b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveis (inglise keeles highland cattle, ladina keeles bos taurus) on veislaste (Bovidae) sugukonda kuuluv loomaliik. \xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveis on vanim registreeritud maat\xc3\xb5ugu veis, kes on v\xc3\xb5etud ka t\xc3\xb5uraamatusse.\n_START_SECTION_\nLevila\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveised p\xc3\xa4rinevad \xc5\xa0otimaa Highlandi piirkonnast, seet\xc3\xb5ttu nimetatakse neid inglise keeles highland cattle ('k\xc3\xb5rgmaa veised'). Nad elutsevad m\xc3\xa4gistel ja niisketel rohumaadel ning on h\xc3\xa4sti kohanenud raskemates keskkonnatingimustes, mis valitsevad karmil \xc5\xa0oti m\xc3\xa4gismaal. Neid karjatatakse ka j\xc3\xa4rskudel n\xc3\xb5lvadel, mist\xc3\xb5ttu nad on omandanud v\xc3\xa4limuse, mis aitab neil rasketes tingimustes ellu j\xc3\xa4\xc3\xa4da. \xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveiseid karjatatakse \xc3\xbcle kogu Briti saarte, mitmesugustel maastikut\xc3\xbc\xc3\xbcpidel: m\xc3\xa4en\xc3\xb5lvadel, soistel aladel ja tuulistel saartel. Hoolimata sellest, et m\xc3\xa4giveised on kasvanud p\xc3\xb5hjapoolsetes piirkondades, kohanevad nad h\xc3\xa4sti ka l\xc3\xb5unas. Soojas kliimas on m\xc3\xa4giveiste karvastik h\xc3\xb5redam. Neid peetakse edukalt ka USA-s, Austraalias, Uus-Meremaal, Skandinaavias ja Eestis.\n_START_SECTION_\nAjalugu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4giveised on vana ja tuntud t\xc3\xb5ug. Neid on karjatatud karmil \xc5\xa0otimaa maastikul alates kuuendast sajandist. Ei ole teada, kas nad on algselt p\xc3\xa4rit \xc5\xa0otimaalt v\xc3\xb5i t\xc3\xb5id viikingid nad Skandinaaviast Suurbritanniasse._NEWLINE_M\xc3\xa4giveistest on s\xc3\xa4ilinud andmed alates 18. sajandist ja sugupuid arvestatakse alates 1885. aasta t\xc3\xb5uraamatust.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4limus\n_START_PARAGRAPH_\nVeised on kasvult v\xc3\xa4ikesed. K\xc3\xb5rgus on isastel 122 cm ja emastel 107 cm. Nende kahekihiline karvastik toimib loodusliku isolaatorina ja kaitseb neid pakase, tugevate vihmasadude ja tugeva tuule eest. Pealiskarv on pikk ja tokerjas, see koosneb pikkadest, j\xc3\xa4medatest kiududest, samas kui sisemine karv on pehme, tihe ja l\xc3\xbchike nagu vill. M\xc3\xa4giveistel on suured ja kaardus ripsmed._NEWLINE_Tavaliselt on loomad v\xc3\xa4rvuselt kuldpruunid, kuid on ka triibulisi ja musti. T\xc3\xb5u omap\xc3\xa4ra on pikad sarved. Tavaliselt kasvavad m\xc3\xa4giveise sarved v\xc3\xa4ljapoole ja on k\xc3\xb5verdunud \xc3\xbcle tema pea, k\xc3\xb5rvaotsad on p\xc3\xbcsti. Pulli sarved on tavaliselt k\xc3\xb5verdunud ettepoole ja emastel on sarved harali. Sarvetipud ei t\xc3\xb5use neil v\xc3\xa4ga k\xc3\xb5rgele. Vasikad s\xc3\xbcnnivad sarvem\xc3\xbcksudega, mis on v\xc3\xa4ikesed nagu s\xc3\xb5rmeotsad. \xc3\x9cheaastasel mullikal on umbes 12-18 cm pikkused sarved. Vanema lehma sarved v\xc3\xb5ivad olla 0,9-1,2 meetrit pikad. Sarvede abil saab m\xc3\xa4\xc3\xa4rata vasika vanust. T\xc3\xa4iskasvanud loomade kehamass: lehmad kuni 550 kg, pullid kuni 910 kg.\n_START_SECTION_\nKohanemisv\xc3\xb5ime\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveised on head m\xc3\xa4gironijad, vastupidavad ja j\xc3\xb5ulised._NEWLINE_M\xc3\xa4giveised koguvad rasvakihti, et hoida sooja, liigne rasv salvestatakse nahaalusesse kihti ja see kaitseb neid k\xc3\xb5va k\xc3\xbclma eest. \xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveised ei pea sellist rasva kaitseks koguma._NEWLINE_On m\xc3\xa4rgatud, et \xc5\xa1oti m\xc3\xa4giveiste s\xc3\xb6\xc3\xb6davajadus ei suurene, kui temperatuur langeb kuni -27,8 kraadini. Teiste veiste s\xc3\xb6\xc3\xb6datarbimine suureneb juba 0 kraadi juures. Seet\xc3\xb5ttu on m\xc3\xa4giveise liha lahjem kui muu veiseliha. Soojapidava karvkatte t\xc3\xb5ttu on \xc5\xa1oti m\xc3\xa4giveiseid \xc3\xb6konoomne pidada.\n_START_SECTION_\nToitumine\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4giveised on s\xc3\xb6\xc3\xb6da suhtes v\xc3\xa4hen\xc3\xb5udlikud ja lepivad ka kidura rohu ja puulehtedega.\n_START_SECTION_\nSigimine\n_START_PARAGRAPH_\nLehmade emaomadused on suurep\xc3\xa4rased. \xc5\xa0oti m\xc3\xa4giveis kasvab aeglaselt, seet\xc3\xb5ttu on ta teiste m\xc3\xa4giveistega v\xc3\xb5rreldes pikaealisem. Lehmad saavutavad suguk\xc3\xbcpsuse kolmeaastaselt. Vasikad on suhteliselt v\xc3\xa4ikesed. Nad kaaluvad 24-40 kilo. M\xc3\xa4giveised on v\xc3\xa4ga viljakad. Nad ei vaja poegimisel abi. M\xc3\xa4giveised on suutelised poegima veel 19-aastaselt."