b'\n_START_ARTICLE_\nScandza\n_START_PARAGRAPH_\nScandza var navnet p\xc3\xa5 en \xc3\xb8, som omtales af den gotiske historiker Jordanes i hans v\xc3\xa6rk Getica, (ca. 551). Almindeligvis antages det, at Scandza kan have v\xc3\xa6ret den Skandinaviske halv\xc3\xb8. Hans fort\xc3\xa6lling mangler pr\xc3\xa6cise beskrivelser af Skandinavien, men den er ogs\xc3\xa5 sammenrodet og sammensat af informationer fra flere forskellige kilder. If\xc3\xb8lge den prominente svenske ark\xc3\xa6olog G\xc3\xb6ran Burenhult giver Jordanes dog stadig et unikt indblik i Skandinaviens stammer i det 6. \xc3\xa5rhundrede._NEWLINE_Den anonyme forfatter af langobardernes tidlige historie Origo Gentis Langobardorum mener, at ordet Scandza ("Scanadan") betyder \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelse, som m\xc3\xa5ske kunne v\xc3\xa6re etymologisk i familie med det f\xc3\xa6llesgermanske ord, der p\xc3\xa5 dansk i dag er blevet til "skade".\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nJordanes refererede til Ptolem\xc3\xa6uss forholdsvise korrekte beskrivelse af Scandia som en stor \xc3\xb8, formet som et eneb\xc3\xa6rblad (ie. aflangt og ikke rundt) med brede sider. Han refererede ogs\xc3\xa5 til Pomponius Melas beskrivelse af Codanonia (="Skandinavien", som ogs\xc3\xa5 kaldes Skatinavia af Plinius den \xc3\x86ldre), og det l\xc3\xa5 i den Codanska bugt, (sandsynligvis Kattegat)._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Jordanes l\xc3\xa5 \xc3\xb8en Scandza ud for Wis\xc5\x82a, og der var en stor s\xc3\xb8 (sandsynligvis V\xc3\xa4nern), hvorfra floden Vagus fl\xc3\xb8d (V\xc3\xa1n er et gammelt navn for G\xc3\xb6ta \xc3\xa4lv). P\xc3\xa5 den vestlige og nordlige side var \xc3\xb8en omsluttet af et enormt hav (Atlanterhavet), men i den \xc3\xb8stlige del var det forbundet med en landtange (Lapland), som delte havet i \xc3\xb8st, s\xc3\xa5ledes at det formede Det Germanske Hav (\xc3\x98sters\xc3\xb8en). Der var ogs\xc3\xa5 en del sm\xc3\xa5\xc3\xb8er (svenske og finske \xc3\xb8hav), hvor ulve kunne passere over, n\xc3\xa5r havet var frosset til. Om vinteren var landet ikke bare h\xc3\xa5rdt for mennesker, men ogs\xc3\xa5 for dyr og grundet den ekstreme kulde var der ingen honningbier.\n_START_SECTION_\nMidsommer og midvinter\n_START_PARAGRAPH_\nI nord var der et folk, han omtaler som Adogit (som m\xc3\xa5ske kan v\xc3\xa6re en fejlskrivning for (h)alogii, en reference til indbyggerne i H\xc3\xa5logaland Nordnorge) som levede med uafbrudt sol i 40 d\xc3\xb8gn omkring sommersolhverv og lige s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge m\xc3\xb8rke ved vintersolhverv. Hvorfor han mente, folket vekslede fra ekstrem lyksalighed til smertelig pine.\n_START_SECTION_\nIndbyggere\n_START_PARAGRAPH_\nJordanes n\xc3\xa6vner en m\xc3\xa6nge forskellige stammer, som bor i Scandza, som han ogs\xc3\xa5 beskriver som "nationernes livmoder" (vagina nationum), og at de var h\xc3\xb8jere og mere drabelige end de andre germanske stammer (ark\xc3\xa6ologiske fund har vist, at skandinaverne p\xc3\xa5 den tid var h\xc3\xb8je, antagelig p\xc3\xa5 grund af kosten). Jordanes opremsning n\xc3\xa6vner ad flere omgange de samme folk to gange, hvilket sandsynligvis skete, da han havde indsamlet og sammenblandet information fra en r\xc3\xa6kke forskellige rejsende og tilrejsende skandinaver, der kom for at tilslutte sig goterne, som f.eks. Rodwulf fra Bohusl\xc3\xa4n. Sprogforskere har kunnet k\xc3\xa6de nogle af navnene til omr\xc3\xa5der i Skandinavien, andre igen kan v\xc3\xa6re baseret p\xc3\xa5 misforst\xc3\xa5elser._NEWLINE_P\xc3\xa5 \xc3\xb8erne var der Screrefennae (ie. samere), som levede som j\xc3\xa6ger-samlere og ern\xc3\xa6rede sig af en m\xc3\xa6ngde forskelligt vildt og fugle\xc3\xa6g._NEWLINE_Han n\xc3\xa6vner Suehans (ie. Svitjod \xe2\x80\x93 svenskere), som havde smukke heste ligesom th\xc3\xbcringerne (interessant nok, s\xc3\xa5 skriver Snorri Sturluson at den svenske konge Adils fra det 6. \xc3\xa5rhundrede havde de bedste heste i hans samtid). De leverede sorte r\xc3\xa6vepelse til de romerske markeder og var if\xc3\xb8rt rige kl\xc3\xa6der p\xc3\xa5 trods af, at de var fattige._NEWLINE_Han n\xc3\xa6vner videre Theustes (folket fra Tjust et omr\xc3\xa5de i Sm\xc3\xa5land), Vagother (sandsynligvis fra Gotland ), Bergio (enten folk fra Bj\xc3\xa4re Hundred i Sk\xc3\xa5ne, if\xc3\xb8lge L. Weibull, eller folk fra Kolm\xc3\xa5rden if\xc3\xb8lge andre), Hallin (det sydlige Halland) og Liothida (enten Luggude Hundred eller L\xc3\xb6dde i Sk\xc3\xa5ne, men andre forbinder dem med S\xc3\xb6dermanland) som boede i lave frugtbare omr\xc3\xa5der, hvorfor de var udsat for angreb fra deres naboer. Af andre stammer n\xc3\xa6vner han Ahelmil (fra Halmstad), Finnaithae (Finnhaith-, ie. Finnheden, det gamle navn for Finnveden), Fervir (indbyggerne i Fjerre Herred) og Gautigoths (g\xc3\xb6tere fra V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland) \xe2\x80\x93 et folk der var modigt og hurtigt til at g\xc3\xa5 i krig. Der var Mixi, Evagreotingis (eller: Evagre og Otingis), som siges at leve som dyr i grotter. Og videre Ostrogothae (\xc3\x96sterg\xc3\xb6tland), Raumarici (Romerike), Ragnaricii (sandsynligvis Ranrike, et gammelt navn for Bohusl\xc3\xa4n) og de sagtmodige Finni (sandsynligvis endnu engang samerne). Vinoviloth (kvenerne eller resterne af langobarderne \xe2\x80\x93 ie. deres oprindelige navn: vinili.)_NEWLINE_Han n\xc3\xa6vnte ogs\xc3\xa5 Suetidi (svenskerne endnu engang) og Dani (danerne) som var de samme folk og som drev herulerne fra deres land. Disse stammer var de h\xc3\xb8jeste af alle folkeslag._NEWLINE_I samme omr\xc3\xa5de var Granni (grenlanderne), Augandzi (Agder), Eunixi, Taetel, Rugi (Rogaland), Arochi (Hordaland) og Ranii (muligvis folk fra Romsdalen). Kongen Roduulf var Rani, men forlod sit folk for at slutte sig til goternes konge Teoderik.'