b'\n_START_ARTICLE_\nVoleri m\xc3\xb5is\n_START_PARAGRAPH_\nVoleri m\xc3\xb5is (Voleru mui\xc5\xbea) on m\xc3\xb5is L\xc3\xa4tis Riia linnas Voleri asumis; selle peahoone aadress oli Voleru iel\xc4\x81 11. Saksa keeles Wohlershof._NEWLINE_Voleri m\xc3\xb5is rajati XVI sajandil, mil hertsog Gotthard Kettler andis Daugava-\xc3\xa4\xc3\xa4rsed luhad ja k\xc3\xb5rtsid Henning Wohlerile. Aastail 1623\xe2\x80\x931638 oli Voleri riigim\xc3\xb5is. Seej\xc3\xa4rel kuulus m\xc3\xb5is mitmele eri omanikule, ka m\xc3\xb5isa valdused olid muutlikud. Aastal 1681 sai m\xc3\xb5isa omanikuks Rootsi s\xc3\xb5jav\xc3\xa4einsener J. Rodenburg._NEWLINE_J\xc3\xa4rgmine t\xc3\xa4htsam omanik oli aastast 1736 l\xc3\xa4tlasest ettev\xc3\xb5tja J\xc4\x81nis \xc5\xa0teinhauers, kes pani m\xc3\xb5isas k\xc3\xa4ima vee j\xc3\xb5ul t\xc3\xb6\xc3\xb6tava saeveski. Lisaks rajas ta m\xc3\xb5isa juurde kaubasadama. M\xc3\xb5isale kuulus veel k\xc3\xb5rts, kus t\xc3\xb6\xc3\xb6lised k\xc3\xa4isid enda teenitud raha \xc3\xb5htuti m\xc3\xb5isnikule tagastamas. XIX sajandil said m\xc3\xb5isa omanikeks t\xc3\xb6\xc3\xb6sturid ja kaupmehed T\xc4\x81lheimid, kelle k\xc3\xa4tte j\xc3\xa4i m\xc3\xb5is kuni v\xc3\xb5\xc3\xb5randamiseni._NEWLINE_M\xc3\xb5isa barokne puidust peahoone rajati XVIII sajandi algul, kuigi t\xc3\xa4pne valmimisaeg pole teada. See on ka ainus hoone, mis on m\xc3\xb5isakompleksist s\xc3\xa4ilinud.'