b'\n_START_ARTICLE_\nAnts Viires\n_START_PARAGRAPH_\nAnts Viires (kuni 28.02.1938 Veber; 23. detsember 1918 Tartu \xe2\x80\x93 18. m\xc3\xa4rts 2015) oli eesti etnoloog ja kultuuriloolane.\n_START_SECTION_\nElulugu\n_START_PARAGRAPH_\nViires l\xc3\xb5petas 1937. aastal Hugo Treffneri g\xc3\xbcmnaasiumi. \xc3\x95ppis Tartu \xc3\x9clikoolis esialgu filoloogiat, alates 1940. aastast etnograafiat. Samal ajal alustas ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tamist Eesti Rahva Muuseumis, kus tegutses kuni 1946. aastani, s\xc3\xb5ja ajal tegeles ta muuseumikogude p\xc3\xa4\xc3\xa4stmise ja s\xc3\xa4ilitamisega. Saksa okupatsiooni ajal mobiliseeriti Viires s\xc3\xb5jav\xc3\xa4e politseipataljoni t\xc3\xb5lgiks, see seik sai hiljem tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4rile saatuslikuks. 1946\xe2\x80\x931949 oli Viires Tartu \xc3\x9clikoolis aspirantuuris, lugedes samaaegselt ka loenguid etnograafiast. 1950. aastal algas aga \xc3\xa4ge "kodanlike natsionalistide" vastu suunatud kampaania, mist\xc3\xb5ttu \xc3\xa4sja aspirantuuri l\xc3\xb5petanud Viires ei leidnud enda haridusele vastavat t\xc3\xb6\xc3\xb6d ning pidi end elatama juhut\xc3\xb6\xc3\xb6dest planeerija, maadeparandaja ja kooli\xc3\xb5petajana (1952\xe2\x80\x931956). Samaaegselt valmis Viiresel aga oluline uurimus eesti puitarhitektuurist, mille kaitsmisel sai ta 1955. aastal ajalookandidaadi kraadi. _NEWLINE_1956. aastal \xc3\xb5nnestus Viiresel leevendunud oludes saada t\xc3\xb6\xc3\xb6d Ajaloo Instituudis, kus ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas koos Harri Mooraga arheoloogiasektoris, alates 1968. aastast juhtis aga etnograafide r\xc3\xbchma t\xc3\xb6\xc3\xb6d. 1977. aastal moodustati eraldi etnograafiasektor, ent Viirest selle juhiks ei j\xc3\xa4etud, sest taas meenutati tema s\xc3\xb5jaaegseid "patte", pealegi ei astunud Viires NLKP-sse. Alles 1983. aastal \xc3\xb5nnestus tal saada vastmoodustatud etnoloogiasektori juhiks, kelleks ta j\xc3\xa4i 1988. aastani. Aastatel 1992\xe2\x80\x931997 oli ta Ajaloo Instituudi etnoloogia ja kunstiajaloo osakonna etnoloogia sektori kohuset\xc3\xa4itja. 1996. aastal sai ta Eesti etnoloogia edendamise eest Riigivapi IV klassi teenetem\xc3\xa4rgi. _NEWLINE_Viirese viljakas teadlaset\xc3\xb6\xc3\xb6 j\xc3\xa4tkus ka edaspidi, viimastelgi aastatel ilmus tema artikleid eesti kultuuriajaloo kohta.\n_START_SECTION_\nIsiklikku\n_START_PARAGRAPH_\nGraafik Evi Tihemets oli Ants Viirese abikaasa.'