b'\n_START_ARTICLE_\nJobs Bog\n_START_PARAGRAPH_\nJobs Bog er en del af Det Gamle Testamente. Bogen behandler lidelsesproblemet, med Job som gennemg\xc3\xa5ende person.\n_START_SECTION_\nIndhold\n_START_PARAGRAPH_\nKapitel 1-2 Prolog: En dialog i Himlen og p\xc3\xa5 jorden_NEWLINE_Kapitel 3-14 F\xc3\xb8rste dialog-kreds_NEWLINE_Kapitel 15-21 Anden dialog-kreds_NEWLINE_Kapitel 22-27 Tredje dialog-kreds_NEWLINE_Kapitel 28-31 Jobs enetale_NEWLINE_Kapitel 32-37 Elihus enetale_NEWLINE_Kapitel 38-41 Herrens enetale_NEWLINE_Kapitel 42:1-6 Jobs trosbekendelse_NEWLINE_Kapitel 42:2-17 Epilog: Troens orden og frihed\n_START_SECTION_\nKarakteristik\n_START_PARAGRAPH_\nJobs Bog er i enhver henseende det vanskeligste skrift i Det Gamle Testamente, den hebraiske Bibel. Alene overs\xc3\xa6ttelsen af det meget raffinerede hebraiske skriftsprog er sv\xc3\xa6rt. Flere n\xc3\xb8glesteder kan overs\xc3\xa6ttes p\xc3\xa5 mere end \xc3\xa9n m\xc3\xa5de \xe2\x80\x93 ikke mindst det afg\xc3\xb8rende afsnit 42:1-6 \xe2\x80\x93 hvilket g\xc3\xb8r det sv\xc3\xa6rt at n\xc3\xa5 til \xc3\xa9n endegyldig udl\xc3\xa6gning. Men ogs\xc3\xa5 indholdet er uventet og n\xc3\xa6rmest skandal\xc3\xb8st. F\xc3\xb8lgelig har Jobs Bog v\xc3\xa6ret genstand for mange divergerende teologiske tolkninger, i h\xc3\xb8jere grad end de fleste andre af Bibelens skrifter._NEWLINE_Jobs Bog handler om Guds "kreative retf\xc3\xa6rdighed", Herrens "der blive lys" overfor kaos og m\xc3\xb8rke. Skriftet handler om tvivl, udtrykt som sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l \xe2\x80\x93 Gud sp\xc3\xb8rger Satan, der svarer med at stille sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l til Gud, Job sp\xc3\xb8rger Gud, og Gud sp\xc3\xb8rger Job. Tvivlen ang\xc3\xa5r \xc3\xa6gtheden hos Herren og hos Job, og \xc3\xa6gtheden kr\xc3\xa6ver frihed for at kunne bevise sig selv. \xc3\x86gthed kr\xc3\xa6ver et valg._NEWLINE_Udgangspunktet er, at Satan beder Gud om at pr\xc3\xb8ve Jobs loyalitet over for Gud. Bare for at pr\xc3\xb8ve den retf\xc3\xa6rdige Job tillader Herren, at han mister alt._NEWLINE_Job er en mand, der leder efter sit eschaton, form\xc3\xa5let med sin lidelse, hvad den skal tjene til. Hvorfor rammer ulykken de retf\xc3\xa6rdige? Hans sk\xc3\xa6bne \xe2\x80\x93 fra rigdom og sundhed til fattigdom og sygdom \xe2\x80\x93 har bragt ham i indre opbrud, i eksistentiel exodus (= udvandring). Job er et billede p\xc3\xa5 folket Israel (et navn, der betyder "K\xc3\xa6mper-Med-Gud"). Han begynder som vanefrom mand (1:5), men bliver snart desperat "tilh\xc3\xa6nger af systemet" (1:21), inden han bliver "systemkritiker" og oppositionel, der hele vejen kun giver udtryk for uenighed, indtil han til allersidst bliver personligt troende (42:1-6) som f\xc3\xb8lge af sit eget m\xc3\xb8de med Herren._NEWLINE_Formen er dialoger mellem forskellige parter, der ud\xc3\xa6sker hinanden. Satan ud\xc3\xa6sker Gud (pga. misundelse forkl\xc3\xa6dt som retf\xc3\xa6rdig harme?) og vennerne ud\xc3\xa6sker Job (af samme grund?)._NEWLINE_Centralt st\xc3\xa5r samtalerne mellem Job og hans s\xc3\xa5kaldte "venner", der fremstiller to modstridende helhedssyn. F\xc3\xa6lles for dem er: Det er Gud, der handler med Job, og: Gud b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re fair. Uenigheden drejer sig om: Har Gud ret til at g\xc3\xb8re s\xc3\xa5dan \xe2\x80\x93 er han fair? Er Gud moralsk? Skal man n\xc3\xb8jes med at tage sin sk\xc3\xa6bne ad notam? Eller kan man indanke sin sag for Gud?_NEWLINE_Vennerne repr\xc3\xa6senterer "det sociale selv" (det almindeligt accepterede livssyn, "samfundet") og forsvarer Guds rimelighed, at Herren er fornuftig efter menneskers m\xc3\xa5lestok (og dermed t\xc3\xa6mmet). Job repr\xc3\xa6senterer "det isolerede selv" (den personlige erfaring af lidelse) og sk\xc3\xa6lder ud p\xc3\xa5 Vorherre (og viser dermed, at han selv er ut\xc3\xa6mmet og ikke er "f\xc3\xa6rdig" med Gud)._NEWLINE_\xc3\x89n af "finterne" i Jobs Bog viser sig i den generelle tendens i traditionelle teologiske udl\xc3\xa6gninger til de facto at tage plads blandt Jobs venner og forvente selvydmygelse af Job._NEWLINE_Jobs Bog skal ikke l\xc3\xa6ses line\xc3\xa6rt, som en logisk afhandling. Den handler om "sorg-bearbejdelse" og eksistentiel unders\xc3\xb8gelse af trosmuligheder. Den er en slags terapisamtale, der g\xc3\xa5r frem og tilbage, veksler mellem position og negation, mellem h\xc3\xa5b og desperation. Hovedpersonen Job er selv parthaver i processen og derfor ikke selv sikker p\xc3\xa5 dens udfald. Og bev\xc3\xa6gelsen g\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 mellem vennerne og Job \xe2\x80\x93 det er jo samme digter, der taler gennem begge parter.\n_START_SECTION_\nDen babylonske Job\n_START_PARAGRAPH_\nEt v\xc3\xa6rk fra Mesopotamien, der minder om Jobs bog, er Ludlul bel nemeqi (= "Jeg vil hylde Visdommens herre", bel = herre, som i Beelzebub = Fluernes herre). Teksten er p\xc3\xa5 akkadisk, og handler, som Jobs bog, om en mands kamp med det ondes problem. Den udg\xc3\xb8res af over 400 linjer og er blevet tolket som en taksigelse til guderne ved helbredelse efter sygdom. Hovedpersonen, Shubshi-meshre-Shakkan, indehar embeder og ejer slaver, men pludselig og tilsyneladende grundl\xc3\xb8st styrtes han i ulykke af guderne. Ramt af sygdom og forladt af alle ender han selv som slave. Manden s\xc3\xb8rger og klager over at Marduk har overladt ham til s\xc3\xa5dan en sk\xc3\xa6bne, men til slut tager guden ham til n\xc3\xa5de igen, og alt ender i fryd og gammen. Teksten har, efter akkadisk skik, f\xc3\xa5et navn efter de ord, den begynder med, men kendes i vor tid ogs\xc3\xa5 som "den babylonske Job". Den m\xc3\xa5 have v\xc3\xa6ret kendt over store omr\xc3\xa5der, da tavler og fragmenter er fundet p\xc3\xa5 steder s\xc3\xa5 fjernt fra hinanden som Ninive i Assyrien og Sippur i Babylonien.'