b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xbc\xc3\xbcp 90\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nUue tanki loomine algas 1976. aastal, algselt t\xc3\xa4hise STC ja hiljem TK-X all. Esimesed kaks protot\xc3\xbc\xc3\xbcpi valmisid aastatel 1982\xe2\x80\x931984. Teine, neljast protot\xc3\xbc\xc3\xbcbist koosnev partii valmis vahemikus 1986\xe2\x80\x931988. Katsetused l\xc3\xb5ppesid 1989. aastal ja tank v\xc3\xb5eti kasutusele 1991. aastal nime all t\xc3\xbc\xc3\xbcp 90. Tank konstrueeriti Mitsubishi Rasket\xc3\xb6\xc3\xb6stuse ja Jaapani Kaitseagentuuri Tehnika Uurimis- ja Arendusinstituudi koost\xc3\xb6\xc3\xb6s. Suuremad allt\xc3\xb6\xc3\xb6v\xc3\xb5tjad olid Jaapani Teraset\xc3\xb6\xc3\xb6stused, Daikini t\xc3\xb6\xc3\xb6stused, Mitsubishi Elekter, Fujitsu ja NEC.\n_START_SECTION_\nKere ja soomus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4pseid andmeid t\xc3\xbc\xc3\xbcbi 90 soomuse kohta ei ole avaldatud, kuid arvatavasti on torni ja kere esiosa soomustamiseks kasutatud komposiitsoomust. Tankil on ABK kaitses\xc3\xbcsteem ja sensorid laserkiirguse avastamiseks ning infrapunakiirgusele reageeriv tulekustutuss\xc3\xbcsteem. Torni k\xc3\xbcljes paiknevad granaadiheitjad suitsuekraani tekitamiseks. Tank suudab tuvastada, kui tema suunas on v\xc3\xa4lja tulistatud soojust otsiv tankit\xc3\xb5rjerakett, ja automaatselt suitsuekraani tekitada. _NEWLINE_Tank on klassikalise konstruktsiooniga. Juhiruum asub ees vasakul ja sinna p\xc3\xa4\xc3\xa4seb juhi istme kohal paikneva luugi kaudu. Torn paikneb tanki keskel: tornis pearelvast paremal paikneb komand\xc3\xb6r ja vasakul sihtur. M\xc3\xb5lemal on eraldi luuk. Torn on vertikaalsete seintega ja meenutab v\xc3\xa4limuselt Leopard 2A4 torni. M\xc3\xb5\xc3\xb5tmetelt on torn k\xc3\xbcllaltki suur, selle tagumine ni\xc5\xa1\xc5\xa1 ulatub \xc3\xbcle mootori katte. Torni tagaosa lael on plahvatusluugid. Tanki tagaosas paiknevad mootor ja transmissioon.\n_START_SECTION_\nRelvastus\n_START_PARAGRAPH_\nTanki pearelvaks on Rheinmetalli 120 mm sileraudne tankikahur (ainuke tanki komponent, mis ei p\xc3\xa4rine Jaapanist). Kahur on kaetud termo\xc3\xbcmbrisega. Kahur kasutab samasugust laskemoona ja sama lukku, mida kasutatakse Saksamaal, kuid tagasil\xc3\xb6\xc3\xb6gi mehhanism ja kahuri kinnitus on Jaapanis konstrueeritud. Andmeid selle kohta, kui palju on kahurit v\xc3\xb5imalik t\xc3\xb5sta v\xc3\xb5i langetada, pole avaldatud, kuid need n\xc3\xa4itajad arvatakse olevat sarnased t\xc3\xbc\xc3\xbcbi 74 n\xc3\xa4itajatega. Kahur on elektromehaaniliselt kahes tasapinnas stabiliseeritud._NEWLINE_Kahuri laadimiseks kasutatakse automaatlaadurit, kus paikneb 16 (v\xc3\xb5i 20) m\xc3\xbcrsku. Lisaks paikneb keres juhist paremal 25 m\xc3\xbcrsku. Laadimiseks v\xc3\xb5tab kahur p\xc3\xa4rast iga lasku algasendi 0-kraadise nurga all. Kui automaatlaadur peaks t\xc3\xb5rkuma, on kahurit v\xc3\xb5imalik ka k\xc3\xa4sitsi laadida. Automaatlaadurit laetakse kas v\xc3\xa4lise luugi kaudu v\xc3\xb5i torni seest. Tegemist on \xc3\xbche esimese L\xc3\xa4\xc3\xa4ne tankiga, mis automaatlaadurit kasutama hakkas (esimene oli Rootsi Stridsvagn 103). Kahur kasutab APFSDS-T v\xc3\xb5i HEAT-MP t\xc3\xbc\xc3\xbcpi laskemoona. Enamus m\xc3\xbcrsu kestast p\xc3\xb5leb lasu sooritamisel relva rauas \xc3\xa4ra, j\xc3\xa4ttes alles vaid tagumise kontsiku. _NEWLINE_Pearelvast vasakul paikneb sellega paralleelselt 7,62 mm kuulipilduja. \xc3\x95hut\xc3\xb5rjeks paikneb torni katusel 12,7 mm kuulipilduja. See on paigutatud torni etteotsa selliselt, et seda saaksid kasutada nii komand\xc3\xb6r, kui ka sihtur.\n_START_SECTION_\nVaatlus- ja sihtimisseadmed\n_START_PARAGRAPH_\nTulejuhtimiss\xc3\xbcsteem koosneb sihturi vertikaaltasapinnas stabiliseeritud sihtimisperiskoobist, kahes tasapinnas stabiliseeritud ja 180 kraadi p\xc3\xb6\xc3\xb6ratavast komand\xc3\xb6ri sihtimisperiskoobist, mis m\xc3\xb5lemad on \xc3\xbchendatud ballistikaarvutiga. Sihturi sihikul on p\xc3\xa4evakanal, termovisiooni kanal \xc3\xb6iseks laskmiseks ja laserkaugusm\xc3\xb5\xc3\xb5tja. Komand\xc3\xb6ri sihikul \xc3\xb6ist v\xc3\xb5imekust ei ole, kuid sihturi \xc3\xb6\xc3\xb6vaatlusseadmed on kahe kanaliga ja annavad v\xc3\xa4ljundi ka komand\xc3\xb6ri ekraanile. Komand\xc3\xb6r saab oma sihiku juhtimise k\xc3\xa4sitsi \xc3\xbcle v\xc3\xb5tta ja otsida uut sihtm\xc3\xa4rki ajal, mil sihtur eelmisega tegeleb. Komand\xc3\xb6ril on ka vaatlusseadmed, mis v\xc3\xb5imaldavad \xc3\xbclevaadet \xc3\xbcmbrusest 360 kraadi ulatuses. Tulejuhtimiss\xc3\xbcsteemil on automaatne sihtm\xc3\xa4rgi j\xc3\xa4lgimise s\xc3\xbcsteem. See on efektiivne maapealsete sihtm\xc3\xa4rkide vastu, kui tank on paigal. Liikumise pealt peab komand\xc3\xb6r v\xc3\xb5i sihtur sihtm\xc3\xa4rgi k\xc3\xb5igepealt sihikule lukustama ja kontrolli arvutil \xc3\xbcle andma. Kui sihtm\xc3\xa4rk ajutiselt vaatev\xc3\xa4ljast kaob (varjub), j\xc3\xa4tkab sihik selle j\xc3\xa4lgimist vastavalt selle endisele liikumiskiirusele ja lukustub uuesti, kui sihtm\xc3\xa4rk taas vaatev\xc3\xa4lja ilmub.\n_START_SECTION_\nMootor ja k\xc3\xa4iguosa\n_START_PARAGRAPH_\nTanki j\xc3\xb5uallikaks on Mitsubishi 10-silindriline vesijahutusega diiselmootor 10ZG. Mootor kasutab elektrilist otsesissepritset ja turbokompressorit. Maksimaalne v\xc3\xb5imsus on 2400 p\xc3\xb6\xc3\xb6rde juures 1500 hobuj\xc3\xb5udu. Tankil on automaatk\xc3\xa4igukast._NEWLINE_T\xc3\xbc\xc3\xbcp k\xc3\xbcmnel on kuus kummikattega topelt maanteeratast ja h\xc3\xbcbriidvedrustus: kahel esimesel ja kahel viimasel rattal on h\xc3\xbcdrauliline ja kahel keskmisel v\xc3\xa4\xc3\xa4ndvedrustus. Lisaks paikneb ees tugiratas ja taga vedav ratas. Tank suudab pikkiteljel oma kallet muuta, kuid erinevalt t\xc3\xbc\xc3\xbcp 74-st see k\xc3\xbclgkallet kompenseerida ei suuda.'