b'\n_START_ARTICLE_\nBroks\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nBroks\xc3\xb8 Gods (tidligere stavet Brox\xc3\xb8e) ligger i Herlufmagle Sogn i N\xc3\xa6stved Kommune, ca. 5 km. \xc3\xb8st for Herlufmagle p\xc3\xa5 Sydsj\xc3\xa6lland._NEWLINE_P\xc3\xa5 en lille halv\xc3\xb8 i et moseomr\xc3\xa5de l\xc3\xa5 2 g\xc3\xa5rde, der i ca. 1657 blev sl\xc3\xa5et sammen til en hovedg\xc3\xa5rd af Frans Lykke fra Gisselfeld._NEWLINE_G\xc3\xa5rdens bygninger er overvejende af nyere oprindelse. Hans Vilhelm Riegels har opf\xc3\xb8rt flere ny avlsbygninger, og hovedbygningen lod Amalie Margrethe Hansen bygge i 1915 \xe2\x80\x9316 ved arkitekt G.B. Hagen._NEWLINE_Den er et anseligt bygv\xc3\xa6rk, tydeligt nok opf\xc3\xb8rt med gamle herreg\xc3\xa5rdsanl\xc3\xa6g som forbillede, men b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 afstand og n\xc3\xa6rmere ved sk\xc3\xb8nner man hurtigt, at det er en Pastiche. Den afl\xc3\xb8ste en gammel bindingsv\xc3\xa6rksbygning, efter sigende bygget af Otto Krabbe, der lod g\xc3\xa5rden flytte fra det sted, Frans Lykke havde lagt den, til pladsen n\xc3\xa6rmere ved Sus\xc3\xa5en._NEWLINE_Hans Vilhelm Riegels k\xc3\xb8bte i 1931 Broks\xc3\xb8 Gods, og det overgik i 1972 til datteren Charlotte Riegels Hjorth, og senest i 2003 gik det videre til Cathrine Riegels Gudbergsen._NEWLINE_Godset er i dag p\xc3\xa5 1090 hektar med Jeppeg\xc3\xa5rd, Vangsg\xc3\xa5rd og Konradsfeld, hvoraf 280 er skov, mose og enge. Konradsfeld med g\xc3\xa5rdene Pr\xc3\xa6stholmslund og Henriksdal p\xc3\xa5 i alt 450 hektar blev k\xc3\xb8bt i 2007 og blev derved en del af Broks\xc3\xb8 Gods.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBroks\xc3\xb8 er kendt fra Christian Winthers digtning, g\xc3\xa5rden l\xc3\xa5 i synsfeltet den sommermorgen, han som lille dreng f\xc3\xb8rste gang fik \xc3\xb8jnene opladt for sk\xc3\xb8nheden i sin hjemstavns natur, da han f\xc3\xb8rste gang s\xc3\xa5 det billede, han siden f\xc3\xa6stnede i de kendte strofer:_NEWLINE_Hvor fensmark h\xc3\xa6ver sit kirketelt_NEWLINE_med den r\xc3\xb8de top imod sky_NEWLINE_og smiler over Gisselfeld_NEWLINE_og til Vester-Egede by,_NEWLINE_ned til Mosen, hvor t\xc3\xb8rvene gro_NEWLINE_til Broks\xc3\xb8 bag skovens hang._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 en anden dansk digter, Karl Gjellerup, har givet sit stemningsmaleri af Holmegaards mose: \xe2\x80\x9dn\xc3\xa5r senere m\xc3\xa5nen kommer op, da tror man at se udover en stor, hvid s\xc3\xb8, hvis fjerne bredder flyder ud i natteskygge, og af hvilken Broks\xc3\xb8 skov rager op som en m\xc3\xb8rk aflang \xc3\xb8\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Det var da ogs\xc3\xa5 beliggenheden der allerede i det 17. \xc3\xa5rhundrede der tiltalte ridefogden p\xc3\xa5 Gisselfeld, s\xc3\xa5 han skrev i rosende vendinger: \xe2\x80\x9ds\xc3\xa5fremt hj\xc3\xa6lpe mig Gud, jeg ikke ved nogen ejendom og lystelig herlighed udi Sj\xc3\xa6lland til 2 g\xc3\xa5rde, som til disse to\xe2\x80\x9d, skrev han i 1647 til sin hustru Lisbet Brock._NEWLINE_Frans Lykke kom i besiddelse af begge g\xc3\xa5rde p\xc3\xa5 Spragelse \xc3\x98, som stedets gamle navn var, allerede fra Middelalderen._NEWLINE_F\xc3\xb8rste gang findes stedet n\xc3\xa6vnt i et gammelt tingsvidne. 1475 var \xe2\x80\x9den beskeden mand Mathis Olavsen p\xc3\xa5 Herlufmagle sognest\xc3\xa6vne og sk\xc3\xb8d p\xc3\xa5 faders og moders, som var Olaf Nielsen og Valborg Olafs, som i Spragelse \xc3\x98 d\xc3\xb8de, og sit og sin hustrus og sine b\xc3\xb8rns skel, og om de havde der s\xc3\xa5 levet, at han m\xc3\xa5tte skyde deres skel og sit eget ind blandt Dannem\xc3\xa6nd\xe2\x80\x9d Alts\xc3\xa5 Mathis Olavsen skulde have en slags Vandelattest, og \xe2\x80\x9d12 Dannem\xc3\xa6nd vidnede derp\xc3\xa5, at hans for\xc3\xa6ldre, ham selv og hans familie, levede i Hellev sogn, Nat og dag, i m\xc3\xb8rke og lys, som menl\xc3\xb8se Dannefolk\xe2\x80\x9d Dette er det \xc3\xa6ldste vidensbyrd om Spragelse \xc3\x98 er alts\xc3\xa5 tillige et bevis p\xc3\xa5 de f\xc3\xb8rste kendte beboeres h\xc3\xa6derlige Vandel._NEWLINE_Om de to b\xc3\xb8nderg\xc3\xa5rde p\xc3\xa5 \xc3\xb8en ved man ellers ikke noget f\xc3\xb8r i det 17. \xc3\xa5rhundrede. Oprindelig har de vel tilh\xc3\xb8rt samme herskab, men nu var de alts\xc3\xa5 skilt ad, hver under sit. N\xc3\xa5r fru Lisbet Brock bifaldt sin \xc3\xa6gtef\xc3\xa6lle til at k\xc3\xb8be den omtalte g\xc3\xa5rd, var det fordi hendes farmor og vistnok ogs\xc3\xa5 hendes fader Eske Brock til Vemmetofte havde besiddet den. Der g\xc3\xa5r dog noget tid inden Frans Lykke f\xc3\xa5r k\xc3\xb8bet bragt i stand, k\xc3\xb8bekontrakten med Fru Ide Daa blev f\xc3\xb8rst oprettet i 1649, og f\xc3\xb8rst \xc3\xa5ret efter f\xc3\xa5r Frans Lykke sk\xc3\xb8det p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden. Dens pris var 1500 Rdlr., og landgilden kunde vurderes til 23 Tdr. Htk. Hvortil kom 100 svins olden. Frans Lykke lagde de to g\xc3\xa5rde p\xc3\xa5 Spragelse \xc3\x98 sammen til en, den blev drevet som en bondeg\xc3\xa5rd, men han omd\xc3\xb8bte den og gav den sin Hustrus familienavn, s\xc3\xa5 den kom til at hedde Broks\xc3\xb8._NEWLINE_Den var endnu s\xc3\xa5 langt fra et mere fremtr\xc3\xa6dende brug, at den regnedes til Gisselfelds sn\xc3\xa6vrere tilliggende, under g\xc3\xa5rden takst, og efter Landgilden og skoven sat til 57\xc2\xbd Td. Htk, da den p\xc3\xa5 skiftet i 1657 efter Frans Lykke og hans hustru sammen med Gisselfeld tilfaldt s\xc3\xb8nnen Kai Lykke. Broks\xc3\xb8 var naturligvis kun en ubetydelig og ringe del af hans arv, men hans letsindige p\xc3\xa5stand om dronningen, at han ans\xc3\xa5 rygtet om hendes utroskab for trov\xc3\xa6rdigt, f\xc3\xb8rte til han domf\xc3\xa6ldelse og henrettelse samt konfiskation af hans godser. De blev nu kronens ejendom, og Gisselfeld blev givet til kronprinsen, den senere Christian V. Nogle \xc3\xa5r derefter blev 11 g\xc3\xa5rde i Toksv\xc3\xa6rd, Tvede og flere byer, tillige med Broks\xc3\xb8 g\xc3\xa5rd lagt fra Gisselfeld og under Holmegaard, som kongen havde erhvervet i 1662. Og Broks\xc3\xb8 fulgte med da Frederik III \xc3\xa5ret 1670 sk\xc3\xa6nkede Holmegaard og godt til sin tidligere kammerpage Otto Krabbe. Det var ham der endelig gjorde Broks\xc3\xb8 til en fri Hovedg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Efter ans\xc3\xb8gning fik han i 1675 fri hovedgaardstakst til Broks\xc3\xb8 og ovenik\xc3\xb8bet Juleb\xc3\xa6k by med dens ca. 50 Tdr. Htk. Denne landsby der ligger i nogen afstand fra Broks\xc3\xb8 g\xc3\xa5rd, blev ikke lagt ind under denne, som stadig ikke var nogen s\xc3\xa6rlig besiddelse, en liden Ladegaard, kaldte Otto Krabbe den selv, i 1699, og dens avl p\xc3\xa5stod han oven i k\xc3\xb8bet ringere end mangen anden bondegaards af lige Agerland, \xe2\x80\x9dthi\xe2\x80\xa6. B\xc3\xb8nderne aldrig pl\xc3\xb8jer og handler jorden s\xc3\xa5 vel til hove som hjemme hos dem selv\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kendte beboer p\xc3\xa5 Broks\xc3\xb8 g\xc3\xa5rd var en Thomas Christensen, der var birkefoged p\xc3\xa5 Gisselfeld. Efter hans tid blev g\xc3\xa5rden gjort til Ladegaard, og en Anders Christensen var da \xe2\x80\x9dLafod\xe2\x80\x9d, hvorp\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden atter var bortf\xc3\xa6stet til Niels Larsen en 11 \xe2\x80\x93 12 \xc3\xa5r, indtil den igen blev Ladegaard med Anders S\xc3\xb8rensen som Ladefoged. I hans tid var der ogs\xc3\xa5 \xe2\x80\x9den holl\xc3\xa6nder\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 Broks\xc3\xb8, som havde en bes\xc3\xa6tning p\xc3\xa5 50 k\xc3\xb8er, der \xe2\x80\x9dgik i kohaven\xe2\x80\x9d. Om st\xc3\xb8rrelsen af g\xc3\xa5rdens tilliggende b\xc3\xb8ndergods synes der ikke at foreligge opgivelser fra begyndelsen af 18. \xc3\xa5rhundrede, idet Holmegaards jordb\xc3\xb8ger. kun anf\xc3\xb8rer det samlede gods til begge g\xc3\xa5rde, men det bem\xc3\xa6rkes, at der var lagt meget mere gods under Broks\xc3\xb8 end de 200 t\xc3\xb8nder, som kr\xc3\xa6vedes til en komplet Hovedg\xc3\xa5rd. Det blev sagt engang under de lange stridigheder om g\xc3\xa5rdens tiende-frihed. Fra Gisselfeld, som ejede sognets tiender, blev det nemlig h\xc3\xa6vdet, at Broks\xc3\xb8, trods sin privilegerede stilling stadig skulle svare tiende, og f\xc3\xb8rst efter nogle \xc3\xa5rs forl\xc3\xb8b afgjordes sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let endeligt til fordel for Holmegaards besiddere. Otto Krabbe d\xc3\xb8de i 1719, og efter hans enke Birgitte Skeels d\xc3\xb8d i 1737 arvedes Holmegaard og Broks\xc3\xb8 af hans broderdatters datter Birgitte Restorff. Der samme \xc3\xa5r giftede sig med Knud Trolle til M\xc3\xb8llerup og Bj\xc3\xb8rnholm, og efter hans d\xc3\xb8d i 1760 besad alle fire g\xc3\xa5rde. Kammerherreinden Birgitte ejede alts\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden i 1785 fra hvilket \xc3\xa5r den s\xc3\xa6dvanlige indberetning foreligger. Den skelner dog heller ikke mellem Holmegaards og Broks\xc3\xb8 tilliggende, men det bem\xc3\xa6rkes, at der ved Broks\xc3\xb8 i \xc3\xa5ret 1762 var anlagt en anselig Humlehave p\xc3\xa5 en t\xc3\xb8nde lands st\xc3\xb8rrelse, s\xc3\xa5 der kunne avles humle b\xc3\xa5de til g\xc3\xa5rdens eget brug og salg. B\xc3\xb8ndergodset var nu i hvert fald ikke mere end 200 Tdr. Htk, idet det alene var de 19 gaardm\xc3\xa6nd i Skuderl\xc3\xb8se med deres 147 Tdr. Htk, der i 1770\xe2\x80\x99erne gjorde hoveri til Broks\xc3\xb8_NEWLINE_Efter Kammerherreindens d\xc3\xb8d 1790 overgik Holmegaard og Broks\xc3\xb8 til hendes broderdatter Margrethe Elisabeth Restorff, der \xc3\xa6gtede Major Peder Lasson von Post, af officerssl\xc3\xa6gt, gammel adel fra Westfalen. Post solgte i 1801 b\xc3\xa5de Broks\xc3\xb8 og Holmegaard med deres gods til overdirekt\xc3\xb8ren p\xc3\xa5 Gisselfeld, Grev Danneskjold-Sams\xc3\xb8e, som imidlertid allerede det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r atter afh\xc3\xa6ndede Broks\xc3\xb8 med b\xc3\xb8ndergods til Majorens tredje s\xc3\xb8n, Carl Ludvig Post. Efter hans d\xc3\xb8d i 1845 overgik g\xc3\xa5rden til s\xc3\xb8nnen, den senere Hofj\xc3\xa6germester Peder Frederik Post, der d\xc3\xb8de 1878, hvorefter g\xc3\xa5rden gik i arv til hans s\xc3\xb8n Frederik Vilhelm Post, d\xc3\xb8d 1911. Enken Margrethe f\xc3\xb8dt Hansen, lod i \xc3\xa5rene 1915 \xe2\x80\x93 16 den nuv\xc3\xa6rende hovedbygning opf\xc3\xb8re, men solgte i 1926 Broks\xc3\xb8 til br\xc3\xb8drene Madelung, af hvilke Peder Madelung besad g\xc3\xa5rden til 1926. Derefter overgik den til Hans Vilhelm Riegels.'