b'\n_START_ARTICLE_\nAgnete Olsen\n_START_SECTION_\n\xc3\x86gteskab med Albert Olsen\n_START_PARAGRAPH_\nHun var datter af overl\xc3\xa6ge, dr.med. Herman Jacob Bing (1871-1966) og Ebba Henriques (1885-1974) og tilh\xc3\xb8rte s\xc3\xa5ledes to kendte j\xc3\xb8diske sl\xc3\xa6gter. Hun blev arkitektstuderende, men hendes karriereforl\xc3\xb8b blev \xc3\xa6ndret, da hun ved et nordisk studenterm\xc3\xb8de i Oslo 1925 faldt for den noget \xc3\xa6ldre historiker og journalist Albert Olsen. Mod sine for\xc3\xa6ldres \xc3\xb8nske giftede Agnete Bing sig borgeligt med Albert Olsen den 23. juli 1926 i Helsing\xc3\xb8r efter at v\xc3\xa6ret stukket af hjemmefra. Hun fik tre b\xc3\xb8rn, alle drenge, og i mellemtiden skrev \xc3\xa6gtef\xc3\xa6llen disputats, blev docent ved Aarhus Universitet 1930 og professor ved K\xc3\xb8benhavns Universitet 1937._NEWLINE_Agnete Olsen blev inddraget b\xc3\xa5de i Albert Olsens videnskabelige arbejde og hans politiske arbejde som socialdemokrat p\xc3\xa5 den yderste venstrefl\xc3\xb8j. Fra 1940 var Albert Olsen formand for Dansk-russisk Samvirke, og parret blev kendt for at v\xc3\xa6re tilh\xc3\xa6ngere af udviklingen af socialismen i Sovjetunionen. I 1943 m\xc3\xa5tte familien med de j\xc3\xb8diske r\xc3\xb8dder flygte til Sverige, hvor den blev krigen ud._NEWLINE_Parret drog i 1946 p\xc3\xa5 en to m\xc3\xa5neder lang studierejse til Sovjetunionen, hvilket resulterede i Agnete Olsens bog fra 1947 Fra Moskva til Ararat, hvor hun skildrer det store land. Bogens hovedpointe var, at de sovjetiske kvinder havde opn\xc3\xa5et en ligestillet position i arbejdslivet, men at kvinderne stadig bar en dobbelt arbejdsbyrde, fordi de sociale institutioner endnu var mangelfulde._NEWLINE_I 1949 d\xc3\xb8de Albert Olsen uventet, og Agnete Olsen m\xc3\xa5tte forts\xc3\xa6tte sit politiske virke alene.\n_START_SECTION_\nDanmarks Demokratiske Kvindeforbund\n_START_PARAGRAPH_\nI 1948 tog en gruppe anf\xc3\xb8rt af Agnete Olsen initiativ til at oprette Danmarks Demokratiske Kvindeforbund (DDK), som var en dansk afl\xc3\xa6gger af F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration D\xc3\xa9mocratique Internationales des Femmes (Kvindernes Demokratiske Verdensforbund), der var dannet 1945 af tidligere franske modstandskvinder. Agnete Olsen blev organisationens f\xc3\xb8rste formand, og som medarbejdere i bestyrelsen fik hun bl.a. Ellen H\xc3\xb8rup, Valfrid Palmgren Munch-Petersen og Inger Merete Nordentoft._NEWLINE_DDK\'s program var en blanding af socialistiske m\xc3\xa6rkesager, bl.a. modstand mod fascismen, og sociale og kvindesaglige sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l som fx ligel\xc3\xb8n, udvidet adgang til abort og bedre forhold for b\xc3\xb8rnefamilier. Dansk Kvindesamfund (DK) tog afstand fra den nye organisation, der blev betragtet som "et instrument for kommunistisk politik". DK var is\xc3\xa6r bekymret over organisationens positive holdning til udviklingen i \xc3\x98steuropa. Samtidig var DDK en konkurrent, som rekrutterede aggressivt b\xc3\xa5de i de sociale mellemklasser og blandt arbejderklassens kvinder. Frem til 1952 oprettede DDK i alt 25 k\xc3\xb8benhavnske afdelinger og seks provinsafdelinger, og v\xc3\xa6ksten fortsatte i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r. DDK var is\xc3\xa6r aktiv i internationale fredsmanifestationer, fx indsamledes i 1950 underskrifter p\xc3\xa5 den s\xc3\xa5kaldte Stockholm-appel, der kr\xc3\xa6vede forbud mod atomv\xc3\xa5ben._NEWLINE_Med Agnete Olsen som formand, var hun ofte p\xc3\xa5 rejse. Kort efter oprettelsen af den danske afdeling deltog hun i den internationale organisations kongres i Budapest. 1950 blev hun som deltager i en europ\xc3\xa6isk fredsdelegation arresteret og udvist af Holland. \xc3\x85ret efter rejste hun med en kvindedelegation til Sovjetunionen, og hendes efterf\xc3\xb8lgende indtryk fra rejsen, hvor hun betonede den sociale tryghed og ligestilling mellem k\xc3\xb8nnene, var pr\xc3\xa6get af naiv begejstring. Hun var 1950-53 den f\xc3\xb8rste redakt\xc3\xb8r af DDK\'s m\xc3\xa5nedsblad Vi kvinder, der med en alsidig blanding af freds- og kvindestof, rejsereportager og interview samt mad- og strikkeopskrifter s\xc3\xb8gte at n\xc3\xa5 et bredt publikum. Oplaget l\xc3\xa5 i perioder p\xc3\xa5 over 7.000 eksemplarer._NEWLINE_Agnete Olsen gik af som formand for DDK i 1952 p\xc3\xa5 grund af sygdom og blev afl\xc3\xb8st af Ruth Hermann. Hun var dog stadig aktiv i DDK, og i 1953 udgav hun p\xc3\xa5 basis af sine rejseoplevelser bogen Gensyn med \xc3\x98steuropa. I 1987 blev Agnete Olsen sammen med tre andre pionerer udn\xc3\xa6vnt til \xc3\xa6resmedlemmer af DDK._NEWLINE_Der findes et portr\xc3\xa6tmaleri fra 1930 af O.V. Borch i privateje.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nOlsen var datter af overl\xc3\xa6ge, dr.med. Herman Jacob Bing (1871-1966) og Ebba Henriques (1885-1974). Hun havde en lillebror, Jens Bing, der var f\xc3\xb8dt i 1906._NEWLINE_Efter \xc3\xa6gteskabet med Albert Olsen i 1926 fik hun tre b\xc3\xb8rn med ham. Erling Olsen (1927-2011), Olaf Olsen (1928-2015) og Sverre Olsen (f\xc3\xb8dt 1930).'