b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4ekell\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4igumehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4igumehhanism on mehhanism, mis m\xc3\xb5\xc3\xb5dab aja m\xc3\xb6\xc3\xb6dumist ning kuvab kasutajale hetke kellaaega (vahel ka muud teavet, n\xc3\xa4iteks kuup\xc3\xa4eva, kuud ja n\xc3\xa4dalap\xc3\xa4eva). K\xc3\xa4igumehhanism v\xc3\xb5ib olla t\xc3\xa4ielikult mehaaniline, t\xc3\xa4ielikult elektrooniline (liikuvad osad puuduvad) v\xc3\xb5i siis m\xc3\xb5lema h\xc3\xbcbriid. Enamik t\xc3\xa4nap\xc3\xa4evastest k\xc3\xa4ekelladest kasutab elektroonilist mehhanismi \xc3\xbchendatuna mehaaniliste seieritega kella sihverplaadil.\n_START_SECTION_\nMehaaniline k\xc3\xa4igumehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xb5rreldes elektroonilise k\xc3\xa4igumehhanismiga on mehaaniline k\xc3\xa4igumehhanism v\xc3\xa4iksema t\xc3\xa4psusega ning kergemini m\xc3\xb5jutatav n\xc3\xa4iteks asendi, temperatuuri ja magnetismi poolt. Mehaanilise k\xc3\xa4igumehhanismiga k\xc3\xa4ekell on tootmisel elektroonilisest kallim, v\xc3\xa4iksema veakindlusega ning vajab regulaarset hooldust ja seadistamist._NEWLINE_Mehaanilise k\xc3\xa4ekella mehhanismi keskseks elemendiks on spiraalvedru tasakaaluasendi \xc3\xbcmber kiikuv nookur \xe2\x80\x93 balanss v\xc3\xb5i balanssiirratas. Balanss sarnaneb harmooniliselt v\xc3\xb5nkuva pendliga: nii, nagu viimasel kulub olenemata kaare pikkusest v\xc3\xb5nkeks alati sama pikk aeg, liigub ka balanss samas taktis ka siis, kui selle p\xc3\xb6\xc3\xb6rdenurk j\xc3\xa4\xc3\xa4b kella k\xc3\xa4iguvedru veoj\xc3\xb5u v\xc3\xa4henedes v\xc3\xa4iksemaks. _NEWLINE_Balansi liikumist j\xc3\xa4lgib k\xc3\xa4iguratta k\xc3\xbclge \xc3\xbchendatud ankur. Keskasendist m\xc3\xb6\xc3\xb6dudes t\xc3\xb5ukab balanss vastavalt oma liikumise suunale ankrut \xc3\xbches v\xc3\xb5i teises suunas ning lubab ankrurattal liikuda \xc3\xbche hamba jagu edasi. Balansi v\xc3\xb5nkeperioodi kestel p\xc3\xb6\xc3\xb6rdub ankruratas kahe hamba jao._NEWLINE_Ankruratas on omakorda hammas\xc3\xbclekande kaudu \xc3\xbchenduses k\xc3\xa4iguvedruga, mis lubab ankrurattal liikuda ainult \xc3\xbches suunas. _NEWLINE_Kella mehhanismi hammasrattad on \xc3\xbchendatud kella osutitega, mis liiguvad koos ankruratta liikumisega. Seel\xc3\xa4bi annab mehhanism kella osutitele edasi balansi m\xc3\xb5\xc3\xb5detud aja ning samas rakendatakse pingulekeeratud k\xc3\xa4iguvedru j\xc3\xb5udu balansi k\xc3\xa4igushoidmiseks. Ankru vahendusel antakse ankruratta igal sammul balansile t\xc3\xa4iendav impulss, et balansi v\xc3\xb5nkumine h\xc3\xb5\xc3\xb5rdumise t\xc3\xb5ttu ei sumbuks. Mehhanism toimib, kuni k\xc3\xa4iguvedru maha k\xc3\xa4ib._NEWLINE_Enamik n\xc3\xbc\xc3\xbcdisaegsetest k\xc3\xa4ekelladest on loodud \xc3\xbche \xc3\xbcleskeeramisega k\xc3\xa4ima 40 tundi ning neid peab seet\xc3\xb5ttu iga p\xc3\xa4ev \xc3\xbcles keerama, kuid esineb ka mitu p\xc3\xa4eva k\xc3\xa4ivaid kelli ning m\xc3\xb5ned mudelid kasutavad 192-tunnise k\xc3\xa4iguga vedru, et piisaks kord n\xc3\xa4dalas \xc3\xbcleskeeramisest._NEWLINE_Automaatk\xc3\xa4ekell on mehaanilise k\xc3\xa4igumehhanismiga k\xc3\xa4ekell, mille vedru keeratakse \xc3\xbcles kasutades \xc3\xa4ra kella kandja keha liikumist. Esimese sellise k\xc3\xa4ekella leiutas briti kellassepp John Harwood aastal 1923. Automaatselt \xc3\xbcleskeeratavas k\xc3\xa4ekellas kasutatakse rootorina ekstsentrilist vastukaalu, mis kella kandja liikudes inertsi m\xc3\xb5jul p\xc3\xb6\xc3\xb6rlema hakkab ja hammasratta kaudu kella vedru \xc3\xbcles keerab. Automaatselt \xc3\xbcleskeeratavaid k\xc3\xa4ekelli saab \xc3\xbcldjuhul ka k\xc3\xa4sitsi \xc3\xbcles keerata, et hoida kella t\xc3\xb6\xc3\xb6s ka siis, kui seda ei kanta, v\xc3\xb5i juhul, kui kella kasutaja randmeliigutused ei ole piisavad kella vedru \xc3\xbcleskeeramiseks.\n_START_SECTION_\nElektrooniline k\xc3\xa4igumehhanism\n_START_PARAGRAPH_\nElektroonilise k\xc3\xa4igumehhanismiga k\xc3\xa4ekellas on v\xc3\xb5imalikult v\xc3\xa4he liikuvaid osi, kuna seal kasutatakse kvartskristallis tekkivat piesoelektrilist efekti. Kristall toimib kvartsostsillaatorina, mis resoneerib kindlal stabiilsel sagedusel ning mida kasutatakse ajaj\xc3\xa4lgimise t\xc3\xa4pseks juhtimiseks. Seet\xc3\xb5ttu nimetatakse elektronkelli tihti ka kvartskelladeks. Kvartskellad on valdavalt elektroonilise k\xc3\xa4igumehhanismiga, kus ostsillaatori v\xc3\xb5ngete arvu loendatakse elektroonilise loenduriga, mis digitaalkellas juhib numbrin\xc3\xa4itu LCD-ekraanil. Analoogn\xc3\xa4iduga kellas juhib loendur samm-mootoriga osuteid. Et kvartskellas m\xc3\xb5juvad tugeva vedru avaldatava j\xc3\xb5u asemel vaid elektrilised impulsid, on sellise kella rattad v\xc3\xb5imalik teha plastmassist._NEWLINE_Maailma esimene masstootmisse l\xc3\xa4inud kvartskell oli Seiko 35 SQ Astron, mis j\xc3\xb5udis poelettidele 25. detsembril 1969. T\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rne on asjaolu, et Seiko otsustas kella k\xc3\xa4igumehhanismi j\xc3\xa4tta patenteerimata, v\xc3\xb5imaldades teistel tootjatel sellega oma tehnoloogiast kasu l\xc3\xb5igata. See t\xc3\xb5i kaasa kvartskellade kiire arengu ja leviku kasvu ja v\xc3\xa4hem kui k\xc3\xbcmne aastaga j\xc3\xb5udis kvartsk\xc3\xa4ekell turuliidri positsioonile, l\xc3\xb5petades sellega mehaanilise kella peaaegu 100 aastat kestnud valitsusaja. T\xc3\xa4nap\xc3\xa4eval toodetakse kvartsmehhanisme v\xc3\xa4ga odavalt ja v\xc3\xa4ga suurtes kogustes ning t\xc3\xbc\xc3\xbcpiliselt on ka k\xc3\xb5ige odavamad k\xc3\xa4ekellad kvartsmehhanismiga._NEWLINE_Raadiosignaaliga t\xc3\xb6\xc3\xb6tav kell on \xc3\xbcks elektroonilise kvartsk\xc3\xa4ekella liike. See s\xc3\xbcnkroonib oma n\xc3\xa4itu v\xc3\xa4lise ajaallikaga, nagu aatomkell, GPS satelliitide ajasignaal, saksa DCF77 signaal Euroopas, WWVB signaal USA-s vmt. Sellised mehhanismid v\xc3\xb5ivad v\xc3\xa4lisest signaalist saada mitte ainult kellaaja, vaid ka kuup\xc3\xa4eva, liigaasta v\xc3\xb5i suveaja oleku kohta (viimased esinevad signaalis kujul on/ei ole). Kui raadiosignaali vastuv\xc3\xb5tja v\xc3\xa4lja arvata, on selline kell oma k\xc3\xa4igumehhanismi poolest t\xc3\xa4iesti tavaline kvartsk\xc3\xa4ekell.\n_START_SECTION_\nToide\n_START_PARAGRAPH_\nElektronkell vajab toiteallikana elektrit, harilikult kasutatakse selleks vahetatavat patareid. Kellapatarei on spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud patarei, mis on v\xc3\xa4ga v\xc3\xa4ikeste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega ning annab v\xc3\xa4ikest kogust energiat v\xc3\xa4ga pika aja, mitme aasta jooksul. Levinud on h\xc3\xb5beoksiid- v\xc3\xb5i liitiumpatareid, elavh\xc3\xb5bepatareisid ei kasutata enam keskkonnaohutuse huvides. Odav alternatiiv h\xc3\xb5beoksiidpatareidele on leelispatareid, mis on samasuguste m\xc3\xb5\xc3\xb5tmetega, kuid l\xc3\xbchema elueaga. M\xc3\xb5nedes p\xc3\xa4ikesepaneeliga k\xc3\xa4ekellades kasutatakse ka laetavaid akusid._NEWLINE_M\xc3\xb5ned k\xc3\xa4ekellad, nagu n\xc3\xa4iteks Seiko Kineticu seeria, kasutavad vahetatava kellapatarei asemel \xc3\xa4ra kella kandja k\xc3\xa4e liikumist. Sarnaselt mehaanilise k\xc3\xa4igumehhanismiga automaatk\xc3\xa4ekelladega kasutatakse siin inertsi m\xc3\xb5jul p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevat vastukaalu, kuid see toimib tillukese generaatorina ja laeb vedru \xc3\xbcleskeeramise asemel kella sisseehitatud laetavat akut._NEWLINE_P\xc3\xa4ikesetoitel t\xc3\xb6\xc3\xb6tavad k\xc3\xa4ekellad saavad energiat valgusest. Kella esipaneelil asuv fotoelement muundab valguse elektrienergiaks, millega laetakse kas akupatareid v\xc3\xb5i kondensaatorit. Kella k\xc3\xa4igumehhanism ammutab neist oma energia ja kui selline k\xc3\xa4ekell on regulaarselt tugeva valgusallika (nt P\xc3\xa4ike) m\xc3\xb5jupiirkonnas, ei pea sellel kunagi patareid vahetama. M\xc3\xb5ned kellamudelid, nagu Citizen Eco-Drive, saavad m\xc3\xb5neminutilise p\xc3\xa4ikesevalguse k\xc3\xa4es viibimisega piisavalt energiat, t\xc3\xb6\xc3\xb6tamaks terveid n\xc3\xa4dalaid.\n_START_SECTION_\nAnaloog\n_START_PARAGRAPH_\nTraditsiooniliselt n\xc3\xa4itavad k\xc3\xa4ekellad aega analoogkujul ehk numbritega sihverplaadi kohale on paigaldatud p\xc3\xb6\xc3\xb6rlevad osutid, v\xc3\xa4hemalt l\xc3\xbchike tunniosuti ning pikem minutiosuti. Tihti lisandub neile ka kolmas, sekundiosuti, mis n\xc3\xa4itab jooksva minuti jooksvat sekundit. Kvartskelladel on sekundiosuti liikumine valdavalt h\xc3\xbcppeline, osuti liigub kord sekundis oma j\xc3\xa4rgmisse asendisse. Mehaanilise kella sekundiosuti liigub \xe2\x80\x9csujuvalt\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 tegelikult siiski samuti h\xc3\xbcppeliselt, kuid kord 1/5 sekundi jooksul ehk k\xc3\xa4iguratta iga liikumisega._NEWLINE_Analoogn\xc3\xa4iduga kella n\xc3\xa4idatakse turunduses tihti n\xc3\xa4itamas aega 10:09 v\xc3\xb5i 10:10. Selline osutite paigutus r\xc3\xb5hutab kella tootja logo ning j\xc3\xa4tab lisaks visuaalselt meeldiva mulje naeratavast n\xc3\xa4ost kella \xc3\xbclaosas._NEWLINE_Tulenevalt tunniosuti asendi ning p\xc3\xa4ikese asukoha vahel taevas olevast seosest v\xc3\xb5imaldab analoogn\xc3\xa4iduga kell m\xc3\xa4\xc3\xa4rata p\xc3\xb5hiilmakaarte suunda. P\xc3\xb6\xc3\xb6rates maakera p\xc3\xb5hjapoolkeral k\xc3\xa4ekella nii, et tunniosuti n\xc3\xa4itaks p\xc3\xa4ikese poole, j\xc3\xa4\xc3\xa4b l\xc3\xb5unakaare suund t\xc3\xa4pselt tunniosuti ning kella 12 vahele. L\xc3\xb5unapoolkeral n\xc3\xa4itab kella tunniosuti ning kella 12 vaheline keskpunkt p\xc3\xb5hja poole.\n_START_SECTION_\nDigitaalne\n_START_PARAGRAPH_\nDigitaalse n\xc3\xa4iduga kell n\xc3\xa4itab aega lihtsalt numbritena, nt 12:08, selle asemel, et l\xc3\xbchike osuti n\xc3\xa4itaks 12 suunas ja pikk osuti 8/60 osa suunas t\xc3\xa4isringist. Numbrid kuvatakse harilikult osana 7-segmendilisest n\xc3\xa4idikust._NEWLINE_Esimesed digitaaln\xc3\xa4idikuga mehaanilised k\xc3\xa4ekellad ilmusid 1920ndatel. Esimese digitaalse elektronkella, Pulsar LED, protot\xc3\xbc\xc3\xbcp valmis aastal 1970. Punaste LED-idega n\xc3\xa4idikuga kell valmis 4. aprillil 1972 ning seda m\xc3\xbc\xc3\xbcdi 2100 USA dollari eest._NEWLINE_LED-n\xc3\xa4idikuga k\xc3\xa4ekelladel on enamasti nupp, mis l\xc3\xbclitab n\xc3\xa4idu l\xc3\xbchikeseks ajaks sisse, kuna pidevalt p\xc3\xb5ledes tarbivad LED-id k\xc3\xa4ekella kohta liialt palju voolu. Sel p\xc3\xb5hjusel on LED-n\xc3\xa4idikud k\xc3\xa4ekellades asendunud vedelkristallekraanidega (LCD). _NEWLINE_Alates 1980ndatest on digitaalkellade tehnoloogia tugevalt paranenud. Aastal 1982 tootis Seiko k\xc3\xa4ekella, millesse oli sisse ehitatud televiisoriekraan, Casio vastas termomeetriga varustatud mudeliga ning kellaga, mis t\xc3\xb5lkis 1500 jaapanikeelset s\xc3\xb5na inglise keelde. 1985. aastast p\xc3\xa4rineb Casio kalkulaatoriga mudel CFX-400. Aasta 1987 t\xc3\xb5i telefoninumbreid valivad ja h\xc3\xa4\xc3\xa4lele reageerivad k\xc3\xa4ekellad.\n_START_SECTION_\nFunktsioonid\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb5ik k\xc3\xa4ekellad n\xc3\xa4itavad kellaaega, eristades v\xc3\xa4hemalt tunde ja minuteid, enamasti ka sekundeid. Enamik n\xc3\xa4itab ka kuup\xc3\xa4eva, tihti isegi n\xc3\xa4dalap\xc3\xa4eva. Kuid paljud k\xc3\xa4ekellad v\xc3\xb5imaldavad lisaks p\xc3\xb5hilistele kellaajafunktsioonidele kasutada veel hulgaliselt muid funktsioone. Levinumateks omadusteks on \xc3\xa4ratusfunktsioon ja kellaaja kuuldav esitus._NEWLINE_Sarnaselt k\xc3\xb5lavad m\xc3\xb5isted kronograaf ja kronomeeter aetakse tihti segamini, kuigi need t\xc3\xa4histavad t\xc3\xa4iesti erinevaid omadusi. Kronograaf on sisuliselt stopperifunktsiooniga kell, kronomeeter t\xc3\xa4histab aga k\xc3\xb5rgekvaliteedilist ja termokompenseeritud kvartsiv\xc3\xb5nkumisega \xc3\xbclit\xc3\xa4pset kella, mis on testitud ja varustatud COSC (Contr\xc3\xb4le Officiel Suisse des Chronom\xc3\xa8tres) sertifikaadiga ehk selline kell toimib kindlate standarditega m\xc3\xa4\xc3\xa4ratud t\xc3\xa4psusega. Kronograaf ja kronomeeter on seega erinevad, kuid mitte \xc3\xbcksteist v\xc3\xa4listavad seadmed: k\xc3\xa4ekell v\xc3\xb5ib olla kronograaf, kronomeeter, m\xc3\xb5lemat v\xc3\xb5i mitte kumbki._NEWLINE_V\xc3\xa4lja on t\xc3\xb6\xc3\xb6tatud on palju arvutifunktsioonidega k\xc3\xa4ekelli, kuid \xc3\xbchtki neist pole saatnud pikk edu: keerulistel kelladel on segane kasutajaliides, v\xc3\xa4ike ekraan ja nupud ning patarei ei pea kuigi kaua vastu. M\xc3\xb5ned keeruliste k\xc3\xa4ekellade mudelitest on sisaldanud kalkulaatorit, tonomeetrit, baromeetrit, altimeetrit, kompassi, kaamerat, GPS-vastuv\xc3\xb5tjat, mobiiltelefoni vms funktsiooni v\xc3\xb5i koguni videom\xc3\xa4nge.\n_START_SECTION_\nMood\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4ekell on lisaks praktilisele v\xc3\xa4\xc3\xa4rtusele ka hinnatud aksessuaar. Seet\xc3\xb5ttu ulatub k\xc3\xa4ekella tootevalik odavatest, kuid t\xc3\xa4psetest mudelitest, mille ainsaks \xc3\xbclesandeks on n\xc3\xa4idata \xc3\xb5iget kellaaega, \xc3\xbclikallite staatuses\xc3\xbcmboliteni, mis t\xc3\xa4idavad eelk\xc3\xb5ige kalliskivide transpordivahendi rolli.\n_START_SECTION_\nKosmos\n_START_PARAGRAPH_\nGravitatsioonivaba keskkond ja muud ekstreemtingimused, mida astronaudid avakosmoses kogevad, n\xc3\xb5uavad k\xc3\xa4ekelladelt erilist vastupidavust ja t\xc3\xb6\xc3\xb6kindlust. 12. aprillil 1961 kandis Juri Gagarin oma maailmakuulsal kosmoselennul \xc5\xa0turmanskije (v.k. \xd0\xa8\xd1\x82\xd1\x83\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5, navigaator-) kella. NASA valis 1960ndatel Ameerika kosmosekellaks aga Omega Speedmaster Professional mudeli, mis oli testitud ekstreemsete temperatuurimuutuste ja vibratsioonidega oludes.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9cks kiiremini arenevaid k\xc3\xa4ekellat\xc3\xbc\xc3\xbcpe on spordikell. See sisaldab enamasti lisaseadmeid nagu kompass, k\xc3\xb5rguse- ja r\xc3\xb5huandur ning termomeeter. K\xc3\xb5rgema hinnaklassi spordikellad on ka s\xc3\xbcdamer\xc3\xbctmianduri ehk pulsikella funktsiooniga.'