b'\n_START_ARTICLE_\nAage Aagesen\n_START_SECTION_\nGeografiske Studier over Jernbanerne i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nAage Aagesen blev Dr.phil. i 1949 p\xc3\xa5 disputatsen: "Geografiske Studier over Jernbanerne i Danmark", der regnes for den f\xc3\xb8rste disputats om et moderne kulturgeografisk emne. Disputatsen p\xc3\xa5viste jernbanernes kulturgeografiske virkninger gennem en omfattende unders\xc3\xb8gelse af deres indflydelse p\xc3\xa5 befolkningsfordelingen og bebyggelsen. Der redeg\xc3\xb8res desuden for stationsbyernes opst\xc3\xa5en og deres indre strukturer. Den indsigt, han derved opn\xc3\xa5ede i jernbanernes betydning, gjorde, at han advarede mod at nedl\xc3\xa6gge sidebaner og erstatte dem med rutebiler.\n_START_SECTION_\nAtlas over Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nAage Aagesen blev 1940 knyttet til projektet "Atlas over Danmark", hvor han udarbejdede bind II: "Befolkningen", udgivet i 1949. P\xc3\xa5 grundlag af Geod\xc3\xa6tisk Instituts m\xc3\xa5lebordsblade og de af Statistisk Departement udgivne folket\xc3\xa6llinger fra 1945 og 1950 og husstandsst\xc3\xb8rrelsen i landets forskellige dele, blev befolkningsfordelingen i Danmark fremstillet p\xc3\xa5 prikkort, hver prik angivende 25 personer. Kortv\xc3\xa6rket er ledsaget af et teksth\xc3\xa6fte med en indledning om Danmarks befolkningsstruktur samt en del kort visende kommuners og byers erhvervsstruktur. I v\xc3\xa6rket udnyttede han tidligere resultater, herunder unders\xc3\xb8gelser om Esbjerg, specielt en unders\xc3\xb8gelse af fra hvilke dele af Danmark, Esbjergs befolkning havde sin oprindelse. De resultater om befolkningsforholdene, der derved fremlagdes, blev siden l\xc3\xb8bende opdateret i form af fornyede befolkningsoversigter efter hver folket\xc3\xa6lling frem til og med 1970. Desuden foretog han et originalt fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at klassificere danske byer efter deres besk\xc3\xa6ftigelsesm\xc3\xa6ssige forhold.\n_START_SECTION_\nIsochronkort og bygeografiske monografier\n_START_PARAGRAPH_\nAage Aagesens videnskabelige produktion har spillet en stor rolle for kulturgeografien i Norden. Hans f\xc3\xb8rste arbejder drejede sig om afgr\xc3\xa6nsning af storbyer ved hj\xc3\xa6lp af isokroner, linjer der angiver det tidsrum, indenfor hvilket man \xe2\x80\x93 med de forh\xc3\xa5ndenv\xc3\xa6rende trafikmidler \xe2\x80\x93 fra et centralt sted i byen kan n\xc3\xa5 frem til punkter i byens udkanter. Han skrev flere monografiske artikler om ulige danske byers geografiske forhold.\n_START_SECTION_\nAndre indsatser\n_START_PARAGRAPH_\nDet er s\xc3\xa5ledes centrale kulturgeografiske emnekredse inden for befolknings-, trafik- og bebyggelsesgeografien, som Aage Aagesen tog fat p\xc3\xa5 og skabte nyt liv i._NEWLINE_Han var redakt\xc3\xb8r p\xc3\xa5 Gyldeldals Verdensatlas, der ved udgivelsen i 1951 var forlagets hidtil st\xc3\xb8rste enkeltudgivelse._NEWLINE_Aage Aagesen foretog mange studierejser, specielt til Middelhavslandene og til Sydamerika. I Skrifter fra Handelsh\xc3\xb8jskolen, K\xc3\xb8benhavn, har Aage Aagesen udgivet bogen "Sydamerika". Endelig b\xc3\xb8r hans kort over den danske handelsfl\xc3\xa5des transporter fremh\xc3\xa6ves.'