b'\n_START_ARTICLE_\nEg (materiale)\n_START_PARAGRAPH_\nEgens ved benyttes blandt andet som bygningst\xc3\xb8mmer, til skibsbygning (f.eks. Skuldelev 2, Osebergskibet og Koldingkoggen) og som b\xc3\xa6rende underlag for malerier. Eksempelvis er en del kirkeinventar, f.eks. Den Mecklenburgske Anetavle, udf\xc3\xb8rt af eg. Desuden er hovedparten af de nordeurop\xc3\xa6iske altertavler og staffelimalerier udf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 egetavler. Eg bruges endvidere til m\xc3\xb8bler, men ogs\xc3\xa5 til husger\xc3\xa5d, ligesom fade til bourbon-whisky fremstilles af eg._NEWLINE_Barken af Kork-Eg benyttes til kork._NEWLINE_I Danmark skoves hovedsagligt Stilk-Eg (Quercus robur), men ogs\xc3\xa5 noget Vinter-Eg (Quercus petraea). Stilk-Egens ved er mest egnet til byggeri, da det generelt giver p\xc3\xa6ne, lige og ranke tr\xc3\xa6stammer og har f\xc3\xa6rre frostspr\xc3\xa6ngninger.\n_START_SECTION_\nEgenskaber\n_START_PARAGRAPH_\nVed fra eg er tungt, h\xc3\xa5rdt, slidst\xc3\xa6rkt og holdbart. Det indeholder fra naturens side garvesyre, som g\xc3\xb8r tr\xc3\xa6et modstandsdygtigt overfor svamp og insektangreb. Veddet har en lukket struktur, s\xc3\xa5 vand ikke kan tr\xc3\xa6nge ind i tr\xc3\xa6ets hulrum - og derved \xc3\xb8del\xc3\xa6gge det. Det arbejder ikke s\xc3\xa6rlig meget, hvilket g\xc3\xb8r det egent til bygningskonstruktioner. Disse egenskaber g\xc3\xb8r egetr\xc3\xa6 til en af de mere holdbare europ\xc3\xa6iske tr\xc3\xa6sorter. _NEWLINE_Eg har tendens til vanris (sm\xc3\xa5 sidegrene p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6stammen). Omr\xc3\xa5der med megen vanris kaldes fugle\xc3\xb8jeved og kan bruges til ornamentik, men er ikke egnet som byggemateriale._NEWLINE_Kerneveddet er gr\xc3\xa5brunt og \xc3\xa5rringene er tydelige i b\xc3\xa5de tv\xc3\xa6rsnit og l\xc3\xa6ngdesnit. Egetr\xc3\xa6 har spejl, hvilket ses i et pudset br\xc3\xa6t af egetr\xc3\xa6, sk\xc3\xa5ret i l\xc3\xa6ngdesnit. Spejlet er marvstr\xc3\xa5lerne, og spejlsk\xc3\xa5ret ved er planker, der er udsk\xc3\xa5ret langs med marvstr\xc3\xa5lerne, dvs. radi\xc3\xa6rt. _NEWLINE_Nyt egetr\xc3\xa6 er lyst, lidt gulbrunt med tydelige \xc3\xa5rringe. Egetr\xc3\xa6 er rigt p\xc3\xa5 garvesyre, som i forbindelse med luftens indhold af ammoniak omdannes til et brunligt farvestof, hvorfor gammelt egetr\xc3\xa6 som regel bliver m\xc3\xb8rkebrunt. Det er indholdet af garvesyre, som beskytter egetr\xc3\xa6et mod borende insekter. Men efterh\xc3\xa5nden som garvesyren omdannes mister tr\xc3\xa6et denne modstandskraft.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI Norden kender man til forarbejdning af egetr\xc3\xa6 til blandt andet t\xc3\xb8mmer og planker fra det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rtusind f\xc3\xb8r vor tidsregning (f.eks. Dobat, 2013 ). I l\xc3\xb8bet af middelalderen blev forbruget af egetr\xc3\xa6 til hus- og skibsbygning s\xc3\xa5 omfattende, at teknikken til forarbejdning af tr\xc3\xa6et gradvis \xc3\xa6ndredes, hvilket ogs\xc3\xa5 \xc3\xa6ndrede teknikken til fremstilling af bygninger og skibe. R\xc3\xa5materialet i form af t\xc3\xb8mmer blev i stigende grad importeret fra udlandet. _NEWLINE_F\xc3\xb8r man benyttede l\xc3\xa6rred som b\xc3\xa6rende underlag for et maleri, benyttede kunstnerne i Nordeuropa en bred vifte af tr\xc3\xa6sorter: fyr, gran, lind og b\xc3\xb8g (Heydenreich, 2007). P\xc3\xa5 baggrund af bevarede malerier p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6 og dendrokronologiske unders\xc3\xb8gelser kan vi se, at i Nordeuropa  var det mest eftertragtede b\xc3\xa6rende underlag for tavlemalerier baltisk eg (Fletcher og Cholmondeley Tapper, 1983; Eckstein et al, 1986; Peres 1988; Wadum, 1998; Klein, 2003). Europ\xc3\xa6isk eg (Quercus robur) fra \xc3\x98sters\xc3\xb8omr\xc3\xa5det er et t\xc3\xa6t og lige\xc3\xa5ret tr\xc3\xa6 med st\xc3\xb8rre modstand mod vridning end eg dyrket i Flandern eller England, eller andre lokale tr\xc3\xa6sorter (f.eks. valn\xc3\xb8d, b\xc3\xb8g, fyr, gran eller lind). De s\xc3\xa5kaldte wagenschot (engelsk: wainscot boards) kunne give en stabil overflade for malerier, dekorative eller strukturelle arbejder. Netop disse egenskaber af wainscot blev v\xc3\xa6rdsat af malere og snedkere, der fra det trettende \xc3\xa5rhundrede indtil slutningen af Tredive\xc3\xa5rskrigen (1618-1648) havde stor tillid til levering af baltiske egeplanker og t\xc3\xb8mmer (Klein, 1989)._NEWLINE_P\xc3\xa5 baggrund af unders\xc3\xb8gelser af altre og malerier i mange europ\xc3\xa6iske kirker og malerisamlinger, samt arkivunders\xc3\xb8gelser, har det v\xc3\xa6ret muligt at beregne l\xc3\xa6ngden og tykkelsen af de importerede baltiske planker. S\xc3\xa5ledes kender vi til Coninbergh tienvoethout, som er ti fod lange planker fra K\xc3\xb6nigsberg (nuv\xc3\xa6rende Kaliningrad), der har m\xc3\xa5lt \xc2\xb1 280 cm. De l\xc3\xa6ngste planker p\xc3\xa5 markedet i det 15. til 17. \xc3\xa5rhundrede var p\xc3\xa5 12 fod, \xc2\xb1 340 cm, som eksporteredes fra en af de v\xc3\xa6sentligste baltiske eksporthavne Gdansk (Tyers, 2008). Planker af denne st\xc3\xb8rrelse blev blandt andet benyttet af Peter Paul Rubens (1577-1640) til hans Elevation of the Cross (Korset rejses) i katedralen i Antwerpen (Verougstraete og Van Schoute, 1989). Mange af Rubens olieskitser til st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6rker udf\xc3\xb8rtes p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 egetavler, blandt andre Kristus p\xc3\xa5 vejen til Golgata. Korsb\xc3\xa6ringen, ca. 1634 og den store Medici-serie. _NEWLINE_Siden begyndende af det tolvte \xc3\xa5rhundrede organiserede k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd fra de nordtyske og baltiske byer sig i Hanseforbundet. Fra det fjortende \xc3\xa5rhundrede havde medlemmerne fra L\xc3\xbcbeck-afdelingen af Hanseforbundet  - fra Reval, Riga, Danzig, Stettin, Rostock og L\xc3\xbcbeck - monopol p\xc3\xa5 eksport af baltisk tr\xc3\xa6 og disses biprodukter (aske, tj\xc3\xa6re og beg) fra de store skove i Rusland, Polen og Livland (Dollinger 1970: 4; Postan, 1987: 273-4).\n_START_SECTION_\nUdplantningen efter 1801\n_START_PARAGRAPH_\nMens andre byggematerialer efterh\xc3\xa5nden vandt indpas i bygninger, forblev eg det mest brugte materiale til skibsbygning indtil metal gradvis vandt indpas i 1800-tallet. I Danmark opstod der akut mangel p\xc3\xa5 egetr\xc3\xa6 til skibsbygning efter at den danske fl\xc3\xa5de blev s\xc3\xa6nket ved slaget p\xc3\xa5 Reden i 1801. Tabet af fl\xc3\xa5den var en katastrofe.  En genopbygning ville kr\xc3\xa6ve omkring 90.000 fuldvoksne ege. S\xc3\xa5 mange fandtes der ikke. F\xc3\xb8r englandskrigene regnede man med en \xc3\xa5rlig hugst p\xc3\xa5 omkring 5.000 ege til nybyggeri og vedligehold af fl\xc3\xa5den, men selv det kvantum var sv\xc3\xa6rt at fremskaffe. Det udstrakte skibsbyggeri i den forudg\xc3\xa5ende handelsperiode havde tyndet skovene ud. Priserne p\xc3\xa5 egnet tr\xc3\xa6 var skyh\xc3\xb8je, og i 1801 stod man p\xc3\xa5 bar bund. Allerede tre dage efter tabet af fl\xc3\xa5den forb\xc3\xb8d man udf\xc3\xb8rsel af egetr\xc3\xa6 fra Danmark-Norge, og en uge senere forb\xc3\xb8d man al handel med "noget til skibst\xc3\xb8mmer tjeneligt egetr\xc3\xa6, hvad enten det st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 roden eller er skovet". Man forb\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 brug af egetr\xc3\xa6 til ligkister, "til hvilket lig det end m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re". Derefter begynte man at udplante 90.000 nye egetr\xc3\xa6er, der f\xc3\xb8rst efter omkring 150 \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 en gang i 1970\xe2\x80\x99erne - ville egne sig til opbygning af en fl\xc3\xa5de som den, der gik tabt.  _NEWLINE_Is\xc3\xa6r var det vanskeligt at skaffe tilstr\xc3\xa6kkeligt krumt\xc3\xb8mmer, som typisk anvendtes til spanter, kn\xc3\xa6 og bundstokke i skibene. Kunstig krumning af egene kan g\xc3\xb8res ved at besk\xc3\xa6re toppen p\xc3\xa5 et ungt tr\xc3\xa6, s\xc3\xa5 stammens v\xc3\xa6kst forts\xc3\xa6tter gennem en kraftig sidegren, eller tr\xc3\xa6et b\xc3\xb8jes med v\xc3\xa6gte eller tove. Et indsnit i stammen giver krumningen \xc3\xb8nsket vinkel. Naturligt krummet eg forekommer, hvor egen vokser i skygge og s\xc3\xb8ger ud mod lys; og da naturligt krumt\xc3\xb8mmer er st\xc3\xa6rkere end kunstigt krummet, blev det ogs\xc3\xa5 foretrukket. Andre tr\xc3\xa6arter blev vurderet af Landhusholdningsselskabet, og l\xc3\xa6rketr\xc3\xa6 anbefalet; ogs\xc3\xa5 fordi l\xc3\xa6rk ikke splintres s\xc3\xa5 let for kugler som eg. B\xc3\xa5de den engelske og franske fl\xc3\xa5de benyttede l\xc3\xa6rk til skibsmaster, samt indre og ydre bekl\xc3\xa6dning. I \xc3\xa5rene efter fl\xc3\xa5dens ran s\xc3\xa5ede man derfor i Danmark en del l\xc3\xa6rk, der kun beh\xc3\xb8vede halvt s\xc3\xa5 lang tid som egen til at vokse sig stort.\n_START_SECTION_\nMaterialebearbejdning\n_START_PARAGRAPH_\nI den tidlige middelalder forarbejdes f\xc3\xa6ldede egetr\xc3\xa6sstammer til mindre dele med en \xc3\xb8kse. Typisk blev stammen fl\xc3\xa6kket p\xc3\xa5 langs og derefter forarbejdet med \xc3\xb8kse til tr\xc3\xa6planker af passende tykkelse eller til mindre emner, s\xc3\xa5som lister (Granlund, 1982 ). Plankernes bredde afhang af, hvad de skulle bruges til, men der var mulighed for at tildanne to planker som var n\xc3\xa6sten s\xc3\xa5 brede som egetr\xc3\xa6sstammens diameter. Var der brug for smallere planker kunne det g\xc3\xb8res med \xc3\xb8kse eller andre sk\xc3\xa6rende v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jer (f.eks. h\xc3\xb8vl) (Goodmann, 1964). I Nordeuropa blev der efterh\xc3\xa5nden mangel p\xc3\xa5 egetr\xc3\xa6, efterh\xc3\xa5nden som han gennem \xc3\xa5rhundreder havde f\xc3\xa6ldet det meste til hus- og skibsbygning samt til andre form\xc3\xa5l som for eksempel m\xc3\xb8bler. Manglen p\xc3\xa5 egetr\xc3\xa6 fors\xc3\xb8gte man at im\xc3\xb8deg\xc3\xa5 ved dels at begynde at importere tr\xc3\xa6 fra udlandet, og dels fors\xc3\xb8gte man at f\xc3\xa5 mere ud af den enkelte tr\xc3\xa6stamme ved at begynde at benytte sav til opsk\xc3\xa6ring af tr\xc3\xa6 til planker eller br\xc3\xa6dder.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa6 til maleri\n_START_PARAGRAPH_\nEn alterbordsforside (nu p\xc3\xa5 Nationalmuseet) fra L\xc3\xb8gumkloster Kirke er udf\xc3\xb8rt i planker, rammev\xc3\xa6rk, lister og andre udsk\xc3\xa5rne elementer af eg. Det meste af alterbordsforsiden udg\xc3\xb8res af to ca. 5 cm tykke egetr\xc3\xa6splanker, hver knap 50 cm brede og ca. 2,50 m lange. P\xc3\xa5 bagsiden af alterbordsforsiden kan man se egetr\xc3\xa6et og forarbejdningsspor fra fremstillingen af tavlen. I mods\xc3\xa6tning til tidligere i middelalderen er egetr\xc3\xa6et ikke kl\xc3\xb8vet ud af en tr\xc3\xa6stamme men savet ud - dette kan ses p\xc3\xa5 en lang r\xc3\xa6kke n\xc3\xa6sten parallelle og n\xc3\xa6sten lodrette spor fra savklingen, som har v\xc3\xa6ret brugt til udsk\xc3\xa6ringen (se foto), og efterf\xc3\xb8lgende er tilbagev\xc3\xa6rende uj\xc3\xa6vnheder i tr\xc3\xa6ets overflade blevet fjernet med et andet sk\xc3\xa6rende v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j, m\xc3\xa5ske en h\xc3\xb8vl. I dette sk\xc3\xa6rende v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j har der v\xc3\xa6ret et hak, og dette hak har efterladt et spor (en lille  forh\xc3\xb8jning) i tr\xc3\xa6overfladen. Forsiden af tr\xc3\xa6plankerne, som senere er blevet bemalet, er tildannet p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de, men man har v\xc3\xa6ret endnu mere omhyggelig med at rette uj\xc3\xa6vnheder til, s\xc3\xa5 tr\xc3\xa6overpladen p\xc3\xa5 forsiden har v\xc3\xa6ret helt glat f\xc3\xb8r de n\xc3\xa6ste trin, grundering, bemaling og andre udsmykningsteknikker kunne igangs\xc3\xa6ttes (Scharff, 1986). _NEWLINE_N\xc3\xa5r egeplankerne ankom til de nordeurop\xc3\xa6iske havnebyer blev t\xc3\xb8mmeret stablet for lagring. I det 15- og 16- \xc3\xa5rhundrede var lagringstiden ca. 4-6 \xc3\xa5r, i det 17. \xc3\xa5rhundrede kun to \xc3\xa5r. Det skyldtes dels at man benyttede stadig tyndere planker til malerierne, dels knapheden p\xc3\xa5 r\xc3\xa5materiale. De kl\xc3\xb8vede planker blev bearbejdet af forskellige faggrupper afh\xc3\xa6ngigt af form\xc3\xa5let med deres opgaver: Nogle snedkere var s\xc3\xa5ledes specialiserede i at fremstille kasser til alterskabe, andre til fremstilling af alterfl\xc3\xb8jene. Senere, da altrene efter Reformationen ikke l\xc3\xa6ngere var i stor eftersp\xc3\xb8rgsel, opstod en ny specialisme inden for snedkerh\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rket, tavlemagere (nl = tafereelmakers/paneelmakers). Disse etablerede i Antwerpen i 1617 pr\xc3\xa6cise gildes-forordninger, der minuti\xc3\xb8s beskrev hvorledes en maleritavle af egetr\xc3\xa6 skulle fremstilles (Van Damme 1990) Her besluttedes blandt andet, at alle egetavler skulle underkastes kontrol, f\xc3\xb8r de m\xc3\xa5tte grunderes og/eller s\xc3\xa6lges videre til malerne (Wadum 1993). Tavlemakerne skulle s\xc3\xa5ledes stemple hver enkelt tavle med deres personlige monogram (se foto) eller husm\xc3\xa6rke, hvorefter det efter kvalitetsgodkendelsen ville f\xc3\xa5 br\xc3\xa6ndt Antwerpens byv\xc3\xa5ben ind i tr\xc3\xa6et. Vi kender s\xc3\xa5ledes monogrammer eller m\xc3\xa6rker fra en lang r\xc3\xa6kke tavlemagere fra begyndelsen af det 17. \xc3\xa5rhundrede i Antwerpen, samt hvorledes deres tavler eksporteredes til b\xc3\xa5de de nordlige nederlande (ca. det nuv\xc3\xa6rende Holland) og mod syd til Paris, hvor malerne i f\xc3\xb8rste halvdel af det 17. \xc3\xa5rhundrede kunne erhverve egetavler for deres malerier (Wadum 1998).\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa6 til byggeri\n_START_PARAGRAPH_\nDen traditionelle bygningstype bulhuset som var almindelig i Danmark fra middelalderen ind i ren\xc3\xa6ssancen er konstrueret med bulstolper i eg og ofte ogs\xc3\xa5 bulfj\xc3\xa6le i eg. I Danmark blev bygningen af bulhuse forbudt i omgange allerede fra \xc3\xa5r 1400, da der opstod mangel p\xc3\xa5 egetr\xc3\xa6, som var en vigtig ressource i opbygningen og vedligehold af fl\xc3\xa5den (fl\xc3\xa5deeg). _NEWLINE_Som et resultat af manglen p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6 gik man mange steder over til at bygge huse i bindingsv\xc3\xa6rk, hvor tr\xc3\xa6rammerne ogs\xc3\xa5 ofte er af eg, men ligeledes kan v\xc3\xa6re af fyrretr\xc3\xa6. For at eg skal kunne bruges til bindingsv\xc3\xa6rksrammer skal det v\xc3\xa6re lagret i mindst to \xc3\xa5r. T\xc3\xb8mmeret nedt\xc3\xb8rres forsigtigt for at undg\xc3\xa5 spr\xc3\xa6kker. Udt\xc3\xb8rringen g\xc3\xb8r tr\xc3\xa6et mindre tilb\xc3\xb8jeligt til at danne spr\xc3\xa6kker og vrid efter konstruktion. Unge hurtigvoksende tr\xc3\xa6er har ofte store indre sp\xc3\xa6ndinger og ikke egnet til bindingsv\xc3\xa6rk._NEWLINE_Egetr\xc3\xa6 bruges traditionelt som gulvmateriale i b\xc3\xa5de plankegulve og egetr\xc3\xa6sparket. Et smukt eksempel p\xc3\xa5 parket af moseeg kan ses p\xc3\xa5 \xc3\x85rhus R\xc3\xa5dhus. Egetr\xc3\xa6 har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret brugt til v\xc3\xa6gpaneler og v\xc3\xa6gfast inventar._NEWLINE_Egetr\xc3\xa6 er meget brugt i snedkerarbejde. Et kendt eksempel p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8bel som produceres i eg er Y-stolen af Hans J. Wegner.'