b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa5lg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nEn k\xc3\xa5lg\xc3\xa5rd er den gamle betegnelse for en \xe2\x80\x9dhave med kaal og andre k\xc3\xb8kkenurter, k\xc3\xb8kkenhave\xe2\x80\x9d, iflg. Ordbog over det Danske Sprog. I nogle egne af landet \xe2\x80\x93 der hvor jorden ikke i s\xc3\xa6rlig grad egnede sig til havebrug \xe2\x80\x93 var k\xc3\xa5lg\xc3\xa5rd blot betegnelsen for \xe2\x80\x99have\xe2\x80\x99, da der i disse egne ikke i st\xc3\xb8rre antal fandtes andre slags haver (fx humlehave, abildg\xc3\xa5rd, prydhave)._NEWLINE_Der var i det hele taget stor forskel p\xc3\xa5, hvor meget haverne dyrkedes i de forskellige egne af landet. Her fremh\xc3\xa6ves Fyn ofte som et sted, hvor havedyrkningen var langt fremme. Land\xc3\xb8konomen Gregers Begtrup skrev fx i 1806 f\xc3\xb8lgende om forholdene i \xc3\x85sum herred p\xc3\xa5 Fyn: "Hvad den Fyenske Bonde sparer i sin Huusholdning mod den Siellandske Bonde, ved det at hiin har Kj\xc3\xb8kken og Frugthave og denne ikke, det kan jeg vel ikke beregner eller bestemme; men at han har god Fordeel af sin Hauge, er klart nok, da han har selv det for intet, som den Siellandske Bonde maae kj\xc3\xb8be, saasom forn\xc3\xb8den Humle, Gr\xc3\xb8n- og Hvidkaal, Guler\xc3\xb8dder, Pedersillie, Pestinakker, Purre, Timian". De fynske b\xc3\xb8nder havde alts\xc3\xa5 stort set til egen husholdning i deres haver._NEWLINE_Den vigtigste gr\xc3\xb8ntsag i k\xc3\xa5lg\xc3\xa5rden var ogs\xc3\xa5 den, der har givet navn til haven \xe2\x80\x93 nemlig k\xc3\xa5len. Og f\xc3\xb8rst og fremmest gr\xc3\xb8nk\xc3\xa5len, der kunne st\xc3\xa5 i jorden selvom det blev frostvejr, og fortsat give et n\xc3\xa6ringsrigt m\xc3\xa5ltid i form af gr\xc3\xb8nk\xc3\xa5lssuppe. Hvidk\xc3\xa5l fik ogs\xc3\xa5 stor betydning og i l\xc3\xb8bet af 1800-tallet kom nye k\xc3\xa5ltyper til, rosenk\xc3\xa5l og r\xc3\xb8dk\xc3\xa5l._NEWLINE_I 1700-tallet fik gr\xc3\xb8nk\xc3\xa5len efterh\xc3\xa5nden konkurrence af kartoflen, der bragtes til Danmark f\xc3\xb8rst af de franske huguenotter, der i 1719-20 bosatte sig i Fredericia efter at v\xc3\xa6re fordrevet fra deres hjemland af religi\xc3\xb8se \xc3\xa5rsager og siden \xe2\x80\x93 med st\xc3\xb8rre held \xe2\x80\x93 af de s\xc3\xa5kaldte kartoffeltyskere. De tyske familier kom til Danmark for at opdyrke den jyske hede i 1759-60, og de bragte viden om kartoffeldyrkning med. P\xc3\xa5 den magre hedejord var der stor interesse for, hvordan man fik jorden til at yde sit yderste, s\xc3\xa5 det var de vestjyske b\xc3\xb8nder, der f\xc3\xb8rst tog kartoflen til sig. P\xc3\xa5 steder med bedre jord, var man mere skeptisk overfor denne nye rodfrugt, som b\xc3\xb8nderne mente, var b\xc3\xa5de usund og uden st\xc3\xb8rre n\xc3\xa6ringsv\xc3\xa6rdi. Om fynboerne og kartoflerne hedder det i 1840\xe2\x80\x99erne: "Den fynske bonde holder nok af kartofler til afveksling i f\xc3\xb8den og til et dagligt supplement til br\xc3\xb8det; men grundlaget at arbejde p\xc3\xa5 vil han nok have skal v\xc3\xa6re et godt stykke k\xc3\xb8d eller fl\xc3\xa6sk". Fra midt i 1800-tallet havde kartoflen sejret og benyttedes b\xc3\xa5de som menneskef\xc3\xb8de, dyref\xc3\xb8de, br\xc3\xa6ndevin, kartoffelmel (til stivelse) mv._NEWLINE_Udover k\xc3\xa5l og kartofler kunne k\xc3\xa5lg\xc3\xa5rden rumme en m\xc3\xa6ngde andre gr\xc3\xb8ntsager og krydderurter til brug i madlavning, som l\xc3\xa6geurter mv. Tidligst finder man fx \xc3\xa6rter, l\xc3\xb8g og hvidl\xc3\xb8g og forskellige krydderurter, og i 1806 n\xc3\xa6vnes, at "I haverne dyrkes Kartofler, Guler\xc3\xb8dder, Roer og Kaal til Husets Forn\xc3\xb8denhed". Midt i af 1800-tallet kom gr\xc3\xb8nne \xc3\xa6rter, selleri, r\xc3\xb8dbede og b\xc3\xb8nner ind i haverne og hen imod 1900 var tiden ogs\xc3\xa5 kommet til fx agurker, salat og asparges..'