b'\n_START_ARTICLE_\nPapyrus\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nDet danske ord papir har sine r\xc3\xb8dder i ordet papyrus, efter det gr\xc3\xa6ske navn for planten, muligvis med ophav i det egyptiske ord papuro eller pa-per-aa med betydningen "kongelig" eller "tilh\xc3\xb8rende farao", idet myndighederne kontrollerede fremstillingen af papyrus og de g\xc3\xa5rde, hvor planten blev dyrket. Ellers hed planten djet eller tjufi eller wadj, alle tre ord er knyttet til begrebet "friskhed". Wadj antyder ogs\xc3\xa5 frodighed, blomstring og noget gr\xc3\xb8nt. Straks papyrusen var sk\xc3\xa5ret, indh\xc3\xb8stet og behandlet, blev den kaldt djema, som kan have betydet "ren" eller "\xc3\xa5ben" med henvisning til papirets ubeskrevne overflade.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nPapyrus blev udviklet i Egypten ca. 4.000 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r vor tidsregning, og blev en af datidens st\xc3\xb8rste eksportartikler for Egypten, kun overg\xc3\xa5et af tekstileksporten, og fik en kolossal indflydelse p\xc3\xa5 Egyptens udvikling. Papyrus blev fremstillet under statsmonopol, og fremstillingsmetoden forblev en velbevaret hemmelighed. S\xc3\xa5 hemmelig, at opskriften p\xc3\xa5 papyrus end ikke blev nedskrevet, men videregivet mundtligt fra generation til generation af producenterne. Planten blev betragtet som hellig. Dens blomst symboliserede solen, mens den trekantede stilk symboliserede det egyptiske tegn for uendelighed. Planten indgik i ritualerne ved tilbedelsen af de egyptiske guder. Solguden Ra vises ofte med blomsten fra Cyperus papyrus._NEWLINE_Cyperus papyrus voksede ved Nildeltaet og langs Nilens bredder, hvor det kunne forsyne Egypten med det n\xc3\xb8dvendige r\xc3\xa5materiale. Planten har mange egenskaber, og blev derfor brugt til fremstilling af b\xc3\xa5de, sejl, reb, m\xc3\xa5tter, sandaler, leget\xc3\xb8j som dukker, amuletter mod halssygdomme  og til kurve. Den kurv Moses blev lagt i, var lavet af Cyperus papyrus (kilde mangler). Da Thor Heyerdahl byggede RA II i 1970, benyttede han i lighed med de gamle egyptiske b\xc3\xa5debyggere papyrus. _NEWLINE_Men det var som skrivemateriale, planten fik den st\xc3\xb8rste betydning. Dels som en enorm indt\xc3\xa6gtskilde via en stor eksport, og dels fordi den gav egypterne en helt ny og mere h\xc3\xa5ndterlig m\xc3\xa5de at opbevare sine informationer og sin viden p\xc3\xa5. P\xc3\xa5 papyrus samlede og opbevarede man viden om religion, filosofi, litteratur, videnskab, kunst, medicin og historie._NEWLINE_Papyrus blev brugt som skrivemateriale i hele  middelhavsomr\xc3\xa5det, ligesom det blev benyttet l\xc3\xa6ngere inde i Europa og i  Sydvest-Asien.\n_START_SECTION_\nDr. Hassan Ragab\n_START_PARAGRAPH_\nI 1966 lykkedes det imidlertid for den egyptiske videnskabsmand Dr. Hassan Ragab (14. maj 1911-2004), at genopdage teknikken. Under et ophold i Kina havde han bes\xc3\xb8gt byen, hvor papirets skaber, T\'sao Lin, kom fra. Da han havde set, hvordan kineserne fremstillede papir, besluttede han, at han ville reintroducere kunsten at lave papyrus i Egypten.  _NEWLINE_Det var dog ikke s\xc3\xa5 ligetil. Papyrus-planten voksede ikke l\xc3\xa6ngere i Egypten og m\xc3\xa5tte genindf\xc3\xb8res fra Sudan. Og da selve processen at fremstille papyrus ikke havde overlevet til vor tid, m\xc3\xa5tte han eksperimentere sig frem. Efter 4 \xc3\xa5rs arbejde og forskning lykkedes det, og Dr. Hassan Ragab kunne pr\xc3\xa6sentere nyt papyrus. I 1968 blev han dr.phil. ved Institut National Polytechnique de Grenoble i Frankrig. Emnet for afhandlingen var Papyrus and the manufacture of paper by the ancient Egyptians._NEWLINE_Dr. Hassan Ragab fik b\xc3\xa5de national og international anerkendelse for sin genopdagelse af papyruset, og i 1982 kunne han modtage Rolex-prisen for bedste innovative turistprojekt._NEWLINE_I dag laves der atter papyrus i Egypten, ligesom planten Cyperus papyrus igen vokser langs Nilens bredder.'