b'\n_START_ARTICLE_\nFlodfart\n_START_PARAGRAPH_\nFlodfart betegner skibsfart p\xc3\xa5 floder (og kanaler). Foruds\xc3\xa6tningen for denne er, at floden har en bredde og dybde, der g\xc3\xb8r denne sejlads mulig. Ofte vil der imidlertid v\xc3\xa6re steder, hvor bevoksning, bundforhold med mere vanskeligg\xc3\xb8r sejladsen. En vis udvidelse og udretning af floden kan derfor komme p\xc3\xa5 tale. Flodfart er ofte forbundet med kanalfart, idet man for at forbinde to sejlbare floder kan anl\xc3\xa6gge en forbindende kanal.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSejlads p\xc3\xa5 floder og kanaler ud\xc3\xb8vedes allerede af de \xc3\xa6ldste kulturfolk, langt inden kystfarten og sejladsen p\xc3\xa5 det \xc3\xa5bne hav udvikledes ved Den Persiske Bugts og Middelhavets kyster. Nilen kan anses som flodfartens vugge. If\xc3\xb8lge Herodot var de \xc3\xa6ldste nilb\xc3\xa5de (gr\xc3\xa6sk: baris) lavede af akacia-planker, f\xc3\xa6stede til lange st\xc3\xa6nger og t\xc3\xa6tnede med papyrus. De var s\xc3\xa5ledes ret enkle. Men sk\xc3\xb8nt egypterne ikke var et s\xc3\xb8farende folk, l\xc3\xa6rte de sig med tiden at bygge udm\xc3\xa6rkede flodb\xc3\xa5de b\xc3\xa5de med henseende til st\xc3\xb8rrelse, form og rigning. Lige s\xc3\xa5 gammel som den egyptiske var flodfarten p\xc3\xa5 Eufrat og Tigris, men af noget senere oprindelse var farten p\xc3\xa5 Indus og p\xc3\xa5 Kinas store floder. Lige som egypterne l\xc3\xa6rte kald\xc3\xa9erne sig snart at grave kanaler og foretage str\xc3\xb8mreguleringer for at af afv\xc3\xa6rge faren for tvillingflodernes pludselige oversv\xc3\xb8mninger. Bjergboerne ved flodernes \xc3\xb8vre l\xc3\xb8b fragtede deres produkter til Babylon p\xc3\xa5 t\xc3\xb8mmerfl\xc3\xa5der eller p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de af vidjer, overtrukne med skind og bearbejdede med jordbeg. S\xc3\xa5danne fart\xc3\xb8jer var endnu i brug p\xc3\xa5 disse floder i 1800-tallet. Hinduernes fart\xc3\xb8jer var ligeledes af en ganske enkel konstruktion: de udgjordes oftest af kanoer, lavede af grove bambusr\xc3\xb8r. Af to indbyrdes sammensurrede kanoer dannedes undertiden en slags katamaran i lighed med dem, som har v\xc3\xa6ret anvendt af indbyggerne p\xc3\xa5 Sydhavs\xc3\xb8erne. Sandsynligvis har de \xc3\xa6ldste kinesiske flodfart\xc3\xb8jer kun adskildt sig meget lidt fra de flodb\xc3\xa5de, som endnu i 1800-tallet under navn af "djunke" og "paro" forekom p\xc3\xa5 Kinas floder og talrige kanaler. Den st\xc3\xb8rste af disse kanaler, den s\xc3\xa5 kaldte Kejserkanal, mellem Hangtsjeufu og Peking, som siden midten af 1800-tallet begyndte at forfalde, vidner om den store v\xc3\xa6gt, som kineserne i \xc3\xa6ldre tid lagde p\xc3\xa5 de indre vandveje.\n_START_SECTION_\nEuropa\n_START_PARAGRAPH_\nEfter, at Middelhavets \xc3\xb8stlige og vestlige lande takket v\xc3\xa6re f\xc3\xb8nikernes og kartagensernes skibsfart var blevet sat i forbindelse med hinanden, blev Galliens floder, is\xc3\xa6r Rh\xc3\xb4ne, Garonne, Loire og Seine af betydning for handelen, og ad dem formidledes samf\xc3\xa6rdselen med f\xc3\xa5 afbrydelser fra Middelhavet til Galliens vestlige og nordlige kyster. F\xc3\xb8rst senere forenedes disse floder med kanaler. I l\xc3\xb8bet af 1100-tallet, med korstogene, begyndte handelen mellem det indre af Europa og Konstantinopel samt de italienske s\xc3\xb8st\xc3\xa6der at finde sig en vej p\xc3\xa5 Donau og Rhinen, hvilken sidst n\xc3\xa6vnte flod blev et forbindelsesled mellem Nederlandene og en stor del af Tyskland. I l\xc3\xb8bet af middelalderen blev Nederlandene et bindeled mellem den indiske handel og den nordiske, mellem de italienske republikker og hansest\xc3\xa6derne. Da p\xc3\xa5 samme tid den indlandske for\xc3\xa6dlingsvirksomhed tog fart i Nederlandene, opstod en livlig indre samf\xc3\xa6rdsel, som, som f\xc3\xb8lge af landets egendommelige natur, tog form af flodfart. Holl\xc3\xa6nderne blev de f\xc3\xb8rste i Europa, som i stor skala udnyttede deres lands naturlige vandveje og udvidede dem ved kanalarbejder.\n_START_SECTION_\n19. \xc3\xa5rhundrede\n_START_PARAGRAPH_\nI nyere tid fulgtes holl\xc3\xa6ndernes eksempel f\xc3\xb8rst af franskm\xc3\xa6ndene, som i 1666 p\xc3\xa5begyndte anl\xc3\xa6ggelsen af Canal du Midi, og senere, under anden halvdel af det 18. \xc3\xa5rhundrede samt i det 19. \xc3\xa5rhundrede, af andre europ\xc3\xa6iske folk. Under det 19. \xc3\xa5rhundrede oplevede flodfarten en stor udvikling, og et stort antal kanaliseringer, str\xc3\xb8mrensninger og str\xc3\xb8mreguleringer til dens fremme fandt sted. \xc3\x85rsagerne hertil var den st\xc3\xa6rkt voksende oceanhandel og den deraf afledede livlige samf\xc3\xa6rdsel folkene imellem, den hastigt opblomstrende industri samt forbedrede tekniske hj\xc3\xa6lpemidler. Fremkomsten af nye tr\xc3\xa6kkr\xc3\xa6fter f\xc3\xb8rst i land, senere bugserb\xc3\xa5de og, p\xc3\xa5 Frankrigs og Tysklands vigtigste floder, hvor trafikken var stor og str\xc3\xb8mmen st\xc3\xa6rk, tillige af "damphalning" (fransk: touage) med en i floden neds\xc3\xa6nket k\xc3\xa6de eller st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5dsline. Denne sidst n\xc3\xa6vnte anordning indebar en langt st\xc3\xb8rre tr\xc3\xa6kkraft. P\xc3\xa5 Oberlandkanalen i Preussen (og Morriskanalen i Pennsylvania) benyttede man sig af "det h\xc3\xa6ldende plan" for at p\xc3\xa5 vogne f\xc3\xb8re fart\xc3\xb8jerne op og ned forbi h\xc3\xb8jder. England gennemf\xc3\xb8rte fra 1700-tallet og frem et stort arbejde for at ordne og forbedre sine indre vandveje. Clydeflodens kanalisering og udvidelse, hvorved Glasgow blev en af landets mest betydningsfulde handels- og industribyer, samt byggeriet af Caledoniakanalen (1803\xe2\x80\x931822), som satte Nords\xc3\xb8en i forbindelse med Atlanterhavet, m\xc3\xa5 her n\xc3\xa6vnes._NEWLINE_Hollands vidt forgrenede kanalsystem blev i det 19. \xc3\xa5rhundrede fuldkommengjort ved to storsl\xc3\xa5ede anl\xc3\xa6g, den nordhollandske kanal mellem Amsterdam og Nieuwediep (f\xc3\xa6rdiggjort i 1826) samt den nederlandske nords\xc3\xb8kanal, ad hvilken fra 1873 de st\xc3\xb8rste skibe kunne passere fra Nords\xc3\xb8en til Amsterdam. Frankrigs mange sejlbare floder blev ligeledes forenede med en r\xc3\xa6kke kanaler, og indre vandforbindelser blev oprettet mellem Atlanterhavet og Middelhavet samt Kanalen (allerede i 1842 passerede tre dampskibe fra Le Havre til Middelhavet ad floderne Seine, Sa\xc3\xb4ne og Rh\xc3\xb4ne samt mellemliggende kanaler). I Tyskland var flodfarten l\xc3\xa6nge ubetydelig. Genom kongressen i Rastadt i 1798, og freden i Lun\xc3\xa9ville i 1801 frigjordes flodfarten p\xc3\xa5 Rhinen. P\xc3\xa5 Donau kom en livlig flodfart f\xc3\xb8rst i gang efter Krimkrigen (1853\xe2\x80\x931856) efter, at Sulina-mundingen p\xc3\xa5 international bekostning var blevet kanaliseret, og ogs\xc3\xa5 flodfarten p\xc3\xa5 Tysklands andre floder regner deres egentlige opblomstring fra omkring midten af \xc3\xa5rhundredet. Blandt tyske kanaler m\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes Schwarzenbergske kanal, som f\xc3\xb8rer B\xc3\xb6hmens t\xc3\xb8mmerfl\xc3\xa5dninger til Donau, Ludvigskanalen (bygget 1834\xe2\x80\x931846), hvilken forener Donau med Main, det vil sige Sortehavet med Nords\xc3\xb8en, samt frem for alt den vigtige Oberlandskanalen i \xc3\x98stpreussen (anlagt 1844\xe2\x80\x931861). I 1869 oprettedes en centralforening i Berlin for flodfartens h\xc3\xb8jning i Tyskland.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nSverige er rigt p\xc3\xa5 store vandl\xc3\xb8b, men flodfarten blev dog ikke meget udviklet, da mange elve er fyldte af vandfald s\xc3\xa5ledes, at de overvejende kun kunne anvendes til fl\xc3\xa5dning af det fra skovene kommende t\xc3\xb8mmer, andre er kun delvist sejlbare for st\xc3\xb8rre eller mindre skibe. Landets vigtigste vandveje blev gennem kanaler forbundne til sammenh\xc3\xa6ngende sejlforbindelser. De mest storartede kanalanl\xc3\xa6g anlagdes i slutningen af det 18. \xc3\xa5rhundrede eller det 19. \xc3\xa5rhundrede s\xc3\xa5 som Trollh\xc3\xa4tte kanal (bygget 1793\xe2\x80\x931800 og ombygget 1838\xe2\x80\x931844), G\xc3\xb6ta kanal (anlagt 1810\xe2\x80\x931832) samt Kinda kanal og Dalslands kanal.\n_START_SECTION_\nRusland\n_START_PARAGRAPH_\nI Rusland blev de store floder i landets sydlige dele til dels udnyttet til flodsejlads, hvorimod floderne i de nordlige dele var mindre brugelige som f\xc3\xb8lge af isd\xc3\xa6kke store dele af \xc3\xa5ret. Amurfloden udgjorde en sejlrute for handelen og samf\xc3\xa6rdselen med Stillehavet.\n_START_SECTION_\nAfrika\n_START_PARAGRAPH_\nKoloniseringen af det indre Afrika skete i ikke ringe udstr\xc3\xa6kning beroende p\xc3\xa5 om flodfart var mulig p\xc3\xa5 denne verdensdels vigtigste floder: Kongo, Niger med flere.\n_START_SECTION_\nSydamerika\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rst i begyndelsen af det 19. \xc3\xa5rhundrede begyndte Amazonfloden at blive benyttet til en organiseret flodfart, og efter dennes indf\xc3\xb8rsel bevirkede denne jordens st\xc3\xb8rste flodomr\xc3\xa5de, at Sydamerikas indre med dets store rigdomme blev tilg\xc3\xa6ngeligt for verdenshandelen.\n_START_SECTION_\nNordamerika\n_START_PARAGRAPH_\nI USA begyndte man forholdsvis tidligt at udnytte landets naturlige vandveje og at forene dem indbyrdes og med havet. Lige siden frihedskrigens dage (1775\xe2\x80\x931783) var flodfarten voksende, og samtidigt blev storartede kanaliseringsarbejder foretaget, s\xc3\xa5ledes: Erie-kanalen (bygget 1817\xe2\x80\x931825), som sammenbinder Hudsonfloden med Erie og s\xc3\xa5ledes muligg\xc3\xb8r sejlads til denne s\xc3\xb8 fra Atlanterhavet, Ohio-Erie-kanalen, som forener Ohiofloden med de store s\xc3\xb8er, samt Illinois-Michigan-kanalen, som g\xc3\xa5r fra Chicago ved Michigan til Mississippis biflod Illinois.'