b'\n_START_ARTICLE_\nVassili Panju\xc5\xa1kin\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nVassili Panju\xc5\xa1kin oli Venemaa keisririigi Balti laevastiku madrus, \xc3\xb5ppelaeva "Okeaania" mehaanik, 1907. aastast Venemaa Sotsiaaldemokraatliku T\xc3\xb6\xc3\xb6lispartei liige, kes osales aktiivselt partei poliitilises tegevuses._NEWLINE_1914. aastal vahistati ta poliitilise tegevuse eest ja m\xc3\xb5isteti surma. Panju\xc5\xa1kin viibis surmam\xc3\xb5istetute kambris 2 aastat, 1916. aastal p\xc3\xb5genes kinnipidamiskohast._NEWLINE_Vassili Panju\xc5\xa1kin osales 1917. aasta oktoobrirevolutsioonis Petrogradis, oli Kroonlinna ja Petrogradi T\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja Soldatite Saadikute N\xc3\xb5ukogu liige, ta m\xc3\xa4\xc3\xa4rati Petrogradi SRK poolt madrustest koosneva SRK staabiks oleva Smoln\xc3\xb5i kaitsesalga \xc3\xbclemaks. Relvastatud kaitsesalga \xc3\xbclemana viis ta t\xc3\xa4ide SRK ja Vladimir Lenini k\xc3\xa4ske revolutsioonilise korra tagamiseks Petrogradis, mille k\xc3\xa4igus lasi oma salgal hukata ilma kohtuotsuseta kinnipeetuid._NEWLINE_1918. aastal m\xc3\xa4\xc3\xa4rati ta leivavarumissalga erakorraliseks komissariks.\n_START_SECTION_\nVenemaa kodus\xc3\xb5jas\n_START_PARAGRAPH_\n1918. aasta kevadel oli Panju\xc5\xa1kin T\xc5\xa1ekaa presiidiumi liige ning T\xc5\xa1ekaa esindaja 14.\xe2\x80\x9316. m\xc3\xa4rtsil 1918. aastal Moskvas toimunud IV Erakorralisel t\xc3\xb6\xc3\xb6liste, soldatite, talupoegade ja kasakate n\xc3\xb5ukogude kongressil_NEWLINE_1918. aasta suvel teenis 1. Keskt\xc3\xa4itevkomitee t\xc3\xb6\xc3\xb6liste ja talupoegade sotsialistliku salga (1-\xd0\xb3\xd0\xbe \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe \xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb5-\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x8f\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe \xd0\xbe\xd1\x82\xd1\x80\xd1\x8f\xd0\xb4\xd0\xb0 \xd0\x92\xd0\xa6\xd0\x98\xd0\x9a) \xc3\xbclemana ning Vladimir Kappeli juhitava valgekaartlike v\xc3\xa4gede pealetungi ajal Samaarale, oma salgaga p\xc3\xa4\xc3\xa4stis 5. armee staabi ning ka rindele tulnud Lev Trotski vangilangemisest, mille eest ta esitati \xc3\xbchena esimestest Vene SNFV Punalipu ordeni kandidaadiks._NEWLINE_1918. aasta l\xc3\xb5pus, 26. novembrist kuni maikuuni 1919. aastal oli ta Pihkva S\xc3\xb5ja-Revolutsioonikomitee esimees, kuni Eesti Vabaduss\xc3\xb5ja k\xc3\xa4igus 1919. aasta kevadpealetungi ajal Loodearmee poolt Pihkva vallutamiseni._NEWLINE_1919. aastal \xc3\x9clevenemaalise Keskt\xc3\xa4itevkomite salga \xc3\xbclem Venemaa kodus\xc3\xb5jas Idarindel, Volgamaa ja Uraali piirkonna komissar v\xc3\xb5itluses kontrrevolutsiooniga._NEWLINE_1920. aastast suunati VK(b)P KK poolt majandus- ja parteit\xc3\xb6\xc3\xb6le.\n_START_SECTION_\nTunnustused\n_START_PARAGRAPH_\n28. septembril 1918 m\xc3\xa4\xc3\xa4ras \xc3\x9clevenemaaline Keskt\xc3\xa4itevkomitee Presiidium talle, kui Smoln\xc3\xb5i kaitse\xc3\xbclemale, Punalipu ordeni nr 2, kuid vaatamata vastuv\xc3\xb5etud otsusele ordeni v\xc3\xa4ljaandmisest ei olnud selleks ajaks valminud ordenid Petrogradi m\xc3\xbcndikojas ning ordeniga autasustamine l\xc3\xbckkus edasi. Hilisematel andmetel sai ordeni j\xc3\xa4rjekorranumbriga 2 omanikuks punakomand\xc3\xb6r Jona Jakir._NEWLINE_Temast, kui Balti laevastiku esimesest bol\xc5\xa1evikust, valmis 1960. aastal filmistuudios "Mosfilm" re\xc5\xbeiss\xc3\xb6\xc3\xb6r Mihhail \xc5\xa0veitseril (1920\xe2\x80\x932000) film "Mit\xc5\xa1man Panin".'