b'\n_START_ARTICLE_\nDamme m\xc3\xa4ed\n_START_SECTION_\nPaiknemine\n_START_PARAGRAPH_\nDamme m\xc3\xa4gede seljak, mis on umbes 15\xc2\xa0km pikk ja vaid m\xc3\xb5ni km lai, asub P\xc3\xb5hja-Saksa madaliku l\xc3\xb5unaservas umbes 34\xc2\xa0km Osnabr\xc3\xbcckist p\xc3\xb5hjas. See paikneb D\xc3\xbcmmeri looduspargis Damme linna l\xc3\xa4hedal, mis on piirkonna keskel, ning Lohne (p\xc3\xb5hjas), Steinfeldi (p\xc3\xb5hjas), Diepholzi (idakirdes), Neuenkirchen-V\xc3\xb6rdeni (edelas) ja Holdorfi (loodes) vahel. Idas voolab Hunte j\xc3\xb5gi l\xc3\xb5unast p\xc3\xb5hja seljakust m\xc3\xb6\xc3\xb6da; l\xc3\xa4\xc3\xa4nes voolab samas suunas Hase j\xc3\xb5gi._NEWLINE_Damme m\xc3\xa4ed asuvad Oldenburger M\xc3\xbcnsterlandi edelaosas, mist\xc3\xb5ttu on kohalik Signalberg (146 m) k\xc3\xb5rgeim k\xc3\xb5rgus. Kirdesse ulatuvad Gro\xc3\x9fes Moor (Vechta l\xc3\xa4hedal) ja Kellenberg; seljakust idas on D\xc3\xbcmmer ja selle taga Stemweder Berg, l\xc3\xb5unas \xe2\x80\x93 Gro\xc3\x9fes Moori teisel k\xc3\xbcljel (Damme l\xc3\xa4hedal) \xe2\x80\x93 on TERRA.vita looduspargis Wiehen ja l\xc3\xa4\xc3\xa4nes Hase oru teisel k\xc3\xbcljel on Ankumi k\xc3\xb5rgendik.\n_START_SECTION_\nWatersheds\n_START_PARAGRAPH_\nDamme m\xc3\xa4ed asuvad Weseri-Emsi veelahkmel: k\xc3\xb5ik ojad ja j\xc3\xb5ed, mis voolavad seljakult itta, voolavad Hunte kaudu Weserisse; need, mis voolavad l\xc3\xa4\xc3\xa4nde, voolavad Hase kaudu Emsi.\n_START_SECTION_\nGeoloogia\n_START_PARAGRAPH_\nDamme m\xc3\xa4ed on osa reast j\xc3\xa4\xc3\xa4aja otsamoreenidest Saale j\xc3\xa4\xc3\xa4tumise niinimetatud Drenthe I etapist. Lingeni k\xc3\xb5rgendik, Ankumi k\xc3\xb5rgendik, Kellenberg ja Brelinger Berg kuuluvad ka selle pinnamoreeni, mida kutsutakse ka Rehburgi faasiks, mis v\xc3\xb5ib olla umbes 230 000 aastat vana. Rehburgi m\xc3\xa4ed Steinhuder Meeri \xc3\xa4\xc3\xa4res ei ole siiski moreeni osad._NEWLINE_Koos oma peaaegu s\xc3\xbcmmeetrilise analoogi, Ankumi k\xc3\xb5rgendikuga, on Damme m\xc3\xa4gedel selle pinnamoreeni k\xc3\xb5ige m\xc3\xa4rgatavamad liustikuh\xc3\xb5lmad. See t\xc3\xa4itis Artlandi madalikuorva. Rauamaaki leidub s\xc3\xbcgaval m\xc3\xa4gede all.\n_START_SECTION_\nMaastikukujundus\n_START_PARAGRAPH_\nDamme m\xc3\xa4gede \xc3\xb5rnalt \xc3\xbcmardunud seljakul vahelduvad metsased k\xc3\xbcnkad ja orud aasade, p\xc3\xb5ldude ja karjamaadega (n\xc3\xa4iteks koppel). Jalgratturitele ja matkajatele on palju v\xc3\xb5imalusi loodusliku keskkonna nautimiseks._NEWLINE_J\xc3\xa4rv Damme Bergsee, pindalaga umbes 25 ha, pakub varjupaika haruldastele loomadele ja taimedele, mida kirjeldatakse loodusraja abil. Selles piirkonnas esineb palju ohustatud taimeliike: seni 364 soontaimest on 68 liiki Alam-Saksi ohustatud liikide punases nimekirjas. \xc3\x9cks eriti t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne r\xc3\xbchm loomi on roomajad, kellest siin esineb 4 liiki: nastik, kivisisalik, arusisalik ja vaskuss. Linnuriigist on 5 liiki r\xc3\xa4hne, samuti metskurvits, kuuse-k\xc3\xa4bilind ja must-k\xc3\xa4rbsen\xc3\xa4pp. 1974. aastal elas sellel metsaalal isegi siniraag, kuid talunik lasi ta maha. Siin elab kolm Saksamaa suurimat kohalikku p\xc3\xb5rnikat: p\xc3\xb5derp\xc3\xb5rnikas, ninasarvikp\xc3\xb5rnikas ja maip\xc3\xb5rnikas.\n_START_SECTION_\nHuvipaigad\n_START_PARAGRAPH_\nDamme m\xc3\xa4gede huvipakkuvate kohtade hulgas on lisaks metsadele ka Steigenbergi (edelas) ja Mordkuhlenbergi (p\xc3\xa4hjas) vaatetornid. Viimasest on vaade enamusele seljakule, D\xc3\xbcmmeri looduspargile, Oldenburger M\xc3\xbcnsterlandile, Wiehenile ja D\xc3\xbcmmerile.\n_START_SECTION_\nTornid\n_START_PARAGRAPH_\nMordkuhlenbergil ja Steigenbergil on vaatetornid. Signalbergil on Bundeswehri \xc3\xbclekandemast ja p\xc3\xb5hjan\xc3\xb5lval on 134 m k\xc3\xb5rge Deutsche Telekomi teletorn.'