiga kirjavahetus. Kui ta eneseharimises edasi j\xc3\xb5udis, hakkas ta kirjutama oma juhile \xc3\xbche kirja p\xc3\xa4evas._NEWLINE_Kui ta 7. augustil 1952 tingimisi vabastati, ostis ta kohvri, prillid ja kella. Hiljem \xc3\xbctles ta, et neid asju l\xc3\xa4ks tal hilisemas elus k\xc3\xb5ige rohkem tarvis.\n_START_SECTION_\nNation of Islam\n_START_PARAGRAPH_\nKui Malcolm 1952 vanglast vabanes, l\xc3\xa4ks ta Chicagosse, et Elijah Muhammadiga tutvuda. Seal sai ta nimeks "X", sest organisatsioonis Nation of Islam oli kombeks lahti \xc3\xb6elda orjapidajate antud perekonnanimedest._NEWLINE_Aastal 1953 lahkus Malcolm oma pool\xc3\xb5e Ella juurest Bostonist, et asuda elama Chicagosse Elijah Muhammadi juurde. Varsti l\xc3\xa4ks ta Bostonisse tagasi ning temast sai vaimulik organisatsiooni Nation of Islam templis nr 11._NEWLINE_Nationis aktiivselt osaledes avas ta mitmeid templeid \xc3\xbcle USA. Paljudes templites sai ta vaimulikuks. Tema hoogsad, s\xc3\xbctitavad ja innustavad k\xc3\xb5ned ning laitmatu isiklik eeskuju kasvatasid organisatsiooni ridu. Aastal 1952 oli liikumises 500 liiget, aastal 1963 juba 30 000. Varsti n\xc3\xa4hti temas usuliikumise teist meest Elijah Muhammadi j\xc3\xa4rel._NEWLINE_Detsembrist 1952 kuni detsembrini 1963 teenis ta vaimulikuna New Yorgis templis nr 7 (Temple Number 7; varasem nimi Muhammad Temple of Islam, hilisem nimi Muhammad\'s Mosque Number 7), mis asus Lenox Avenue ja 116th Streeti nurgal. See oli Chicagos asuva peakorteri j\xc3\xa4rel t\xc3\xa4htsuselt teine tempel. Seal pidas ta loenguid, algul kolm korda n\xc3\xa4dalas, hiljem harvem, sest ta reisis ringi. Samuti kirjutas ta kolumne paljudele mustanahaliste ajalehtedele, mist\xc3\xb5ttu ta saavutas mustanahaliste seas teatava tuntuse. Kuni 1957. aastani laiem avalikkus teda siiski ei tundnud. Seoses Hinton Johnsoni juhtumiga sai ta kuulsaks._NEWLINE_Organisatsiooni Nation of Islam heaks v\xc3\xa4simatult t\xc3\xb6\xc3\xb6tades kuulis Malcolm \xc3\xbcha enam kuulujutte Elijah Muhammadi abieluv\xc3\xa4listest armusuhetest noorte sekret\xc3\xa4ridega. Organisatsiooni \xc3\xb5petus keelab rangelt abielurikkumise. Kuigi need kuuldused tegid Malcolmi rahutuks, p\xc3\xbc\xc3\xbcdis ta neid sageli unustada. Varsti aga hakkas ta asja uurima ning veendus, et kuuldustel on t\xc3\xb5ep\xc3\xb5hi all. L\xc3\xb5puks kinnitas neid ka Elijah Muhammad ise, kes v\xc3\xa4itis, et talle kui Jumala saadikule on abielurikkumine lubatud. Kuigi Malcolmi see selgitus ei rahuldanud ning ta n\xc3\xa4gi, et teised vaimulikud t\xc3\xa4itsid organisatsiooni rahaga oma kukruid, ei k\xc3\xb5igutanud see tema usku Elijah Muhammadisse._NEWLINE_Aastaks 1963 muutusid suhted Nation of Islamis v\xc3\xa4ga pingeliseks. Elijah Muhammad ja mitmed teised vaimulikud kadestasid Malcolmi populaarsust. Malcolm oli kriitiline Washingtoni-marsi (March on Washington) suhtes. Ta ei saanud aru, miks mustanahalised vaimustuvad demonstratsioonist, mille eesotsas on valged ning mis leiab aset sada aastat surnud presidendi kuju ees, kui see president elusana mustanahalisi ei sallinud._NEWLINE_Varsti p\xc3\xa4rast seda, kui m\xc3\xb5rvati president John F. Kennedy, pidas Malcolm Manhattan Centre\'is \xc3\xbche oma regulaarsetest k\xc3\xb5nedest "God\'s Judgment of White America" (\'Jumala kohtum\xc3\xb5istmine valge Ameerika \xc3\xbcle\'). Elijah Muhammad oli andnud korralduse, et Kennedy kohta ei tohi midagi halba \xc3\xb6elda, sest see oleks paljud mustanahalised eemale peletanud. Kui temalt k\xc3\xbcsiti Kennedy m\xc3\xb5rva kohta, vastas ta, et "he never foresaw that the chickens would come home to roost so soon", pidades silmas, et Kennedyt ennast tabas v\xc3\xa4givald, mida ta ei suutnud ja m\xc3\xb5nikord ei tahtnud ohjeldada. See vastus tekitas avalikkuses n\xc3\xb6rdimuse ning Elijah Muhammad m\xc3\xa4\xc3\xa4ras Malcolm X-ile 90-p\xc3\xa4evase esinemiskeelu, mis l\xc3\xb5ppes 4. m\xc3\xa4rtsil 1964. Malcolm pidas sellest kinni. Seej\xc3\xa4rel pikendati esinemiskeeldu._NEWLINE_Aastal 1964 hakkas Malcolm koost\xc3\xb6\xc3\xb6s Alex Haleyga kirjutama autobiograafiat "Autobiography of Malcolm X". Samuti teatas ta avalikult, et l\xc3\xb6\xc3\xb6b organisatsioonist Nation of Islam lahku, ja asutas organisatsiooni Muslim Mosque, Inc.. Sel ajal pooldas ta veel t\xc3\xa4ielikult liikumise Nation of Islam \xc3\xb5petust. Aprillis pidas ta oma kuulsa k\xc3\xb5ne "The Ballot or the Bullet"._NEWLINE_Malcolm puutus kokku mitmete ortodokssete muslimitega, kelle innustusel ta \xc3\xb5ppis tundma traditsioonilist islamit. Varsti p\xc3\xb6\xc3\xb6rduski ta islamiusku ja sooritas had\xc5\xbei (palver\xc3\xa4nnaku Mekasse).\n_START_SECTION_\nHad\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nKevadel 1964 sooritas Malcolm had\xc5\xbei. Ta koges k\xc3\xb5ikide muslimite \xc3\xbchtekuuluvust olenemata rassist. See k\xc3\xb5igutas tema kauaaegset veendumust, et niisugune \xc3\xbchtekuuluvus on v\xc3\xb5imatu. Ameerikasse naasis ta veendunud muslimina ning tema nimi oli n\xc3\xbc\xc3\xbcd El-Hajj Malik El-Shabazz. Ta asutas Afroameerika \xc3\x9chtsuse Organisatsiooni (Organization of Afro-American Unity), mis lisaks mustanahaliste rahvuslusele kuulutas uut rassidevahelist leppimist._NEWLINE_Ajakiri Life avaldas kuulsa foto, millel Malcolm X-il on k\xc3\xa4es karabiin M1 ning ta piilub kardinate vahelt aknast v\xc3\xa4lja. Seda fotot on palju kantud T-s\xc3\xa4rkidel ning sageli on selle juures s\xc3\xb5nad "By any means necessary". Foto tehti seoses Malcolmi avaldusega, et ta kaitseb end tapmis\xc3\xa4hvarduste vastu, mida talle ja tema perekonnale iga p\xc3\xa4ev tehti.\n_START_SECTION_\nSurm\n_START_PARAGRAPH_\nPinged Malcolmi ja organisatsiooni Nation of Islam vahel kasvasid. Organisatsiooni liikmetele anti korraldusi Malcolm tappa. 14. veebruaril 1965 heitis Nation of Islam tema New Yorgi kodule s\xc3\xbc\xc3\xbctepommi, kuid Malcolm ja tema perekond p\xc3\xa4\xc3\xa4sesid eluga._NEWLINE_21. veebruaril hakkas Malcolm just Manhattanil asuvas Auduboni tantsusaalis k\xc3\xb5net pidama, kui 400-pealises rahvahulgas tekkis segadus. \xc3\x9cks mees karjus: "Get your hands off my pockets! Don\'t be messin\' with my pockets!" Kui Malcolmi ihukaitsjad kohale tormasid, jooksis ette \xc3\xbcks mustanahaline mees ning tulistas Malcolmile l\xc3\xbchikese rauaga haavlip\xc3\xbcssist rindu. Veel kaks meest jooksid lava poole ja tulistasid Malcolmit._NEWLINE_Malcolm X maeti Hartsdale\'i Ferncliffi kalmistule._NEWLINE_Kahtlustatuna tema m\xc3\xb5rvas arreteeriti kolm isikut: organisatsiooni Nation of Islam liikmed Talmadge Hayer, Norman 3X Butler ja Thomas 15X Johnson. K\xc3\xb5ik kolm m\xc3\xb5isteti m\xc3\xa4rtsis 1966 s\xc3\xbc\xc3\xbcdi esimese astme m\xc3\xb5rvas ning m\xc3\xb5isteti eluks ajaks vangi. Ent FBI memost, mis avastati COINTELPRO juurdluste k\xc3\xa4igus, n\xc3\xa4htub, et FBI-l oli osa Malcolm X-i m\xc3\xb5rvani viinud lahkarvamuste tekitamises. Millist osa FBI tema surmas t\xc3\xa4pselt etendas, pole teada, kuigi on teada, et v\xc3\xa4hemalt \xc3\xbcks Malcolmi ihukaitsjatest oli New Yorgi politseiosakonna salaagent, kes andis FBI-le infot. N\xc3\xa4htavasti oli Hayer kolmest s\xc3\xbc\xc3\xbcdim\xc3\xb5istetust ainus, kes m\xc3\xb5rvas tegelikult osales. Hiljem nimetas ta teiste m\xc3\xb5rvaritena Albert Thomast, Leon Davist, William Bradleyt ja Wilbur McKinleyt.'