b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x86stetik\n_START_PARAGRAPH_\nI filosofi er \xc3\xa6stetik (af gr\xc3\xa6sk aisthesis, 'fornemmelse', 'sans', 'f\xc3\xb8lelse') det filosofiske studium af kunstens v\xc3\xa6sen. Ordet var ikke oprindeligt forbundet med kunsten, men efter Hegels forel\xc3\xa6sninger over \xc3\xa6stetikken sl\xc3\xa5s dets nuv\xc3\xa6rende betydning fast.\n_START_SECTION_\nBegrebets oprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nBegrebet \xc3\xa6stetik eller aesthetica blev dannet af den tyske oplysningsfilosof Alexander Gottlieb Baumgarten, der i sin disputats, Meditationes philosophicae de nonnullis ad poema pertinentibus fra 1735 afslutter med f\xc3\xb8lgende konklusion: _NEWLINE_Lad alts\xc3\xa5 \xce\xbd\xce\xbf\xce\xb7\xcf\x84\xce\xac [gr\xc3\xa6sk: noeta], som den h\xc3\xb8jere erkendeevne, v\xc3\xa6re logikkens genstand; \xce\xb1\xce\xb9\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xac [gr\xc3\xa6sk: aistheta] derimod \xce\xb5\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xae\xce\xbc\xce\xb7 \xce\xb1\xce\xb9\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xb7 [gr\xc3\xa6sk: episteme aisthetike] eller \xc3\x86STETIKKENS._NEWLINE_ _NEWLINE_Begrebet \xc3\xa6stetik er alts\xc3\xa5 ikke i f\xc3\xb8rste omgang knyttet til det kunstfilosofiske eller kunstsk\xc3\xb8nne, men en komplement\xc3\xa6r st\xc3\xb8rrelse til noeta, d\xc3\xa9t der kan begribes med \xc3\xa5nden, og som alts\xc3\xa5 h\xc3\xb8rer under logikken. Det sansem\xc3\xa6ssige h\xc3\xb8rer derimod under \xc3\xa6stetikken. Men Baumgarten n\xc3\xb8jes ikke med at opstille denne forskel: han taler om episteme aisthetike, hvor episteme skal forst\xc3\xa5s i mods\xc3\xa6tning til doxa (gr\xc3\xa6sk: \xce\xb4\xcf\x8c\xce\xbe\xce\xb1), der betegner den almindelige tro p\xc3\xa5 en sammenh\xc3\xa6ng, alts\xc3\xa5 det man mener. Episteme betegner derimod den videnskabelig begrundede viden. Episteme aisthetike eller \xc3\xa6stetikken er med andre ord videnskaben om sansningen.\n_START_SECTION_\n\xc3\x86stetikken hos Kant\n_START_PARAGRAPH_\nHos Immanuel Kant kommer \xc3\xa6stetik til at betyde noget i retning af sansel\xc3\xa6re eller l\xc3\xa6ren om de sanselige betingelser, som derfor er knyttet til overvejelser over mulighedsbetingelserne for erkendelse._NEWLINE_Hos Kant, som skriver om \xc3\xa6stetikken i sin Kritik af d\xc3\xb8mmekraften (1790), best\xc3\xa5r den rene \xc3\xa6stetiske oplevelse af et interessel\xc3\xb8st velbehag, som retter sig mod kunstv\xc3\xa6rket uden form\xc3\xa5lsrettede bagtanker. Hos Kant fremtr\xc3\xa6der kunstv\xc3\xa6rket som en hensigtsm\xc3\xa6ssighed uden hensigt.\n_START_SECTION_\nModerne \xc3\xa6stetik\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofisk \xc3\xa6stetik opfattes ofte som ensbetydende med en filosofi om kunsten, men den moderne kunst har dog i h\xc3\xb8j grad l\xc3\xb8snet denne forbindelse mellem kunsten og det sk\xc3\xb8nne. Filosofisk \xc3\xa6stetik er en overvejelse over kunstens v\xc3\xa6sen og over betydningen af dette f\xc3\xa6nomen, som en del af menneskets tilv\xc3\xa6relse i relation til forholdet mellem kunst og virkelighed, og kunstens tilgang til virkeligheden. Blandt de danske filosoffer, der har besk\xc3\xa6ftiget sig med \xc3\xa6stetik er David Favrholdt."