b'\n_START_ARTICLE_\nSipelglased\n_START_SECTION_\nSipelgapesa\n_START_PARAGRAPH_\nSipelgapesad koosnevad suurest hulgast k\xc3\xa4ikudega \xc3\xbchendatud kambritest. M\xc3\xb5ned sipelgaliigid on elama asunud erilistesse taimedesse, mis ongi kohastunud sipelgatele eluaseme pakkumiseks, andes neile oma \xc3\xb5\xc3\xb5nsa kambrilise ehitusega nii peavarju kui ka toitu._NEWLINE_Lisaks sipelgatele elab nende pesades rohkesti muidki putukaid. Enamik neist toitub vaid k\xc3\xb5dunevast pesamaterjalist ja sipelgate j\xc3\xa4\xc3\xa4tmetest. M\xc3\xb5ned aga nuruvad toitu sipelgatelt endilt. Vastutasuks pakuvad nad sipelgatele spetsiaalsetest n\xc3\xa4\xc3\xa4rmetest eritatavat n\xc3\xb5ret, mida sipelgad meelsasti lakuvad. Selliseid "kaas\xc3\xbc\xc3\xbcrnikke" v\xc3\xb5tavad sipelgad kaasa ka uude kohta kolides. M\xc3\xb5ned sipelgapesade asukad v\xc3\xb5ivad olla ka perele kahjulikud. Nii n\xc3\xa4iteks eritavad mitmed l\xc3\xbchitiiblased sipelgaid purjupanevaid aineid ning toituvad ise sipelgate munadest ja vastsetest, p\xc3\xb5hjustades vahel tervete perede hukkumist._NEWLINE_K\xc3\xbclmade ilmade saabudes l\xc3\xa4hevad sipelgad s\xc3\xbcgavamale pesa maa-alustesse k\xc3\xa4ikudesse ja j\xc3\xa4\xc3\xa4vad seal tardeseisundis kevadet ootama. Oma pesa temperatuuri nad oluliselt t\xc3\xb5sta ei suuda.\n_START_SECTION_\nRahvameditsiin\n_START_PARAGRAPH_\nSipelgavannid on rahvameditsiinis \xc3\xbcldtuntud ravivahend n\xc3\xa4rvip\xc3\xb5letike ja reumaatiliste valude puhul._NEWLINE_Kasutatud on ka sipelgapiiritust, mida tehti pealem\xc3\xa4\xc3\xa4rimiseks. Suhkur pandi pudelisse. Pudel l\xc3\xa4ks sipelgaid t\xc3\xa4is. Valati piiritust peale. Kui leiba tehti, pandi pudeliga leiva sisse. K\xc3\xbcpses seal. P\xc3\xa4rast pidi veel seisma (V\xc3\xa4ike-Maarja, 1978)._NEWLINE_Kevadise iluravi juurde kuulus kuklasepesa kohale kummardamine, et kuklased saaksid n\xc3\xa4ole oma hapet pritsida. See pidi kaotama tedret\xc3\xa4hnid ja hoidma liigse p\xc3\xa4evituse eest.\n_START_SECTION_\nAedniksipelgad\n_START_PARAGRAPH_\nAedniksipelgad kasvatavad seeni oma pesades ja toidavad neid s\xc3\xbcljega l\xc3\xa4bisegatud taimemassiga. S\xc3\xbcsivesikuid hangivad sipelgad peamiselt lehet\xc3\xa4idelt. Tasuks magusa mesikaste eest kaitsevad sipelgad lehet\xc3\xa4isid vaenlaste eest, kannavad emased talveks oma pesadesse varjule ja viivad lehet\xc3\xa4isid k\xc3\xb5ige mahlakamatele noortele v\xc3\xb5rsetele.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa4ndsipelgad\n_START_PARAGRAPH_\nTroopilistel aladel elavad r\xc3\xa4ndsipelgad ei ehita pesi, vaid r\xc3\xa4ndavad pidevalt suurte kolonnidena. Oma teel v\xc3\xb5ivad nad h\xc3\xa4vitada k\xc3\xb5ik elava. Troopilise Ameerika elanikud j\xc3\xa4tavad nende ilmumisel maha terved k\xc3\xbclad ja p\xc3\xb5genevad koos koduloomadega. Kui sipelgad on lahkunud, pole k\xc3\xbclla alles j\xc3\xa4\xc3\xa4nud \xc3\xbchtegi lutikat, tarakani ega rotti.\n_START_SECTION_\nVaaraosipelgas\n_START_PARAGRAPH_\nInimelamutes on kohati suureks nuhtluseks pisikesed kollakad vaaraosipelgad. Nendest paari millimeetri pikkustest putukatest on v\xc3\xa4ga raske lahti saada. Nad tungivad k\xc3\xb5ikjale ja rikuvad toiduaineid. P\xc3\xa4rit on vaaraosipelgad Kagu-Aasiast v\xc3\xb5i Indiast. Praeguseks on nad laevadega levinud \xc3\xbcle kogu maakera.\n_START_SECTION_\nMurelane\n_START_PARAGRAPH_\nEestis 8 liiki murelasi (Lasius spp.), v\xc3\xa4ikesed mustad pruunid v\xc3\xb5i kollased sipelgad.\n_START_SECTION_\nRautsik\n_START_PARAGRAPH_\nEestis leidub 11 liiki rautsikuid (Myrmica spp.). Need on v\xc3\xa4ikesed punakaspruunid valusasti torkavad sipelgad, kelle rahvap\xc3\xa4rane nimetus on kusirautsikud.\n_START_SECTION_\nKuidas suudavad sipelgad endast suuremaid asju kanda?\n_START_PARAGRAPH_\nSipelgad kannavad endast suuremaid asju, sest need asjad on sipelgatest kergemad. Ja sellep\xc3\xa4rast, et sipelgahape kuivatab \xc3\xa4ra nii putukad (kui ka taimed) ja, siis need muutuvad kergemaks ja nad suudavad neid kanda._NEWLINE_Seitsmek\xc3\xbcmne \xc3\xbchesuguse pudeli p\xc3\xb5hja puistati \xc3\xbchesugusel hulgal \xc3\xbchesugust niisket liiva. P\xc3\xa4rast seda v\xc3\xb5eti pesast ja asetati igasse pudelisse \xc3\xbcks t\xc3\xb6\xc3\xb6sipelgas. Sipelgad k\xc3\xa4itusid erinevalt. \xc3\x9ched hakkasid kohe kaevama, teised aga mitte. Nelja tunni p\xc3\xa4rast kaevasid pooled sipelgad ja kolmandal \xc3\xb6\xc3\xb6p\xc3\xa4eval k\xc3\xb5ik seitsek\xc3\xbcmmend. Seejuures tegutsesid k\xc3\xb5ik erinevalt._NEWLINE_M\xc3\xb5ned sipelgad kaevasid valgemas k\xc3\xbcljes, teised aga varjulises. M\xc3\xb5ned sipelgad kaevasid algul esimeses, siis teises ja l\xc3\xb5puks ka kolmandas kohas. \xc3\x9ched t\xc3\xb6\xc3\xb6tasid s\xc3\xbcstemaatiliselt ja katkestamatult, teised \xc3\xbcsna korrap\xc3\xa4ratult._NEWLINE_Ilmnes, et k\xc3\xb5ik sipelgad seni, kuni neid hoiti \xc3\xbchekaupa, t\xc3\xb5id kuue tunniga pinnale kaks k\xc3\xbcmnendikku grammi liiva, aga kui nad asetati kahe ja kolmekesi, j\xc3\xb5udsid nad sama ajaga heita v\xc3\xa4lja liivateri iga\xc3\xbche kohta sadu kordi rohkem._NEWLINE_Teedel pesade juurde esineb \xc3\xbcsna palju "rik\xc5\xa1a sipelgaid," kes kannavad teisi sipelgaid. Mitmesuguste materjalidega pesa poole koonduvate kandjate ahelikus esineb k\xc3\xbcllaltki palju t\xc3\xbchjade l\xc3\xb5ugadega sipelgaid. Kui mingil sipelgate rajal m\xc3\xa4rgistada kandjaid, kes kannavad l\xc3\xb5ugade vahel ehitusmaterjali ja m\xc3\xb5ne p\xc3\xa4eva p\xc3\xa4rast uuesti tulla sinna, siis sageli v\xc3\xb5ib leida eest enamiku sipelgaid, kuigi, siis nad ei kanna ainult okkaid, taimekiude v\xc3\xb5i vaigut\xc3\xbckikesi, vaid ka surnud putukaid, terakesi ja pesakaaslasi.\n_START_SECTION_\nSipelgad s\xc3\xbcmboolikas\n_START_PARAGRAPH_\nSipelgas on kujutatud Ahja valla vapil. Tema kujutis s\xc3\xbcmboliseerib, et Ahja valla metsades asuvad Eesti \xc3\xbched suuremad laanekuklaste kolooniad. Samuti ta on t\xc3\xb6\xc3\xb6kuse s\xc3\xbcmboliks.'