b'\n_START_ARTICLE_\nStrand (\xc3\xb8)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nStrand n\xc3\xa6vnes f\xc3\xb8rste gang i 1198 som betegnelse for landet ved stranden . Dette kystomr\xc3\xa5de var i h\xc3\xb8jmiddelalderen endnu forbundet med fastlandet og lignede et amfibielandskab med mange priler og floder. Omr\xc3\xa5det blev permanent befolket omkring 1100, da sydfra komne frisere slog sig ned ved kysten (strandfriserne). St\xc3\xb8rste by i omr\xc3\xa5det var Rungholt. Strands dav\xc3\xa6rende fem herreder var Edoms Herred i landskabets centrum, Viriks og Beltring Herred i nord, Lundebjerg Herred i syd og Pelvorm Herred i vest._NEWLINE_Efter den store manddrukning i 1362 forsvandt forbindelsen til fastlandet og Strand blev endelig til en \xc3\xb8. Samtlige skovomr\xc3\xa5der gik tabt og Strands hovedby Rungholt forsvandt ved selve stormfloden i l\xc3\xb8bet af blot \xc3\xa9n nat. Det var is\xc3\xa6r de sydlige dele af Strand, der gik under i b\xc3\xb8lgerne. Den tiloversblivne \xc3\xb8 Strand blev derfor ogs\xc3\xa5 kaldt for Nordstrand (eller Gammel-Nordstrand). De nedsunke dele med Rungholt by blev tilsvarende kaldt Sydstrand._NEWLINE_Det arealm\xc3\xa6ssigt formindskede omr\xc3\xa5de bestod efter stormfloden stadig af flere sogne og landsbyer s\xc3\xa5som Morsum, Gaikeb\xc3\xb8l eller Stinteb\xc3\xb8l. \xc3\x98en var nu omgivet af et stort antal af halliger, is\xc3\xa6r nord for Strand var der opst\xc3\xa5et en lang r\xc3\xa6kke ubeskyttede sm\xc3\xa5\xc3\xb8er. \xc3\x98en selv var fortsat truet af stormfloder. Men der blev ogs\xc3\xa5 gennemf\xc3\xb8rt adskillige landvindings- og inddigningsprojekter. S\xc3\xa5 blev den i 1362 fra Strand adskilte Trindermarsk i 1456 igen forbundet med \xc3\xb8en. Det samme gjaldt det 1436 fra \xc3\xb8en adskilte Pelvormherred, som blev inddiget i 1551. Med genvinding af Pelvorm-omr\xc3\xa5det fik \xc3\xb8en ogs\xc3\xa5 den karakteristiske u- eller hestesko-form, som kendes fra mange landkort fra dengang. Alle fors\xc3\xb8g at forbinde \xc3\xb8en igen med fastlandet eller at geninddige Rungholtbugten mellem de to \xc3\xb8-dele mislykkedes dog. Hever-Str\xc3\xb8mmen \xc3\xa5d sig i stedet mere og mere ind i landet fra syd._NEWLINE_I 1426 vedtog repr\xc3\xa6sentanter fra tre af de i alt fem strandske herreder (Pelvorm, Beltring- og Viriks Herred) sammen med repr\xc3\xa6sentanter fra bl.a. Amrum, F\xc3\xb8r og Sild den s\xc3\xa5kaldte Syvherreders-Vedt\xc3\xa6gt, som kodificerede den hidtil mundtligt overleverede nordfrisisk retstradition. I 1528 blev den lutherske reformation indf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 \xc3\xb8en._NEWLINE_Ved den 1544 stedfundne landsdeling mellem kong Christian 3. og hans to br\xc3\xb8dre i hertugd\xc3\xb8mmerne, tilfaldt \xc3\xb8en den haderslevske del af S\xc3\xb8nderjylland. Hertug Hans den \xc3\x86ldre opholdt sig flere gange p\xc3\xa5 \xc3\xb8en og hjalp med at forbedre kystbeskyttelsen. I 1555 udstedte regenten en selvst\xc3\xa6ndig kirkeordning for \xc3\xb8en og hjalp at kodificere den s\xc3\xa5kaldte spadelandsret (hvilket bet\xc3\xb8d, at alle der boede i marsken fik retten til deres jord mod til geng\xc3\xa6ld at vedligeholde diger og koge). Med den nordstrandske landret (=Strandretten) fra 1572 blev forpligtelsen til at \xc3\xb8ve blodh\xc3\xa6vn afskaffet. Efter Hans den \xc3\x86ldres d\xc3\xb8d i 1580 tilfaldt \xc3\xb8en gottorperne. I 1593 blev der gennemf\xc3\xb8rt en ny herredsinddeling, idet resterne af Lundebjerg- og Viriks Herred kom til de tre \xc3\xb8vrige herreder._NEWLINE_Omkring 1600 var \xc3\xb8en sikret med en gennemg\xc3\xa5ende s\xc3\xb8dige. St\xc3\xb8rstedelen af landet bag digelinjen l\xc3\xa5 under havniveauet og var derfor stadig i fare for at blive oversv\xc3\xb8mmet. Men jorden var frugtbar og Strandboerne anses for at v\xc3\xa6re velhavende. St\xc3\xb8rstedelen af de godt 8600 indbyggere arbejdede i landbruget. De st\xc3\xb8rste erhvervsgrene var m\xc3\xa6lkeproduktion, korn- og kv\xc3\xa6gavl, men ogs\xc3\xa5 udvinding af saltt\xc3\xb8rv. I landsbyerne fandtes der ogs\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere. Godsejere og feudalistiske strukturer fandtes ikke; \xc3\xb8en var en af de s\xc3\xb8nderjyske landskaber med en st\xc3\xb8rre grad af selvstyre._NEWLINE_Under tredive\xc3\xa5rskrigen protesterede \xc3\xb8ens befolkning mod den af gottorphertugen forordnede indkvartering af tyske/kejserlige tropper og hyldede i 1629 ved Gaikeb\xc3\xb8l i stedet den danske konge Christian 4 som lensherre over hertugen. Strandboerne slog derefter f\xc3\xb8rst en kejserlig og s\xc3\xa5 en gottorpsk h\xc3\xa6r tilbage, men blev til sidst nedk\xc3\xa6mpet af gottorperne. Vedligeholdelse af digerne led under kampene._NEWLINE_Ved den Anden store manddrukning i oktober 1634 kom katastrofen. Digerne br\xc3\xb8d sammen og den cirka 220\xc2\xa0km\xc2\xb2 store \xc3\xb8 blev i l\xc3\xb8bet af kun f\xc3\xa5 timer n\xc3\xa6sten fuldst\xc3\xa6ndig oversv\xc3\xb8mmet. Cirka 6.400 mennesker -det var mere end to tredjedele af befolkningen- omkom i b\xc3\xb8lgerne. De fleste landsbyer forsvandt i havet._NEWLINE_I dagene og ugerne efter stormfloden viste det sig, at store dele af de oversv\xc3\xb8mmede omr\xc3\xa5der ikke kunne genvindes. Det skyldtes is\xc3\xa6r \xc3\xb8ens dybe beliggenhed. Det indtr\xc3\xa6ngte vand kunne p\xc3\xa5 grund af landets dybde ikke l\xc3\xb8be ud med det resultat at det hidtidige kulturlandskab i kort tid blev forvandlet til vadomr\xc3\xa5de. Dertil kom, at hertugen ikke var rede til at st\xc3\xb8tte en eventuel genopbygning. Kun p\xc3\xa5 Pelvorm lykkedes det indbyggerne at genopbygge digerne ved hjalp af nederlandske digebyggere. En del af overlevende slog sig ned p\xc3\xa5 halligerne Nordstrand Mor, Gr\xc3\xb8de, Hoge og Langen\xc3\xa6s. Mange forlod dog landet. Den nuv\xc3\xa6rende halv\xc3\xb8 Nordstrand blev senere befolket og geninddiget af nederl\xc3\xa6nderne, som fik en oktroj for at genobybgge kogene.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98ens nordfrisiske dialekt (Strandfrisisk) holdt sig endnu i 1700-tallet p\xc3\xa5 Pelvorm. Flygtninge bragte dialekten ogs\xc3\xa5 til Vyk p\xc3\xa5 F\xc3\xb8r, hvor den holdt sig til 1900-tallet. Den frisiske dialekt p\xc3\xa5 Strand var n\xc3\xa6r besl\xc3\xa6gtet med Halligfrisisk og regnes til gruppen af nordfrisiske faslandsdialekter.'