b'\n_START_ARTICLE_\nPits-k\xc3\xb5rvsamblik\n_START_SECTION_\nBotaanilised tunnused\n_START_PARAGRAPH_\nPits-k\xc3\xb5rvsambliku tallus on v\xc3\xa4ike, k\xc3\xb5igest 2\xe2\x80\x935 cm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dus, ainuh\xc3\xb5lmaline ning \xc3\xb5huke. Pits-k\xc3\xb5rvsamblik, nagu nimigi \xc3\xbctleb, on habras, servadest kitsalt l\xc3\xb5hestunud ja v\xc3\xb5ib olla l\xc3\xa4bipaistev, vahel k\xc3\xa4\xc3\xa4ruline ja mulgustunud. Talluse v\xc3\xa4rvus varieerub tumepruunist hallikaspruunini ja matist l\xc3\xa4ikivani. Tallusel on siksakilised l\xc3\xb5hed. Alumine pool on heledam ja v\xc3\xa4rvus varieerub rohekast hallikaspruuni ja punakaskollaseni. Naba \xc3\xbcmbert v\xc3\xb5i talluse alumine pool olla t\xc3\xa4iesti hele, v\xc3\xb5ivad esineda pisikesed n\xc3\xa4sad. Talluse alak\xc3\xbclg on kaetud radiaalselt paiknevate lamedate v\xc3\xb5i \xc3\xbcmarate ritsiinide ja naastudega.\n_START_SECTION_\nPaljunemine\n_START_PARAGRAPH_\nPits-k\xc3\xb5rvsamblik paljuneb sugulisel teel. Apoteetsiumid ehk viljakehad on tumedad ja k\xc3\xb5verdunud. Apoteetsiume esineb palju ja nende paiknemine ei ole liigisiseselt \xc3\xbchtlane, nad v\xc3\xb5ivad esineda hajusalt v\xc3\xb5i kogumikena. Viljakeha on kas korrap\xc3\xa4raselt v\xc3\xb5i ebakorrap\xc3\xa4raselt \xc3\xbcmarad ja 0,5-2 mm l\xc3\xa4bim\xc3\xb5\xc3\xb5dus. Apoteetsiumites paiknevad eosed on v\xc3\xa4rvitud ja lihtsad, suurusj\xc3\xa4rgus 8\xe2\x80\x9312x 4\xe2\x80\x937 \xce\xbcm.\n_START_SECTION_\nKeemia\n_START_PARAGRAPH_\nPits-k\xc3\xb5rvsamblikud sisaldavad g\xc3\xbcrofoor-, umbilikaar- ja lekanoorhapet v\xc3\xb5i norstikt- ja stikthapet.  V\xc3\xb5ivad sisaldada ka teisi aineid. S\xc3\xbcdamikukiht v\xc3\xa4rvub kaaliumh\xc3\xbcdroksiidi toimel kollaseks v\xc3\xb5i punaseks ning kaltsiumh\xc3\xbcpokloriti v\xc3\xb5i kaaliumh\xc3\xbcdroksiidi ja kaltsiumh\xc3\xbcpokloriti j\xc3\xa4rjestikusel pealekandmisel punaseks.\n_START_SECTION_\nLevik\n_START_PARAGRAPH_\nPits-k\xc3\xb5rvsamblik on epiliitne liik nagu k\xc3\xb5ik teised k\xc3\xb5rvsamblikud. Leida v\xc3\xb5ib k\xc3\xb5rvsamblikku peamiselt m\xc3\xa4estikes olevatelt toitainerikastelt k\xc3\xb5vadelt r\xc3\xa4ni sisaldavatelt kividelt. Pits-k\xc3\xb5rvsamblikku v\xc3\xb5ib nimetada arktoalpiinseks liigiks.\n_START_SECTION_\nLevik Eestis\n_START_PARAGRAPH_\nEestist on pits-k\xc3\xb5rvsamblikku leitud Tallinna l\xc3\xa4hedalt, Pedassaarest, Laulasmaalt, Osmussaarelt, Keila-Joalt ja Hiiumaalt.\n_START_SECTION_\nOhustatus\n_START_PARAGRAPH_\nPunase nimestiku j\xc3\xa4rgi kuulub pits-k\xc3\xb5rvsamblik Eestis ohuv\xc3\xa4liste liikide hulka.'