b'\n_START_ARTICLE_\nHerman Melville\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Melville (1. august 1819 \xe2\x80\x93 28. september 1891) oli ameerika kirjanik. Ta oli noorena meremees ja tema sulest on ilmunud arvukalt mereteemalisi l\xc3\xbchijutte ja romaane._NEWLINE_Herman Melville s\xc3\xbcndis New Yorgis. Kaupmehest isa l\xc3\xa4ks pankrotti ja suri 1832. aastal. Perekonda toetasid sugulased Albanyst. Hermani kooli\xc3\xb5pingud ei kestnud kaua, sest ta pidi kirjutaja, \xc3\xb5petaja ja farmit\xc3\xb6\xc3\xb6lisena perekonna \xc3\xbclalpidamiseks lisaraha teenima. Ta t\xc3\xa4iendas oma haridust ise\xc3\xb5ppimise teel. _NEWLINE_1839. aastal l\xc3\xa4ks Melville madrusena merele. Esimene reis viis ta Inglismaale, teine vaalap\xc3\xbc\xc3\xbcgilaeval Vaikse ookeani l\xc3\xb5unaossa, kus ta elas l\xc3\xbchikest aega p\xc3\xa4rismaalaste hulgas Markiisaartel. Melville k\xc3\xa4is ka Tahitil ja Hawaiil. Seal astus ta USA merev\xc3\xa4kke ja naasis j\xc3\xa4rgmisel aastal s\xc3\xb5jalaevaga USA-sse. P\xc3\xa4rast merev\xc3\xa4est vabanemist kirjutas ta l\xc3\xa4bielatu p\xc3\xb5hjal romaane, millega saavutas suurt edu, sest L\xc3\xb5unamere temaatika oli kirjanduses alles k\xc3\xa4sitlemata. Kuna Melville\'il oli Londonis vend, kes tema karj\xc3\xa4\xc3\xa4ri kogu aeg toetas, ilmusid teoste esitr\xc3\xbckid enamasti Inglismaal, nagu n\xc3\xa4iteks esikteos "Typee" (1846) v\xc3\xb5i "Omoo" (1847), mis k\xc3\xa4sitles Tahitil veedetud aega. _NEWLINE_Melville abiellus 1847. aastal Massachusettsi \xc3\xbclemkohtuniku t\xc3\xbctre Elizabeth Shaw\'ga. Paaril oli neli last, m\xc3\xb5lemad pojad surid aga varakult. 1849. aastal ilmus "Mardi teekond sinna". Melville kirjutas rahateenimise eesm\xc3\xa4rgil uusi mereromaane. 1849\xe2\x80\x931850. aastal viibis ta j\xc3\xa4lle Inglismaal, p\xc3\xa4rast naasmist USA-sse ostis ta Massachusettsi osariiki Pittsfieldi farmi ja s\xc3\xb5brunes naabruses elava Nathaniel Hawtrone\'iga. Tema ettepanekul t\xc3\xb6\xc3\xb6tas Melville "Moby Dicki ehk Valge vaala" (1851) \xc3\xbcmber allegooriaks. Raamatu v\xc3\xa4\xc3\xa4rtus ilmnes alles 30 aastat hiljem. Kirjaniku eluajal m\xc3\xbc\xc3\xbcdi seda k\xc3\xb5igest 3000 eksemplari. Sama edutud olid ka Melville\'i j\xc3\xa4rgnevad teosed. _NEWLINE_1856\xe2\x80\x931857. aastal reisis ta Vahemerel ja Palestiinas ja pidas seej\xc3\xa4rel ettekandeid USA-s. Kogu "Turuplatsi jutud" (1856), mis sisaldab t\xc3\xa4helepanuv\xc3\xa4\xc3\xa4rset jutustust "Kirjutaja Bartleby" (1853) ja satiir "Petis" (1857), olid tema viimased enne surma ilmunud proosateosed. _NEWLINE_1863. aastal kolis perekond Melville rahalistel p\xc3\xb5hjustel New Yorki. Seal sai Hermanist tolliinspektor, kellena ta t\xc3\xb6\xc3\xb6tas kuni 1885. aastani. Sellel perioodil kirjutas ta eranditult luuletusi, n\xc3\xa4iteks "Lahingulood" (1866), mis k\xc3\xa4sitlesid kodus\xc3\xb5da, ja v\xc3\xa4rssromaani "Clarel" (1876), mille teemaks oli reis Palestiinasse. Elu l\xc3\xb5puaastad veetis Melville tagasit\xc3\xb5mbunult. Viimane jutustus "Billy Budd, fokkmarsimadrus" valmis kirjaniku surma-aastal, avaldati aga alles aastal 1924. _NEWLINE_Herman Melville suri avalikkuse poolt peaaegu unustatuna New Yorgis. _NEWLINE_Aastal 1951 kirjutas inglise helilooja Benjamin Britten tema teose "Billy Budd, Sailor: An Inside Narrative" p\xc3\xb5hjal ooperi "Billy Budd".'