b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4liseestlased\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nde ajalugu\n_START_PARAGRAPH_\nEestlaste esimene suur v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne algas 1850. aastatel. J\xc3\xa4rgnenud poole sajandi jooksul tekkisid eesti asundused Loode-, P\xc3\xb5hja- ja Kesk-Venemaal, Siberis, Kaug-Idas, Kaukaasias, Krimmis, Volgamaal ja mujal. P\xc3\xa4rast v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnet elas 20. sajandi teisel k\xc3\xbcmnendil Venemaa Keisririigi aladel v\xc3\xa4ljaspool Balti kubermange umbes 200 000 eestlast._NEWLINE_V\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nde peamisteks p\xc3\xb5hjusteks olid rahvastiku kiire juurdekasv ja maapuudus. Talupojad, kellele maju ja maat\xc3\xbckke ei j\xc3\xa4tkunud, ei tahtnud linna elama asuda, pealegi soosis Venemaa Keisririigi koloniaalpoliitika balti talupoegade v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nnet riigi v\xc3\xa4heasustatud aladele._NEWLINE_19. ja 20. sajandi vahetusel r\xc3\xa4ndasid mitmed Venemaale asunud eestlased edasi Ameerika \xc3\x9chendriikidesse ja Kanadasse. 20. sajandi alguses elas P\xc3\xb5hja-Ameerikas umbes 10 000 eestlast, v\xc3\xa4hemal m\xc3\xa4\xc3\xa4ral elas eestlasi ka Austraalias, Soomes ja L\xc3\xa4tis._NEWLINE_Palju eestlasi lahkus v\xc3\xa4lismaale ka 1920. aastate teisel poolel. V\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nde p\xc3\xb5hjuseks oli ebastabiilne poliitiline ja majanduslik olukord Eesti Vabariigis. Eestlased r\xc3\xa4ndasid peaaegu k\xc3\xb5igisse maailmajagudesse, eesti kogukonnad tekkisid Argentinas, Brasiilias ja Austraalias._NEWLINE_Suur eestlaste v\xc3\xa4ljar\xc3\xa4nne toimus Teise maailmas\xc3\xb5ja ajal. Aastatel 1939\xe2\x80\x931944 lahkus poliitilise pagulasena Saksamaale ja Rootsi v\xc3\xa4hemalt 70 000 eestlast, suur osa neist 1944. aastal N\xc3\xb5ukogude okupatsiooni eest Suure p\xc3\xb5genemise lainena. S\xc3\xb5jaj\xc3\xa4rgsetel aastatel tekkisid suuremad v\xc3\xa4liseesti kogukonnad peale Saksamaa ja Rootsi ka Ameerika \xc3\x9chendriikides, Kanadas, Austraalias ja Suurbritannias._NEWLINE_P\xc3\xa4rast Eesti vabanemist 1991. aastal on 10 000 kuni 15 000 eestlast lahkunud mitmesse Euroopa riiki, samuti P\xc3\xb5hja-Ameerikasse. Arvukas eestlaskond on tekkinud Soomes, paljud on asunud Saksamaale, Rootsi, Ameerika \xc3\x9chendriikidesse ja Kanadasse. V\xc3\xa4ljaspool Eestit elab m\xc3\xb5nedel hinnangutel \xc3\xbcle 160 000 eestlase. Kui arvestada, et Eestis on umbes 950 000 eestlast, siis ulatub eestlastena m\xc3\xa4\xc3\xa4ratletavate inimeste \xc3\xbcldarv maailmas 1,1 miljonini ning neist umbes 14% elab praegu v\xc3\xa4ljaspool oma ajaloolist kodumaad. Suurim v\xc3\xa4liseesti kogukond asub t\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval Venemaal. 1989. aastal elas seal \xc3\xbcle 46 000 N\xc3\xb5ukogude seaduste j\xc3\xa4rgi eesti rahvusest inimese. Paarik\xc3\xbcmnetuhandelised eestlaste kogukonnad on Ameerika \xc3\x9chendriikides, Rootsis ja Kanadas. Nimetatud neljas riigis elab kokku \xc2\xbe v\xc3\xa4liseestlastest. V\xc3\xa4hemalt sajaliikmeline eesti kogukond paikneb 24 v\xc3\xa4lisriigis._NEWLINE_Mitmes riigis on eestikeelsed koolid, kirikud, koorid ja teised tegevusr\xc3\xbchmad. N\xc3\xa4iteks saatis Toronto eesti kool 2004. aastal koori Tallinnas toimunud laulupeole.'