b'\n_START_ARTICLE_\nNovial\n_START_PARAGRAPH_\nNovial (Nov(i), ny, + IAL, International Auxiliari Lingue, Internationalt hj\xc3\xa6lpesprog) er et sprog konstrueret af den danske lingvist Otto Jespersen, og som mange andre plansprog var det beregnet til gnidningsfri kommunikation mellem folk fra forskellige nationaliteter. Den f\xc3\xb8rste introduktion blev fremlagt i 1928 idet Jespersen udgav bogen An International Language (han skrev den p\xc3\xa5 engelsk), der pr\xc3\xa6senterede grammatik og ordlister, og to \xc3\xa5r senere udgav han den f\xc3\xb8rste ordbog Novial Lexike. Samtidig understregede han behovet for et sprog til universal international kommunikation. _NEWLINE_Jespersen var selv aktiv tilh\xc3\xa6nger og beundrer af andre plansprog bl.a. Esperanto og Interlingua, hvorfra han hentede en del inspiration, som han kombinerede med udpluk fra de etniske sprog, prim\xc3\xa6rt engelsk. Resultatet blev et sprog med en s\xc3\xa5 overvejende lighed med Esperanto, at det, blandt Jespersens sp\xc3\xb8gefulde danske kolleger, blev kaldt "Jesperanto". Sprogets ordforr\xc3\xa5d best\xc3\xa5r mest af ord fra de germanske og romanske sprog, som Jespersen betragtede som i forvejen internationalt anerkendte. Han foretog flere \xc3\xa6ndringer i Novials grammatik i 1930\'erne og var selv fortaler og leder af Novialbev\xc3\xa6gelsen, men med hans d\xc3\xb8d i 1943 udd\xc3\xb8de interessen for sproget.\n_START_SECTION_\nTal, fald og ordstilling\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiver danner flertal med endelsen -s efter vokaler og -es efter konsonanter. Novial benytter sig som standard af ordstillingen subjekt-verbum-objekt, ligesom dansk, hvilket forhindrer brugeren i at forveksle subjekt og objekt, og det er derfor heller ikke n\xc3\xb8dvendigt at benytte sig af grammatiske kasus. Dog er det, efter eget valg, muligt at markere et objekt i akkusativ med endelsen -m efter vokaler og -em efter konsonanter, eller med forholdsordet em. Genitiv dannes med endelsen -n efter vokaler og -en efter konsonanter, eller med forholdsordet de. Bem\xc3\xa6rk at kasusendelser p\xc3\xa5 flertalsord f\xc3\xb8jes bag p\xc3\xa5 flertalsendelsen, ligesom p\xc3\xa5 dansk, feks. kommer flertal af ordet  vulfe, ulv, i genetiv til at hede vulfe-s-en, ulvenes._NEWLINE_Der findes, som i Esperanto, ingen ubestemt artikel (som dansk: en/et), kun den bestemte artikel li (som engelsk: the), der ikke varierer i forhold til k\xc3\xb8n, tal og kasus._NEWLINE_Der skelnes ikke mellem verber i nutid og navnem\xc3\xa5de, og de b\xc3\xb8jes ikke efter person og tal.\n_START_SECTION_\nSm\xc3\xa5 eksempler\n_START_PARAGRAPH_\nprotekte                    \xe2\x80\x93  at beskytte _NEWLINE_ me protekte                 \xe2\x80\x93  jeg beskytter _NEWLINE_ me protekted                \xe2\x80\x93  jeg beskyttede_NEWLINE_ me did protekte             \xe2\x80\x93  jeg beskyttede_NEWLINE_ me sal protekte             \xe2\x80\x93  jeg vil komme til at beskytte_NEWLINE_ me saled protekte           \xe2\x80\x93  jeg ville komme til at beskytte_NEWLINE_ me did sal protekte         \xe2\x80\x93  jeg ville komme til at beskytte_NEWLINE_ protektent                  \xe2\x80\x93  beskyttende_NEWLINE_ protektet                   \xe2\x80\x93  beskyttet_NEWLINE_ protekte!                   \xe2\x80\x93  beskyt!_NEWLINE_ let nus protekte!           \xe2\x80\x93  lad os beskytte!_NEWLINE_Ordet ha, at have, fungerer som hj\xc3\xa6lpeverbum p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som p\xc3\xa5 dansk og engelsk. Bem\xc3\xa6rk dog at verbet (her protekte) stadig st\xc3\xa5r i navnem\xc3\xa5de/nutid. Det hedder derfor me ha protekte og ikke me ha protekte-t:_NEWLINE_ ha protekte                 \xe2\x80\x93  at have beskyttet_NEWLINE_ me ha protekte              \xe2\x80\x93  jeg har beskyttet_NEWLINE_ me had protekte             \xe2\x80\x93  jeg havde beskyttet_NEWLINE_ me sal ha protekte          \xe2\x80\x93  jeg vil komme til at have beskyttet_NEWLINE_ me saled ha protekte        \xe2\x80\x93  jeg ville komme til at have beskyttet_NEWLINE_ me did sal ha protekte      \xe2\x80\x93  jeg ville komme til at have beskyttet_NEWLINE_ me vu protekte              \xe2\x80\x93  jeg vil beskytte_NEWLINE_ me vu ha protekte           \xe2\x80\x93  jeg vil have beskyttet_NEWLINE_ me vud protekte             \xe2\x80\x93  jeg ville beskytte_NEWLINE_ me vud ha protekte          \xe2\x80\x93  jeg ville have beskyttet_NEWLINE_Ordet es, at v\xc3\xa6re, fungerer ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som p\xc3\xa5 dansk og engelsk:_NEWLINE_ es protekte                 \xe2\x80\x93  at v\xc3\xa6re beskyttet_NEWLINE_ me es protekte              \xe2\x80\x93  jeg er beskyttet_NEWLINE_ me esed protekte            \xe2\x80\x93  jeg var beskyttet_NEWLINE_ me did es protekte          \xe2\x80\x93  jeg var beskyttet_NEWLINE_ me sal es protekte          \xe2\x80\x93  jeg vil komme til at v\xc3\xa6re beskyttet_NEWLINE_ me saled es protekte        \xe2\x80\x93  jeg ville komme til at v\xc3\xa6re beskyttet_NEWLINE_ me ha es protekte           \xe2\x80\x93  jeg har v\xc3\xa6ret beskyttet_NEWLINE_ me had es protekte          \xe2\x80\x93  jeg havde v\xc3\xa6ret beskyttet_NEWLINE_Ordet bli svarer for det meste til det danske ord at blive, dog beskriver det altid overgangen til, i dette tilf\xc3\xa6lde, at v\xc3\xa6re beskyttet (som engelsk become). Me bli protekte m\xc3\xa5 derfor ikke forveksles med me es protekte, men betyder derfor n\xc3\xa6rmere jeg er p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet (der er benyttet herunder) eller bedre jeg er i overgangen til at blive beskyttet:_NEWLINE_ bli protekte                \xe2\x80\x93  at v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet_NEWLINE_ me bli protekte             \xe2\x80\x93  jeg er p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet_NEWLINE_ me ha bli protekte          \xe2\x80\x93  jeg har v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet_NEWLINE_ me had bli protekte         \xe2\x80\x93  jeg havde v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet_NEWLINE_ me sal bli protekte         \xe2\x80\x93  jeg vil komme til at v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 vej til at blive beskyttet_NEWLINE_Ved at kombinere de mange hj\xc3\xa6lpeverber (sal, bli, vu, ha osv.), med Novials andre verber og substantiver kan der dannes meningsfulde s\xc3\xa6tninger:_NEWLINE_ kate vud lude               \xe2\x80\x93  (en) kat ville lege_NEWLINE_ li kate vud lude            \xe2\x80\x93  katten ville lege_NEWLINE_ kates vud lude              \xe2\x80\x93  (nogle) katte ville lege_NEWLINE_ li kates vud lude           \xe2\x80\x93  kattene ville lege_NEWLINE_Eller meget lange s\xc3\xa6tninger:_NEWLINE_ li jentili katas sal_NEWLINE_ vu observa li novi lexike   \xe2\x80\x93 de s\xc3\xb8de hunkatte vil komme til at ville betragte det nye leksikon\n_START_SECTION_\nNovial i dag\n_START_PARAGRAPH_\nI forbindelse med den internationale kommunikation over internettet er der opst\xc3\xa5et en ny interesse for en internationalt benyttet kommunikationsform, og der findes i dag en mindre Novialbev\xc3\xa6gelse med et begr\xc3\xa6nset antal talere, dog er de st\xc3\xb8rre sprog som Esperanto som regel blevet foretrukket. Der er blevet arrangeret projekter til fordel for Novials udbredelse bl.a. Novial \'98._NEWLINE_At Novial overhovedet bliver benyttet s\xc3\xa5 mange \xc3\xa5r efter Jespersens introduktion er faktisk _NEWLINE_ganske enest\xc3\xa5ende for et konstrueret sprog, og g\xc3\xb8r det ogs\xc3\xa5, trods det minimale antal talere, til et af de st\xc3\xb8rste og ber\xc3\xb8mteste plansprog nogensinde._NEWLINE_I januar 2006 blev der oprettet en Wikipedia p\xc3\xa5 Novial. Den havde dog kun ca. 30 artikler, men er nu en fuld version, og der er 2.355 artikler p\xc3\xa5 den (2/2-08)'