b'\n_START_ARTICLE_\nNakskov\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Nakskov stammer fra den tid hvor hele omr\xc3\xa5det \'Nakken\' (Nakskov centrum i dag) var d\xc3\xa6kket af skov, alts\xc3\xa5 "skoven p\xc3\xa5 Nakken" eller "Nakkeskoven".\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nNakskov n\xc3\xa6vnes som k\xc3\xb8bstad i Kong Valdemars Jordebog ("Nacascogh", senere Nagschouf og Naschov). I 1242 sluttedes i Nakskov et forlig mellem Erik Plovpenning og \xc3\xa6rkebiskop Torkil af Reval, og 1266 var Erik Klipping i Nakskov og sk\xc3\xa6nkede ved sit gavebrev, der er byens f\xc3\xb8rste bekendte privilegium, blandt andet den s\xc3\xa5kaldte "Skov" til den. I 1274 fik den lige privilegier med N\xc3\xa6stved, i 1290 og 1293 bekr\xc3\xa6ftede Erik Menved dens privilegier, i 1300 fik den myndighed til at s\xc3\xa6tte insolvente skyldnere i arrest, "en Tilladelse, som Byen lige til vore Dage meget j\xc3\xa6vnlig har benyttet", 1320 bekr\xc3\xa6ftede Christoffer II, i 1386 kong Oluf og i 1404 Erik af Pommern Privilegierne, i 1445 fik den ret til sejlads, "saa at B\xc3\xb8nder og andre derfra skulle v\xc3\xa6re udelukkede", f\xc3\xb8rst 1539 fritoges de af Nakskovs indbyggere, som var f\xc3\xb8dte p\xc3\xa5 Kronens gods, for stavnsbinding. I 1513 bekr\xc3\xa6ftede Christian II dens privilegier. At Nakskov i middelalderen og i ren\xc3\xa6ssancen har v\xc3\xa6ret en ret betydelig by, kan ses af, at den i dokumenter fra det 15. og 16. \xc3\xa5rhundrede, blandt andet ved skatteans\xc3\xa6ttelse, n\xc3\xa6vnes som den st\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 Lolland-Falster og stilles lige med landets store k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der. Den forsk\xc3\xa5nedes ikke for byernes s\xc3\xa6dvanlige plage: ved en brand i 1420 gik den st\xc3\xb8rste del af byen op i luer, og 1528 fritoges de af indbyggerne, der havde lidt ved en brand, for kongelig tynge og byskat i 3 \xc3\xa5r; ogs\xc3\xa5 pesten hjems\xc3\xb8gte den alvorligt, s\xc3\xa6rlig 1629. Krigen var dog den v\xc3\xa6rste plage. I 1510 blev den plyndret og br\xc3\xa6ndt af l\xc3\xbcbeckerne; rigsadmiral Henrik Krummedige kom vel for sent byen til unds\xc3\xa6tning, men tilf\xc3\xb8jede dog de tyske et f\xc3\xb8leligt nederlag ved Nakskov i august. L\xc3\xbcbeckernes overfald gav vistnok st\xc3\xb8det til byens bef\xc3\xa6stelse, da Engelsborg, som kong Hans kort forinden havde anlagt p\xc3\xa5 Slot\xc3\xb8, ikke havde vist sig i stand til at forsvare byen. I alt fald har den v\xc3\xa6ret bef\xc3\xa6stet 1525, i hvilket \xc3\xa5r rigsr\xc3\xa5det anbefalede, at bef\xc3\xa6stningen nedl\xc3\xa6gges._NEWLINE_Som mange andre byer havde ogs\xc3\xa5 Nakskov i middelalderen et hellig\xc3\xa5ndshus, vistnok grundlagt i 14. \xc3\xa5rhundrede. Ved branden i 1420 blev det lagt i aske, men snart efter genopf\xc3\xb8rt; 1441 indgav r\xc3\xa5dmand Henrik Danielsen og hustru sig i hospitalet og sk\xc3\xa6nkede til "den Hilghens Kapel" alt deres gods. Oprindelig var det et sygehus, hvori plejen vel udf\xc3\xb8rtes af en art gejstligt broderskab, men mellem 1474 og 1493 synes det at v\xc3\xa6re blevet forvandlet til et kloster, om det end ikke n\xc3\xa6vnes 1516 blandt de danske hellig\xc3\xa5ndsklostere, der var hospitalsklosteret i Rom underlagte. I tidens l\xc3\xb8b havde hellig\xc3\xa5ndsklosteret erhvervet sig en del jordegods: 1493 sk\xc3\xa6nkede Fru Inger Torbensdatter Bille det nogle jorder i bymarken, en g\xc3\xa5rd i Krogsb\xc3\xb8lle (Krukholm) m.m.; 1495 fik det af v\xc3\xa6bneren Matthis Godov en g\xc3\xa5rd i H\xc3\xb8jreby, 1524 af Knud G\xc3\xb8ye til Kj\xc3\xa6rstrup nogle ejendomme i Vestenskov, Horslunde og L\xc3\xb8gtofte Sogne (mod at optage ham i broderskabet og "g\xc3\xb8re ham delagtig i alle de gode Gerninger, som g\xc3\xb8res i den Helligaands Klostre, over hele Kristenheden") og 1525 en g\xc3\xa5rd i F\xc3\xa6b\xc3\xa6k p\xc3\xa5 Langeland. Efter reformationen bestod det endnu en tid som syge- og fattighus; 1539 blev en pr\xc3\xa6st Hr. Henrik beskikket til dets forstander mod blandt andet at underholde 6 lemmer. Hvorn\xc3\xa5r det blev nedlagt, vides ikke; i begyndelsen af det 17. \xc3\xa5rhundrede synes det at v\xc3\xa6re brugt til t\xc3\xb8jhus. Klosterkirken skal v\xc3\xa6re nedbrudt i 1689. Kirkeg\xc3\xa5rden blev dog endnu i slutningen af det 18. \xc3\xa5rhundrede brugt og mulig senere som begravelsesplads for fattige._NEWLINE_Krogsb\xc3\xb8lle Kirke som blev nedrevet i 1539, var kirke i den lille landsby Krogsb\xc3\xb8lle beliggende nord for Nakskov by. Tomten fra kirken kan i dag anes p\xc3\xa5 byens planteskoles grund p\xc3\xa5 L\xc3\xb8jtoftevej. Byggematerialerne blev senere brugt til Nakskov f\xc3\xa6stning. Landsbyen som eksisterede som selvst\xc3\xa6ndig bebyggelse og sogn indtil 1577, l\xc3\xa5 d\xc3\xa9r hvor parken Svinglen ligger i dag samt ud til L\xc3\xb8jtoftevej ved Svingelsmosen.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Grevens Fejde forbedredes v\xc3\xa6rkerne, idet det ved kongeligt brev af 30. juli 1539 blev tilladt byens borgere at bef\xc3\xa6ste den med volde, mure, grave og andre bef\xc3\xa6stninger, "at de kunde holde den for Vold mod vore og Rigets Fjender, naar Behov g\xc3\xb8res". Man ved, at der i 1547 arbejdedes p\xc3\xa5 denne bef\xc3\xa6stning, og 1551 fik Peder Oxe befaling til at lade nedbryde Nysted Kloster og benytte materialet til et slot, som kongen agtede at bygge her; ligeledes fik b\xc3\xb8nderne p\xc3\xa5 Lolland-Falster befaling til at tage del i arbejdet. Under Christian IV blev f\xc3\xa6stningsgravene forbedrede 1629; 28. juli 1653 fik borgerskabet kongebrev om at reparere f\xc3\xa6stningen. Bef\xc3\xa6stningen begyndte ved stranden ud for Kongens Toftegade og gik i en halvbue nord om byen for at ende ved d\xc3\xa6mningen over til f\xc3\xa6rgeland, hvilket sidste i \xc3\xb8vrigt ogs\xc3\xa5 var inddraget i bef\xc3\xa6stningen; den nordlige og nord-\xc3\xb8stlige del af den indre vold kaldtes "H\xc3\xb8jekat". Ved enden af Vejle-, Tile- og S\xc3\xb8ndergade var der murede porte. Byens blomstringsperiode faldt i 1. halvdel af det 17. \xc3\xa5rhundrede, da Arent Berntsen i "Danmarckis oc Norgis Fructbar Herlighed" fra 1656 kunne skrive: "Byens formuende Borgerskab vedligeholder en stor Handel tils\xc3\xb8es, og udi deres egne Skibe en m\xc3\xa6rkelig stor Parti af Landsens gode Varer udf\xc3\xb8rer til vidt fraliggende Steder: Spanien, England, Holland, Tyskland, Norge osv."._NEWLINE_I 1658 h\xc3\xa6rgede krigen mellem Danmark og Sverige. Svenske tropper gik over isen fra Langeland og erobrede Nakskov uden store problemer. Mange danskere h\xc3\xa5nede nakskovitterne fordi de uden kamp overlod byen til svenskerne, men de fremmede tropper drog samme \xc3\xa5r hurtigt videre mod K\xc3\xb8benhavn. \xc3\x85ret efter vendte de imidlertid tilbage._NEWLINE_Karl X Gustav havde besv\xc3\xa6r med K\xc3\xb8benhavn og ville nu kaste sig over hovedstadens kornkammer \xe2\x80\x93 "Sm\xc3\xa5landene" \xe2\x80\x93 som man kaldte Lolland-Falster. Kongen gjorde landgang ved Guldborg og drog herefter p\xc3\xa5 ny imod Nakskov. Denne gang havde nakskovitterne dog ikke til sinds at overgive deres by uden kamp, s\xc3\xa5 Oberst K\xc3\xb8rber (forsvarsleder for Nakskov) afslog, da svenskerne endnu engang fors\xc3\xb8gte at overtale borgerne til at lade byen falde uden sv\xc3\xa6rdslag. Kongens tropper begyndte derfor at forberede et angreb p\xc3\xa5 Nakskovs f\xc3\xa6stning._NEWLINE_Svenskerne startede med et artilleriangreb, der dog ikke gjorde n\xc3\xa6vnev\xc3\xa6rdig skade p\xc3\xa5 byen, idet de fleste kugler ramte enten lige uden for volden eller ned i havnen. \xc3\x89n faldt dog ned i Sankt Nikolai Kirke og ligger der stadig. Da artilleri-ilden ikke virkede, fors\xc3\xb8gte svenskerne anf\xc3\xb8rt af Wrangel (en fremtr\xc3\xa6dende feltherre p\xc3\xa5 det tidspunkt) at storme Nakskov \xe2\x80\x93 dog uden held. De svenske tropper blev tr\xc3\xa6ngt tilbage med store tab. Svenskerne pr\xc3\xb8vede atter med artilleriet og atter med nye fremst\xc3\xb8d, men den ca. 2.000 mand store garnison af soldater og almindelige borgere afviste gang p\xc3\xa5 gang angrebene fra den professionelle svenske h\xc3\xa6r._NEWLINE_Kongen blev mismodig og overflyttede Wrangel til forsvaret af Fyn og indsatte i stedet den senere s\xc3\xa5 legendariske Magnus Stenbock. Under ham begyndte svenskerne at lave n\xc3\xa5lestiksangreb der havde til hensigt at finde f\xc3\xa6stningens svageste punkt, og det fandt han ved Nybro. Svenskerne begyndte at lave l\xc3\xb8begrave som nakskovitterne i f\xc3\xb8rste omgang oversv\xc3\xb8mmede, men tropperne gav ikke op og anlagde nye. Da de stod f\xc3\xa6rdige, angreb Stenbock og selvom borgerne forsvarede sig h\xc3\xa5rdnakket, br\xc3\xb8d de svenske tropper igennem i midten af juli 1659, og Nakskov kapitulerede efter 2\xc2\xbd m\xc3\xa5neds belejring. Havde Nakskov f\xc3\xa5et krudt til f\xc3\xa6stningens kanoner i tide og f\xc3\xa5et samme hj\xc3\xa6lp i form af nederlandske marinefolk som K\xc3\xb8benhavn fik, kunne udfaldet have v\xc3\xa6ret anderledes; det er dog en helt anden historie._NEWLINE_Med svenskekrigen gjordes ende p\xc3\xa5 Nakskovs velstand. De svenske tropper kom til Nakskov 7. februar 1658, og kommandanten, Fran\xc3\xa7ois Edmondt, der troede, at hele den svenske h\xc3\xa6r var ved at n\xc3\xa6rme sig, overgav byen, en skamplet, som tilfulde blev afvasket \xc3\xa5ret efter, da Nakskov med en ringe garnison, hvoraf en del var borgere og b\xc3\xb8nder, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkssvende, tjenestekarle osv., udholdt et bombardement og en belejring af et korps p\xc3\xa5 12 regimenter i en tid af 11 uger 1. maj\xe2\x80\x9415. juli. F\xc3\xb8rst da overgav byen sig, dog s\xc3\xa5ledes at garnisonen skulle bortdrage med klingende spil, og borgernes liv og gods v\xc3\xa6re ukr\xc3\xa6nket, hvilket sidste dog kun d\xc3\xa5rligt blev overholdt. Nakskovs kommandant var Joachim Korber; under ham stod oberstl\xc3\xb8jtnant David Bernbach, der faldt i et udfald 9. juni; af indbyggerne udm\xc3\xa6rkede sig blandt andre sognepr\xc3\xa6sten Laur. Mortensen Widsted, borgmester Niels Nielsen og borgernes ene anf\xc3\xb8rer, skomager Diderich v. Essen. Byen havde lidt voldsomt under belejringen, og ved den brandskat p\xc3\xa5 22.000 rigsdaler, der efter indtagelsen p\xc3\xa5lagdes den (1658 havde den m\xc3\xa5ttet betale 20.000 rigsdaler), og udgifterne til den svenske bes\xc3\xa6tnings forplejning blev byen s\xc3\xa5 at sige \xc3\xb8delagt. Mange forlod byen, og endnu 1662 stod den s\xc3\xa5 \xc3\xb8de og forladt, at borgerne m\xc3\xa5tte patruljere om natten p\xc3\xa5 gaderne for at forhindre, at man nedbr\xc3\xb8d de forladte huse eller bortstjal d\xc3\xb8re og andet. I 1657 bel\xc3\xb8b byens skattetakst sig til 3.040 l\xc3\xb8dige mark, i 1664 kun til 650._NEWLINE_Efter Svenskekrigene blev byen tvunget til at betale store summer til Sverige, og da Marstal samtidig begyndte at udkonkurrere byen inden for s\xc3\xb8handel, gik det st\xc3\xa6rkt tilbage for Nakskov; antallet af skibe faldt fra 50 til 18.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nFormodentlig som en bel\xc3\xb8nning gav Frederik III byen 1662 privilegium p\xc3\xa5, at de domme, der faldt p\xc3\xa5 bytinget, kun skulle p\xc3\xa5kendes af dens borgmester og r\xc3\xa5d og af dem appelleres til kongen og h\xc3\xb8jesteret (en forret, den dog atter mistede i 1683). I 1667 fik den som godtg\xc3\xb8relse for den i krigen lidte skade frihed i 8 \xc3\xa5r for alle tynger og skatter og frihed for halvdelen i de n\xc3\xa6ste 16 \xc3\xa5r, og samme \xc3\xa5r fik den stapelret, s\xc3\xa5 at den blev oplagssted for hele Lolland, en rettighed, som den dog vist allerede nogle \xc3\xa5r efter mistede. P\xc3\xa5 Christian Vs tid oph\xc3\xb8rte den at v\xc3\xa6re f\xc3\xa6stning, 1689 inddroges garnisonen, og 1705 sk\xc3\xa6nkede Frederik IV voldene til borgerne. Lettelserne, der gaves byen 1667, har utvivlsomt ophjulpet den: i 1672 havde den 1.920 indbyggere, og skibsfarten for\xc3\xb8gedes betydelig. Men efter midten af 18. \xc3\xa5rhundrede gik den atter st\xc3\xa6rkt tilbage, navnlig fordi fl\xc3\xa6kken Marstals indbyggere efterh\xc3\xa5nden vidste at skaffe sig fragtfarten p\xc3\xa5 Nakskov. I 1769 havde den kun 1.284 indbyggere, og i 1774 siges, at "Byens fornemste Fordel har forhen bestaaet i Handelen, da den tilforn havde 50 Fart\xc3\xb8jer, men nu ikkun 18"._NEWLINE_Efter flere \xc3\xa5rhundreders tilbagegang oplevede byen bedre tider i 1800-tallet, ikke mindst da Nakskov Havn blev uddybet og et tr\xc3\xa6skibsv\xc3\xa6rft etableret i 1826. Som trafikalt omdrejningspunkt for det rige landbrug p\xc3\xa5 Vestlolland var Nakskov i kraft af sin havn en fremgangsrig by med en mangefacetteret erhvervsstruktur indtil udviklingen af landtrafikken fremkaldte en mere specialiseret arbejdsdeling mellem landets dele._NEWLINE_Nakskov havde en latinskole, der dog kun var lille (1 rektor, 2 h\xc3\xb8rere og 4 klasser); den oph\xc3\xa6vedes 1838. Niels Hemmingsen har en tid g\xc3\xa5et i skolen._NEWLINE_Nakskov havde en borgerv\xc3\xa6bning, der oph\xc3\xa6vedes 1853.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nNakskovs befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og i begyndelsen af 1900-tallet: 2.955 i 1850, 3.375 i 1855, 3.687 i 1860, 4.033 i 1870, 5.278 i 1880, 6.722 i 1890, 8.310 i 1901, 8.424 i 1906 og 9.480 i 1911._NEWLINE_Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen i 1856: 1 bogtrykkeri, 1 skibsbyggeri, 2 bomuldsv\xc3\xa6verier, 4 farverier, 1 stampev\xc3\xa6rk og kl\xc3\xa6defabrik, 3 garverier, 1 lysest\xc3\xb8beri, 1 spillekort- og tapetfabrik, 1 tobakfabrik, 1 dampm\xc3\xb8lle, 1 jernst\xc3\xb8beri og maskinfabrik, 3 kalkbr\xc3\xa6nderier, 4 \xc3\xb8lbryggerier, 2 br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nderier. Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen i 1873: 2 bogtrykkerier, 1 skibsbyggeri, 3 farverier forbundne med stampev\xc3\xa6rk og kl\xc3\xa6defabrik, 2 garverier, 1 talg-lysest\xc3\xb8beri, 2 tobaksfabrikker, 2 damp-melm\xc3\xb8ller, 4 vejrm\xc3\xb8ller, 2 jernst\xc3\xb8berier og maskinfabrikker, 3 kalkbr\xc3\xa6nderier, 5 \xc3\xb8lbryggerier, flere maltg\xc3\xb8rerier. Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet 3 jernst\xc3\xb8berier og maskinfabrikker, af hvilke det ene: aktieselskab Tuxen & Hammerich (f\xc3\xb8r fabrikken "Godthaab") besk\xc3\xa6ftigede omtrent 250 arbejdere og is\xc3\xa6r fabrikerer gas- og k\xc3\xb8lemaskiner, 1 sukkerfabrik med 6 saftstationer i Majb\xc3\xb8lle, Gr\xc3\xa6shave, Stokkemarke, Vesterborg, Horslunde og Nakskov, som tilsammen i kampagnen besk\xc3\xa6ftigede omtrent 450 mand og 40 kvinder og producerede 22 mio. pund sukker \xc3\xa5rligt og samtidig i kampagnen 1898 afsatte 15 mio. pund mellassefoder; 1 pneumatisk maltfabrik, 2 garverier, 1 vognfabrik, 1 teglv\xc3\xa6rk, 3 kalkv\xc3\xa6rker; 2 uldspinderier, 2 damp-melm\xc3\xb8ller, 2 \xc3\xb8lbryggerier, 1 eksportslagteri, 2 kaffebr\xc3\xa6nderier, 2 tobaksfabrikker, 3 bogtrykkerier._NEWLINE_I Nakskov blev ved \xc3\xa5rhundredeskiftet udgivet tre aviser: Vestlollands Avis (tidligere Nakskov Avis), Nakskov Tidende og Nakskov Folkeblad._NEWLINE_I det 18. \xc3\xa5rhundrede havde havnen kun ringe dybde, og indl\xc3\xb8bet gennem fjorden var s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rligt, at lidt st\xc3\xb8rre skibe m\xc3\xa5tte losse og lade \xc2\xbc mil fra byen; i slutningen af det 18. \xc3\xa5rhundrede begyndte man at opmudre havnen, men f\xc3\xb8rst 1847\xe2\x80\x94-50 toges der alvorligt fat p\xc3\xa5 at udvide indl\xc3\xb8bet, s\xc3\xa5 at det fik en dybde af 13 fod; 1875\xe2\x80\x9476 uddybedes indl\xc3\xb8bet og havnen indtil 14 fod, og samtidig sattes 1.010 alen nyt bolv\xc3\xa6rk, hvorved der indvandtes et betydeligt areal havneplads, hvorp\xc3\xa5 der er opf\xc3\xb8rt bygninger som toldboden, dampskibspakhus, ventepavillon, kv\xc3\xa6gstald, vejerbod m.m. Samtidig med uddybningen dannedes der en smal, omtrent 450 alen lang privat havn op til Marienlyst Dampm\xc3\xb8lle med jordd\xc3\xa6mning og mole p\xc3\xa5 den ene og bolv\xc3\xa6rk p\xc3\xa5 den anden Side._NEWLINE_Befolkningens n\xc3\xa6ringsm\xc3\xa6ssige sammens\xc3\xa6tning var i 1890: 593 levede af immateriel virksomhed, 3.076 af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 1.359 af handel og oms\xc3\xa6tning, 295 af s\xc3\xb8fart, 96 var fiskere, 244 af jordbrug, 46 af gartneri, 687 af andre erhverv, 243 af deres midler, 79 n\xc3\xb8d almisse og 4 sad i f\xc3\xa6ngsel. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 8.424, heraf ern\xc3\xa6rede 499 sig ved immateriel virksomhed, 257 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 119 ved fiskeri, 4.120 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 1.821 ved handel med mere, 978 ved samf\xc3\xa6rdsel, 374 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 206 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 50 af anden eller uangiven virksomhed._NEWLINE_En jernbaneforbindelse til Nyk\xc3\xb8bing Falster og Maribo blev skabt i 1874 og fra Falster til Sj\xc3\xa6lland og dermed K\xc3\xb8benhavn over Storstr\xc3\xb8msbroen i 1937 . Der kom efterh\xc3\xa5nden flere store fabrikker til byen, blandt andre Sukkerfabrikken i 1882, og i 1916 byggedes Nakskov Skibsv\xc3\xa6rft. Dette st\xc3\xa5lskibsv\xc3\xa6rft var byens livsnerve og ubetinget st\xc3\xb8rste arbejdsplads gennem de n\xc3\xa6ste 70 \xc3\xa5r og skabte grobunden for provinsens st\xc3\xb8rste arbejderbev\xc3\xa6gelse._NEWLINE_Redakt\xc3\xb8ren Sophus Bresemann blev i 1914 udn\xc3\xa6vnt til Danmarks f\xc3\xb8rste socialdemokratiske borgmester og grundlaget var dermed lagt for mange \xc3\xa5rs socialdemokratisk styre i skibsv\xc3\xa6rftsbyen.\n_START_SECTION_\nModerne tid\n_START_PARAGRAPH_\nVed strukturreformen i 2007 blev Nakskov Kommune nedlagt, og omr\xc3\xa5det kom i stedet ind i den v\xc3\xa6sentlig st\xc3\xb8rre Lolland Kommune. I den forbindelse oph\xc3\xb8rte byens ogs\xc3\xa5 som administrativt centrum for kommunen, som i stedet rykkede til Maribo._NEWLINE_I forbindelse med udflytningen af statslige arbejdspladser i 2018 blev hele institutionen Nota (Nationalbibliotek for mennesker med l\xc3\xa6sevanskeligheder) med 80 stillinger flyttet til Nakskov.\n_START_SECTION_\nTransport og infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nPrim\xc3\xa6rrute 9 g\xc3\xa5r forbi Nakskov og fra T\xc3\xa5rs nord\xc3\xb8st for byen afg\xc3\xa5r f\xc3\xa6rgeruten Spodsbjerg-T\xc3\xa5rs til Langeland. Mod \xc3\xb8st er prim\xc3\xa6rture 9 forbundet med Sydmotorvejen ved Maribo. Sekund\xc3\xa6rrute 289 g\xc3\xa5r fra centrum af byen nordp\xc3\xa5 ud af byen til den nordlige del af Lolland og hele vejen mod \xc3\xb8s til Maribo._NEWLINE_N\xc3\xb8rrevold og Perlestikkergade f\xc3\xb8lge nogenlunde den gamle vold omkring byen og den centrale del af det moderne Nakskov. Byens store handesgade er S\xc3\xb8ndergade, er g\xc3\xa5r fra Axeltorv i vest til Nygade i \xc3\xb8st. Torvet har eksisteret siden middelalderen._NEWLINE_Fra Nakskov Station afg\xc3\xa5r Lollandsbanen til Nyk\xc3\xb8bing Falster. Tidligere gik Nakskov-Kragen\xc3\xa6s Jernbane og Nakskov-R\xc3\xb8dby Jernbane ogs\xc3\xa5 fra denne station. Jernbanen til byen blev grundlagt i 1874, hvor stationen \xc3\xa5bnede. Den blev erstattet af en nyere bygning i 1924._NEWLINE_Nakskov Havn bruges til transport til og fra byen og Vestlolland. Der er relativt nyt kajanl\xc3\xa6g i forbindelse med industrihavnen, der ligger syd for vandet. P\xc3\xa5 det nordlige stykke langs Havnegade er kajpladser til lysb\xc3\xa5de i forskellig st\xc3\xb8rrelse. Vestre kaj, der ogs\xc3\xa5 er p\xc3\xa5 nordsiden af vandet, er ogs\xc3\xa5 industrihavn, og l\xc3\xa6ngere ude mod vest ved Strandpromenaden er ogs\xc3\xa5 lystb\xc3\xa5dehavn. Helt ude mod vest ved Kuddeholm er ligeledes en lystb\xc3\xa5dehavn i forbindelse med Nakskov Camping.\n_START_SECTION_\nErhverv\n_START_PARAGRAPH_\nDen vigtigste erhvervsgruppe i Nakskov er administration og service, hvor 54\xc2\xa0% af byens ervervsaktive var besk\xc3\xa6ftiget i 2002._NEWLINE_Nakskov har flere sm\xc3\xa5 og mellemstore virksomheder. Navnlig omkring industrihavnen findes en r\xc3\xa6kke virksomheder, men ogs\xc3\xa5 i den \xc3\xb8stlige udkandt findes et industriomr\xc3\xa5de._NEWLINE_Den danske vindm\xc3\xb8lleproducent Vestas har haft produktion i Nakskov i den sydvestlige del af industrihavnen, men i 2010 valgte man at fyre 430 medarbejdere og lukke fabrikken. I for\xc3\xa5ret 2015 valgte virksomheden at gen\xc3\xa5bne fabrikken, hvilket skabte omkring 100 arbejdspladser._NEWLINE_Nakskov Sukkerfabrik er Nordic Sugars st\xc3\xb8rste fabrik til fremstilling af hvidt sukker, og producerer omkring 475.000 tons om \xc3\xa5ret. Fabrikken har ca. 160 medarbejdere og er blandt de st\xc3\xb8rste arbejdsgivere i byen._NEWLINE_Lollands Bank, der s\xc3\xa6rligt er en bank for landm\xc3\xa6nd og erhversdrivende, har sit hovedkvarter i byen. I alt har banken lidt over 100 medarbejdere._NEWLINE_Nakskov Camping ligger umiddelbart vest for byen ud til Nakskov fjord. Der findes flere bed and breakfast i byen.\n_START_SECTION_\nNakskov Skibsv\xc3\xa6rft\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Nakskov Skibsv\xc3\xa6rft lod DSB fra 1965-1987 mange af sine f\xc3\xa6rger bygge, bl.a. M/F Asa Thor (1965), M/F Dronning Margrethe II (1973), M/F Prins Henrik (1974), M/F Prins Joachim (1980), M/F Kronprins Frederik (1981), M/F Peder Paars (1985), og M/F Niels Klim (1986). I 1933 byggede Nakskov V\xc3\xa6rft tillige Skoleskibet Danmark._NEWLINE_Det begyndte imidlertid at g\xc3\xa5 tilbage for v\xc3\xa6rket i 1980\'erne, og i 1987 m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6rftet lukke. Lukningen medf\xc3\xb8rte en stor arbejdsl\xc3\xb8shed i omr\xc3\xa5det. I slutningen af 1990\'erne blev der etableret en omfattende produktion af vindm\xc3\xb8ller p\xc3\xa5 skibsv\xc3\xa6rftets tidligere areal, men denne produktion stoppede i 2011.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nByen har flere folkeskoler, heriblandt Nakskov Byskole og Stormarkskolen, samt flere privatskoler. Byskolen blev grundlagt i 1915 og er sammenbygget med Nakskov Gymnasium og HF, der tilbyder STX og HF til sine omkring 300 elever._NEWLINE_CELF har flere ungdomsuddannelser i Nakskov, heriblandt HTX og HHX, som tilbydes p\xc3\xa5 henholdsvis Teknisk Gymnasium Lolland-Falsters ene afdeling i byen og HHX i Nakskov. Desuden har CELF ogs\xc3\xa5 HG og flere erhvervsuddannelser._NEWLINE_Lolland Musikskole har b\xc3\xa5de orkesterundervisning, soloundervisning og laver undervisning for folkskoler.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nNakskov har en r\xc3\xa6kke museer at fremvise for bes\xc3\xb8gende. Blandt andet Danmarks Sukkermuseum, som beskriver hele roedyrkningens historie p\xc3\xa5 Lolland. Et andet museum er Nakskov Skibs- og S\xc3\xb8fartsmuseum, der er indrettet i en r\xc3\xb8d havnebygning med t\xc3\xa5rnur og fyrt\xc3\xa5rn. Her findes bl.a. en udstilling om Nakskov Skibsv\xc3\xa6rft og udstillinger af skibsmodeller, navigationsudstyr samt skibsuniformer. Den Gamle Smedje beliggende i Tilegade stammer fra 1795 og er et s\xc3\xa5kaldt "arbejdende museum", hvor lokale smede benytter sig af fortidens arbejdsmetoder. Et museum efter samme koncept er Det Gamle Trykkeri i Jernbanegade der ligeledes indeholder en fotoudstilling om byens historie. Nakskov Brandmuseum har forskellige brandbiler og spr\xc3\xb8jteudstyr.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nFlere steder rundt omkring i byen er der rester af Nakskovs f\xc3\xa6stning, der blev anlagt i 1500-tallet._NEWLINE_Nakskov rummer en del gamle bygninger, s\xc3\xa6rligt omkring torvet. Sankt Nikolai Kirke blev grundlagt omkring \xc3\xa5r 1400, men stod f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6rdig i midten af 1600-tallet. Dronningens Pakhus stammer fra slutningen af 1500-tallet, og er byens \xc3\xa6ldste verdslige bygning. Theisens G\xc3\xa5rd er en rokokobygning fra slutningen af 1700-tallet._NEWLINE_I 2014 blev Ole Kirks All\xc3\xa9 k\xc3\xa5ret til at v\xc3\xa6re Danmarks smukkeste Almene boliger. Husene er tegnet af arkitekten Adolph E. Hansen \xc3\x98rnsholt, og de har tidligere v\xc3\xa6ret truet af nedrivning, men er senere blevet restaureret. Omr\xc3\xa5det vandt foran Juulsbjergparken i Vejle p\xc3\xa5 andenpladsen og S\xc3\xb8nderg\xc3\xa5rd Park i Bagsv\xc3\xa6rd p\xc3\xa5 tredjepladsen.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nNakskov Stadion er hjemmestadion for byens fodboldhold og har plads til 5.000 tilskuere, heraf 500 siddepladser. Derudover findes Boldklubben Velo, og i en kort periode fra 2006-2008 eksisterede VB Lolland._NEWLINE_Nakskov Idr\xc3\xa6tscenter d\xc3\xa6kker et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de med atletikbaner, tennisbaner og fodboldbaner. Nakskov Sv\xc3\xb8mmecenter ligger ved siden af._NEWLINE_Et lille stykke syd for byen ligger Nakskov Motorcross bane. Her ligger ogs\xc3\xa5 en skydebane.'