b'\n_START_ARTICLE_\nKampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben\n_START_PARAGRAPH_\nKampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben, dannet i juli 1960, var en dansk gr\xc3\xa6srodsbev\xc3\xa6gelse, der havde til form\xc3\xa5l at stoppe atomoprustningen i s\xc3\xa5vel Vest- som \xc3\x98stblokken og holde Danmark frit for atomv\xc3\xa5ben. Baggrunden for organiseringen af Kampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben var s\xc3\xa5vel inspiration fra den tilsvarende britiske Campaign for Nuclear Disarmament (CND) samt tilbagevendende danske diskussioner om, hvorvidt det hjemlige forsvar skulle udstyres med atomv\xc3\xa5ben. _NEWLINE_Hovedinitiativtageren til Kampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben var forfatteren og h\xc3\xb8jskolel\xc3\xa6reren Carl Scharnberg, som havde deltaget i CND\'s aktiviteter i Storbritannien. Andre betydningsfulde kr\xc3\xa6fter var dog ogs\xc3\xa5 organisationen Aldrig Mere Krig og en r\xc3\xa6kke kendte personer som P.V. Glob, Halfdan Rasmussen, J\xc3\xb8rgen Dich, Martin Ottesen, Erik Knudsen, Svend Haugaard og Tage Hind, der sammen udsendte en pressemeddelelse om dannelsen af kampagnen og dens form\xc3\xa5l i for\xc3\xa5ret 1960. Kampagnen var erkl\xc3\xa6ret tv\xc3\xa6rpolitisk, men havde t\xc3\xa6tte kontakter til akt\xc3\xb8rer i partierne Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre._NEWLINE_Kampagnen mod Atomv\xc3\xa5bens aktiviteter toppede i perioden fra 1961-1963. Efter stormagternes underskrivelse af den s\xc3\xa5kaldte pr\xc3\xb8vestopaftale i 1963 reduceredes kampagnens virke imidlertid, og den havde sin sidste aktion i 1964. Kampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben opl\xc3\xb8stes i 1967, hvorefter mange af dens hidtidige aktivister fortsatte deres aktiviteter i Vietnam-bev\xc3\xa6gelsen.\n_START_SECTION_\nMarcher\n_START_PARAGRAPH_\nKampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben fik stor folkelig opbakning med atommarcherne, de s\xc3\xa5kaldte P\xc3\xa5skemarcher, som kunne samle op til 30.000 deltagere._NEWLINE_Starten p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste march fandt sted den 21. oktober 1960. Mellem 500 og 1000 mennesker samledes i Holb\xc3\xa6k og gik til Roskilde. Dagen efter til Tune, og p\xc3\xa5 den tredje dag gik protesttoget fra Tune til R\xc3\xa5dhuspladsen i K\xc3\xb8benhavn. Deltagerantallet var nu vokset til 5000 mennesker. Form\xc3\xa5let med marchen var at demonstrere mod atomoprustning i b\xc3\xa5de \xc3\x98st og i Vest.\n_START_SECTION_\nFredsforeninger\n_START_PARAGRAPH_\nKampagnen voksede ud af og hentede st\xc3\xb8tte fra forskellige fredsforeninger, der ikke i sig selv havde stor gennemslagskraft i den offentlige opinion. Disse foreninger repr\xc3\xa6senteredes af enkeltpersoner som tilsammen kunne skabe et netv\xc3\xa6rk med m\xc3\xb8deaktiviteter og udgivelse af blade, hvilket skabte en egentlig dansk protestbev\xc3\xa6gelse mod atomoprustningen._NEWLINE_Den vigtigste forening var pacifistorganisationen Aldrig Mere Krig (AMK), som Carl Scharnberg var aktivt engageret i. Af andre organisationer og foreninger kan n\xc3\xa6vnes, Kristeligt Fredsforbund, Komiteen til oplysning om Atomfaren, Danmarks demokratiske kvindeforbund og Vennernes Samfund (de danske kv\xc3\xa6kere), som alle aktivt arbejdede for at begr\xc3\xa6nse atomv\xc3\xa5benes betydning og konsekvenser. Sammen gik de direkte ind i arbejdet for at skabe Atomkampagnens f\xc3\xb8rste store projekt \xe2\x80\x93 atomprotestmarchen fra Holb\xc3\xa6k til K\xc3\xb8benhavn 21-23 oktober 1960.\n_START_SECTION_\nDen kolde krig\n_START_PARAGRAPH_\nInternationalt var 50\xe2\x80\x99erne pr\xc3\xa6get af den kolde krig og den omfattende politiske og milit\xc3\xa6re sp\xc3\xa6nding mellem supermagterne USA og Sovjetunionen. Med dannelsen af NATO i 1949 og det \xc3\xb8stlige modstykke Warszawapagten i 1955 var der grundlagt to milit\xc3\xa6re blokke, som stod overfor hinanden i et klima af kaprustning, magtdemonstrationer og uforsonlighed._NEWLINE_Kaprustningen startede imidlertid allerede i 1949, da Sovjetunionen foretog sin f\xc3\xb8rste atompr\xc3\xb8vespr\xc3\xa6ngning, hvorfor den internationale og milit\xc3\xa6re situation op igennem 50\xe2\x80\x99erne m\xc3\xa5tte opfattes som yderst faretruende for menneskeheden. Ikke en nedrustningsaftale blev indg\xc3\xa5et i 50\xe2\x80\x99erne p\xc3\xa5 trods af utallige FN initiativer og endel\xc3\xb8se forhandlinger._NEWLINE_Tv\xc3\xa6rtimod blev spredningen af atomv\xc3\xa5ben til flere lande (Storbritannien \xe2\x80\x93 1952 og Frankrig \xe2\x80\x93 1960), samt faren for radioaktivt nedfald, nogle af de nye trusler._NEWLINE_Derudover fulgte den ene politiske krise efter den anden og kulminationen blev nedskydningen af det amerikanske U2 spionfly over Sovjetunionen i 1960, Berlinkrisen og opf\xc3\xb8rslen af Muren i august 1961 og Cubakrisen i oktober 1962.\n_START_SECTION_\nProtestbev\xc3\xa6gelser\n_START_PARAGRAPH_\nDenne truende udvikling var baggrunden for fremkomsten af en ny type protestbev\xc3\xa6gelse i 50\xe2\x80\x99ernes h\xc3\xb8jtudviklede vestlige lande. Den direkte anledning var, at et japansk fiskerfart\xc3\xb8j blev bestr\xc3\xa5let efter en amerikansk atompr\xc3\xb8vespr\xc3\xa6ngning p\xc3\xa5 Bikini-atollen i marts 1954, hvorefter bes\xc3\xa6tningsmedlemmerne enten d\xc3\xb8de eller blev h\xc3\xa5rdt medtagede. Dette medf\xc3\xb8rte at atomkampagner gjorde sig g\xc3\xa6ldende i f\xc3\xb8lgende lande: Irland, Frankrig, Storbritannien, Italien, Gr\xc3\xa6kenland, \xc3\x98strig, Sweitz, Vesttyskland, Holland, Belgien, Danmark, Norge, Sverige, Finland, Canada, USA, Australien og New Zealand. De havde p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke punkter ligheder, f.eks. med hensyn til program, aktionsformer og struktur og de var i opposition til deres respektive regeringer. Et v\xc3\xa6sentligt tr\xc3\xa6k var at de b\xc3\xa5de kritiserede \xc3\xb8st og vest og dermed ikke valgte side i konflikten. Det danske forbillede var den britiske "Campaign for Nuclear Disarmament", som startede de fam\xc3\xb8se Aldermaston-protestmarcher._NEWLINE_Allerede i 1959 f\xc3\xb8rte f\xc3\xa6llestr\xc3\xa6kkene til oprettelsen af et internationalt organ, nemlig "The European Federation against Nuclear Arms"._NEWLINE_Den danske bev\xc3\xa6gelses baggrund skal ogs\xc3\xa5 findes i den f\xc3\xb8rte danske politik fra 1949, med medlemskabet af NATO. Danmark havde bundet sig til den f\xc3\xb8rste milit\xc3\xa6r-politiske blokdannelse og det var i forl\xc3\xa6ngelse heraf af sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let atomv\xc3\xa5ben p\xc3\xa5 dansk jord blev aktuelt i 1957. Danmark blev tilbudt at opstille kortr\xc3\xa6kkende taktiske raketter, som kunne affyres b\xc3\xa5de med og uden atomladninger. De skulle opstilles i Jylland og ved Holb\xc3\xa6k p\xc3\xa5 sj\xc3\xa6lland og rundt om K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nKonstituerings- og udviklingsperioden\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Scharnberg deltog i 1960, som repr\xc3\xa6sentant for AMK, i den britiske atommarch fra atomfors\xc3\xb8gsstationen Aldermaston til London. Op mod 100.000 deltog og Scharnberg blev s\xc3\xa5 begejstret for gr\xc3\xa6srodstanken og den massive protest mod atomv\xc3\xa5ben, at han skrev "Ban the Bomb, Ban the Bomb"-reportagen ved hjemkomsten og sendte den til dagblade og tidsskrifter. Han mente at det var det rette klima at starte en ny organisation, hvis hovedm\xc3\xa5l var at bek\xc3\xa6mpe atomfaren i dens mange aspekter. Opm\xc3\xa6rksomheden omkring det radioaktive nedfald kom til at danne baggrund for et af kampagnens hovedkrav, nemlig bedre oplysning fra de danske myndigheder._NEWLINE_Den formelle stiftelse af Kampagnen mod Atomv\xc3\xa5ben fandt sted i juli 1960 og blev underskrevet af bl.a. professorerne P.V. Glob, J\xc3\xb8rgen Dich og Martin Ottesen, digterne Halfdan Rasmussen og Erik Knudsen, h\xc3\xb8jskolefolkene Svend Haugaard, Tage Hind og Scharnberg selv.\n_START_SECTION_\nMidler\n_START_PARAGRAPH_\nMidlet til befolkningens opv\xc3\xa5gnen skulle v\xc3\xa6re traditionelle og utraditionelle aktioner og udgivelser. Den f\xc3\xb8rste var atommarchen Holb\xc3\xa6k-K\xc3\xb8benhavn d. 21-23/10 1960. Ruten blev valgt fordi man s\xc3\xa5ledes kom forbi Honest-John batteriet ved Holb\xc3\xa6k og Nike-Hercules batteriet ved Taastrup.\n_START_SECTION_\nMediernes reaktion\n_START_PARAGRAPH_\nAtomkampagnens stiftelse og f\xc3\xb8rste aktion blev i vid udstr\xc3\xa6kning fors\xc3\xb8gt fortiet eller aff\xc3\xa6rdiget som \xe2\x80\x9dkommunistisk\xe2\x80\x9d, men kampagnen havde f\xc3\xa5et mediernes bev\xc3\xa5genhed og der var sl\xc3\xa5et hul i tavsheden omkring sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om atomv\xc3\xa5ben. Kampagnen havde bevist sin levedygtighed og invitationerne str\xc3\xb8mmede ind fra hele landet. Kampagnefolkene deltog i foredrag, diskussioner, man rejste rundt med udstillinger, hede debatter f\xc3\xb8rtes p\xc3\xa5 kroniksiderne og nye aktiviteter kom i gang.'