b'\n_START_ARTICLE_\nMemetik\n_START_PARAGRAPH_\nMemetikken g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5 at opfatte kultur p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som gener. Ethvert kulturelt element der reproduceres ved efterligning, er et mem (udtales med st\xc3\xb8dt [e] som i \'gen\'). S\xc3\xa5dan definerede Richard Dawkins det i 1976, og denne definition bruges stadig. Det vil sige at et mem kan v\xc3\xa6re instruktioner som reglerne til Ludo eller opskriften p\xc3\xa5 tomatt\xc3\xa6rte. Det kan v\xc3\xa6re temaet til Jeopardy eller det at g\xc3\xa5 i sort t\xc3\xb8j. Men det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re holdninger som at stearinlys er hyggelige, at atomkraft er godt, eller at form og indhold ikke kan adskilles._NEWLINE_N\xc3\xa5r mange memer er samlet og udg\xc3\xb8r en helhed, taler man om memplexer. Det kan v\xc3\xa6re st\xc3\xb8rre ideologier, religioner eller livsopfattelser. Og endelig har vi det enkelte menneskes identitet som best\xc3\xa5r af alle de memer der findes i personens hjerne \xe2\x80\x93 i moderne memetik kaldes det for selvplex ("selfplex")._NEWLINE_En tanke eller en ide skal replikeres for at v\xc3\xa6re et mem. Hvis det ikke er blevet imiteret, er det ikke et mem. Selverfaret l\xc3\xa6rdom, mange f\xc3\xb8lelsestilstande og rene stimulus-reaktioner falder derfor uden for definitionen. Eksempelvis er m\xc3\xa5den man cykler p\xc3\xa5, ikke et mem. Man kan ikke l\xc3\xa6re at holde balancen ved at se andre g\xc3\xb8re det eller ved at f\xc3\xa5 det forklaret. Til geng\xc3\xa6ld er selve det at man overhovedet finder p\xc3\xa5 at s\xc3\xa6tte sig op p\xc3\xa5 en cykel, et mem.\n_START_SECTION_\nMemetikkens historie\n_START_PARAGRAPH_\nTeorien om memer blev f\xc3\xb8rst fremsat som en sidebem\xc3\xa6rkning i 1976 af zoologen Richard Dawkins i bogen The Selfish Gene. Her h\xc3\xa6vder han at det er generne (og ikke hele organismen) som er det afg\xc3\xb8rende element i evolutionen. Det underbygger han med at generne reproduceres, spredes og muteres efter det m\xc3\xb8nster som Darwin skitserede._NEWLINE_I slutningen af bogen fors\xc3\xb8ger Dawkins at s\xc3\xa6tte sin teori i relief og forestiller sig at der kan findes andre replikatorer end genet. Som sidestykke til genet opfinder han ordet \'meme\': enheden for kulturel evolution. Det kommer af det gr\xc3\xa6ske ord for efterligning \'mimeme\', og for at understrege parallellen til biologien er det forkortet, s\xc3\xa5 det lyder som \'gene\'._NEWLINE_Dawkins\xe2\x80\x99 hypotese skulle vise sig at blive til meget mere end en perspektiverende afslutning. Psykologer, sociologer og antropologer har siden diskuteret teorien livligt, og der er blevet skrevet b\xc3\xb8ger og artikler om emnet. Bed\xc3\xb8mmelserne g\xc3\xa5r lige fra udr\xc3\xa5belser af memetikken til at v\xc3\xa6re den endelige kulturteori til blanke afvisninger af teorien som ny vin p\xc3\xa5 gamle flasker._NEWLINE_Det nyeste og mest grundl\xc3\xa6ggende indf\xc3\xb8ring i memetik er Susan Blackmores The Meme Machine fra 1999. Her er \'mem-maskinen\' mennesket \xe2\x80\x93 et viljel\xc3\xb8st apparat der lever for at reproducere memer.'