b'\n_START_ARTICLE_\nAutisme\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet autisme er afledt af det gr\xc3\xa6ske ord \xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 (autos), som betyder "selv" (som i "mig selv"). Det blev i 1912 brugt af den schweiziske psykiater Eugene Bleuler til at beskrive skizofrenes problemer med at kontakte andre mennesker._NEWLINE_Den medicinske klassificering af autisme kom f\xc3\xb8rst i 1943, da psykiateren dr. Leo Kanner fra Johns Hopkins Hospital i Baltimore beskrev 11 b\xc3\xb8rnepatienter med sl\xc3\xa5ende ligheder i adf\xc3\xa6rd og introducerede begrebet tidlig infantil autisme. Betegnelsen sigtede p\xc3\xa5, at b\xc3\xb8rnene slet ikke virkede interesserede i andre mennesker. N\xc3\xa6sten alle de kendetegn, Kanner beskrev, betragtes stadig som typiske for autismespektrumforstyrrelser._NEWLINE_N\xc3\xa6sten samtidigt med Kanner gjorde en \xc3\xb8strigsk videnskabsmand, dr. Hans Asperger, lignende iagttagelser. Anerkendelse af Aspergers arbejde blev dog udsat p\xc3\xa5 grund af 2. verdenskrig, og st\xc3\xb8rstedelen af hans arbejder blev f\xc3\xb8rst l\xc3\xa6st i bredere kredse efter 1997. Som en anerkendelse af hans indsats bruges hans navn om en s\xc3\xa6rlig form for "h\xc3\xb8jt-fungerende" autisme, kendt som Aspergers syndrom._NEWLINE_Det var den engelsk psykiater (og mor til en pige med autisme) Lorna Wing, som i 1979 introducerede ideen om "triaden af psykologiske forstyrrelser", der i dag anvendes til at stille diagnosen autisme: Forstyrret social interaktion, forstyrret kommunikation samt repetetiv, stereotyp adf\xc3\xa6rd. Wing lancerede ogs\xc3\xa5 begrebet "det autistiske spektrum" for at beskrive det forhold, at triaden af psykologiske forstyrrelser kan genfindes hos mennesker, som i andre henseender er ekstremt forskellige, i s\xc3\xa6rdeleshed med hensyn til intelligens.\n_START_SECTION_\nKendetegn\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om der er meget stor variation i autisters evner og adf\xc3\xa6rd, kan der peges p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke generelle tr\xc3\xa6k:\n_START_SECTION_\nProblemer med gensidigt, socialt samspil\n_START_PARAGRAPH_\nNormalt er sp\xc3\xa6db\xc3\xb8rn sociale v\xc3\xa6sener: f\xc3\xa5 uger gamle udviser de interesse for ansigter, vender sig mod stemmer, griber om en finger og smiler. I mods\xc3\xa6tning hertil foretr\xc3\xa6kker mange b\xc3\xb8rn med autisme genstande frem for ansigter, de s\xc3\xb8ger sj\xc3\xa6ldent \xc3\xb8jenkontakt, og kan virke passive eller fjerne. Andre kan virke direkte p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende socialt, men mangle fornemmelsen for uskrevne gr\xc3\xa6nser og regler, f.eks. ved at v\xc3\xa6re fysisk p\xc3\xa5g\xc3\xa5ende eller tale us\xc3\xa6dvanlig h\xc3\xb8jt. Et af de tidligste tegn p\xc3\xa5 autisme er ofte, at barnet ikke peger. B\xc3\xb8rn med autisme leger sj\xc3\xa6ldent med andre b\xc3\xb8rn og knytter sj\xc3\xa6ldent venskaber. Ofte reagerer de upassende p\xc3\xa5 andres f\xc3\xb8lelser, f.eks. ved at grine h\xc3\xb8jt n\xc3\xa5r et andet barn gr\xc3\xa6der, eller ved at virke helt up\xc3\xa5virkelige af for\xc3\xa6ldrenes vrede eller hengivenhed. Nogle b\xc3\xb8rn med autisme kan passivt acceptere knus og omfavnelser uden at geng\xc3\xa6lde dem, andre udviser direkte aversion mod den form for opm\xc3\xa6rksomhed.\n_START_SECTION_\nProblemer med sprog og kommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nSom tre\xc3\xa5rige har b\xc3\xb8rn almindeligvis passeret flere sprogm\xc3\xa6ssige milep\xc3\xa6le; en af de tidligste er pludren. Ved sin f\xc3\xb8rste f\xc3\xb8dselsdag vil et almindeligt barn sige ord, vende sig n\xc3\xa5r det h\xc3\xb8rer sit eget navn, pege n\xc3\xa5r det vil have et stykke leget\xc3\xb8j, og n\xc3\xa5r det tilbydes noget som ikke smager godt, signalerer det klart at svaret er "nej". Udvikling i tale for b\xc3\xb8rn med autisme er meget anderledes. Omkring halvdelen af alle autister forbliver stumme hele livet, med eller uden evnen til at kunne skrive og l\xc3\xa6se. Nogle sp\xc3\xa6db\xc3\xb8rn som senere viser tegn p\xc3\xa5 autisme kan pludre i de f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5neder af deres liv, for s\xc3\xa5 at oph\xc3\xb8re med det. Andre kan v\xc3\xa6re forsinkede, og nogle gange f\xc3\xb8rst udvikle sproglige f\xc3\xa6rdigheder i teenage\xc3\xa5rene. _NEWLINE_De, som udvikler sprog, bruger ofte sproget p\xc3\xa5 us\xc3\xa6dvanlige m\xc3\xa5der og mange har sv\xc3\xa6r ekspressiv dysfasi. Nogle bruger kun enkelte ord, mens andre gentager den samme s\xc3\xa6tning igen og igen. Nogle opsnapper s\xc3\xa6tninger fra samtaler, eller fra film og fjernsyn, og gentager dem i en uendelighed, en tilstand kaldet ekkolali. _NEWLINE_Nogle b\xc3\xb8rn med autisme udviser kun en meget let forsinkelse i sprogudvikling. De kan endda have et h\xc3\xb8jtudviklet ordforr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 et meget tidligt stadium i livet, men alligevel have meget sv\xc3\xa6rt ved at indg\xc3\xa5 i almindelig samtale. Ofte kan de begynde p\xc3\xa5 monologer vedr\xc3\xb8rende deres yndlingsemner, uden at give andre muligheden for at komme med bem\xc3\xa6rkninger. Ligesom "neurotypiske" (mennesker uden autisme) har problemer med at forst\xc3\xa5 autisters kropssprog, tale- eller udtryksm\xc3\xa5der, har autister ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt ved at forst\xc3\xa5 andre menneskers ditto. S\xc3\xa6rligt har mennesker med autisme en tendens til at v\xc3\xa6re meget bogstavelige; de forst\xc3\xa5r ikke ironi, metaforer og underforst\xc3\xa5ede budskaber. Denne type sproglige og kommunikative vanskeligheder er nogle gange det f\xc3\xb8rste tegn p\xc3\xa5 autisme, der bliver opdaget, og det f\xc3\xb8rer s\xc3\xa5 i f\xc3\xb8rste omgang til en henvisning til en tale-/h\xc3\xb8re-p\xc3\xa6dagog - hvor vanskelighederne beskrives med udtrykket semantisk-pragmatisk sprogforstyrrelse._NEWLINE_Mennesker uden autisme till\xc3\xa6gger ofte det, autister siger, skjulte betydninger, eller forventer, at autisten b\xc3\xb8r fornemme s\xc3\xa5danne skjulte betydninger i deres egne ord._NEWLINE_Manglende talesprog betyder ikke n\xc3\xb8dvendigvis, at autister er uintelligente eller uvidende. Under de rigtige omst\xc3\xa6ndigheder kan nogle ofte konversere i flere timer, og kan ofte findes i online chatrum, p\xc3\xa5 diskussionsfora eller websider.\n_START_SECTION_\nBegr\xc3\xa6nset, repetetiv og stereotyp adf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xb8nt mennesker med autisme som regel virker fysisk normale og har god motorisk kontrol, udviser de ofte nogle us\xc3\xa6dvanlige, ensformige bev\xc3\xa6gelser som flappen med h\xc3\xa6nderne, rysten med hovedet eller rokken frem og tilbage med overkroppen. Denne adf\xc3\xa6rd kaldes selvstimulation eller "stimming", og b\xc3\xa5de b\xc3\xb8rn og voksne med autisme kan hengive sig til den i timevis. B\xc3\xb8rn med autisme kan have som foretrukne leg at stille deres dukker, leget\xc3\xb8jsbiler eller -tog op p\xc3\xa5 snorlige r\xc3\xa6kker, eller l\xc3\xa6gge brikker i m\xc3\xb8nstre i stedet for at lege med dem p\xc3\xa5 en "relevant" m\xc3\xa5de. Nogle b\xc3\xb8rn udviser en s\xc3\xa6rlig interesse for leget\xc3\xb8j med lyd, som de aktiverer igen og igen knirkende d\xc3\xb8re eller lignende. De kan \xc3\xb8nske at se den samme film igen og igen, eller m\xc3\xa5ske den samme scene i en film igen og igen, og l\xc3\xa6re at recitere dialogen fuldst\xc3\xa6ndig pr\xc3\xa6cist. Endel\xc3\xb8s gentagelse af et enkelt ord eller en s\xc3\xa6tning, endda gentaget et specifikt antal gange, kan ogs\xc3\xa5 blive en del af barnets daglige rutine. _NEWLINE_Autistiske b\xc3\xb8rn kan aggresivt afvise nyt leget\xc3\xb8j eller nye aktiviteter, hvis det ikke lige netop taler til deres s\xc3\xa6rlige interesse. Nogle med autisme har s\xc3\xa6rpr\xc3\xa6gede, sn\xc3\xa6vre interesser de dyrker med stor intensitet. For eksempel kan barnet v\xc3\xa6re besat af at l\xc3\xa6re alt om bestemte dyr, computere, busruter, fyrt\xc3\xa5rne eller elektriske p\xc3\xa6rer. B\xc3\xb8rn med et udviklet sprog kan tale om disse interesser i timevis og bruge enhver anledning til at dreje en samtale i denne retning. H\xc3\xb8jere begavede autister kan udvikle stor interesse for fremmedsprog, matematik, symboler, naturvidenskab og andre emner med en systematisk karakter. _NEWLINE_Lorna Wing taler i sin oprindelige formulering om funktionsforstyrrelser om forbindelse med tendensen til sterotyp og repetetiv adf\xc3\xa6rd om manglende forestillingsevne eller manglende evne til forestillingsleg ("pretend play"). Det er ikke ualmindeligt at se dette fremstillet som en af autismens definitioner, men  en r\xc3\xa6kke studier har vist at b\xc3\xb8rn med autisme ikke som s\xc3\xa5dan har ringere evne til at lege forestillingslege end normale b\xc3\xb8rn p\xc3\xa5 tilsvarende udviklingstrin, blot synes de sj\xc3\xa6ldent at g\xc3\xb8re det spontant.\n_START_SECTION_\nSanseforstyrrelser\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om det ikke indg\xc3\xa5r i de formelle diagnosekriterier, er sanseintegrationsdysfunktion et vigtigt tegn for klinikere i unders\xc3\xb8gelser for autisme. Mange b\xc3\xb8rn med autisme har problemer med at behandle normale sanseindtryk. Det kan komme til udtryk som overf\xc3\xb8lsomhed eller underreaktivitet til ber\xc3\xb8ringer, bev\xc3\xa6gelser, syn eller lyde. Et almindeligt eksempel er en person med autistisk h\xc3\xb8relse. En person med autisme kan have problemer med at genkende nogle, mens andres stemmer er h\xc3\xb8jere end normalt. Eller autisten kan v\xc3\xa6re ude af stand til af filtrere lyde i bestemte situationer som i store menneskem\xc3\xa6ngder (cocktail party-effekten).\n_START_SECTION_\nSkolefobi\n_START_PARAGRAPH_\nEn af de m\xc3\xa5der, b\xc3\xb8rn med autisme bliver opdaget p\xc3\xa5, er, at de udvikler skolefobi: et intenst, angstfyldt ubehag ved at g\xc3\xa5 i skole. Hvis det ikke h\xc3\xa5ndteres hurtigt og rigtigt, kan det medf\xc3\xb8re meget langvarigt skolefrav\xc3\xa6r. Autismeramte har en risiko for skolefobi helt oppe p\xc3\xa5 27%, og ofte foruds\xc3\xa6tter en tilbagevenden til skolegang, at der f\xc3\xb8rst sker en omplacering til et autisme-rettet skoletilbud.\n_START_SECTION_\nAutistiske savanter\n_START_PARAGRAPH_\nMellem 1 og 10% af autisterne udvikler exceptionelle f\xc3\xa6rdigheder inden for et sn\xc3\xa6vert defineret omr\xc3\xa5de. Selvom mange associerer autister med savanter (en associering skabt af filmen Rain Man fra 1988), er langt de fleste autister ikke savanter, og savantisme er ikke unikt for autistister (selv om der lader til at v\xc3\xa6re en forbindelse ). Menneskelige regnemaskiner og hurtige evner inden for programmering er de mest udbredte former. Et velkendt eksempel p\xc3\xa5 en savant er Daniel Tammet, som bliver beskrevet i dokumentarfilmen rain man\n_START_SECTION_\nDiagnoser og diagnostiske kriterier\n_START_PARAGRAPH_\nICD-10, WHO\'s diagnoseliste ("International Classification of Diseases"), som anvendes til diagnosticering i Danmark, indeholder f\xc3\xb8lgende diagnoser inden for autismespekteret:\n_START_SECTION_\nF84.1 Atypisk autisme\n_START_PARAGRAPH_\nDet er en gennemgribende udviklingsforstyrrelse, som adskiller sig fra infantil autisme. Enten ved at manifestere sig senere i livet, eller ved ikke at opfylde samtlige diagnostiske kriterier. _NEWLINE_Diagnosen bruges i tilf\xc3\xa6lde, hvor den unormale eller forsinkede udvikling f\xc3\xb8rst viser sig efter det tredje leve\xc3\xa5r, og/eller hvor der, sk\xc3\xb8nt nogle af kriterierne er opfyldt, ikke kan p\xc3\xa5vises noget unormalt i en eller to af de tre psykopatologiske omr\xc3\xa5der (gensidig social interaktion, kommunikation og begr\xc3\xa6nset, stereotyp og repetetiv adf\xc3\xa6rd). Atypisk autisme viser sig oftest hos sv\xc3\xa6rt retarderede og hos dem med tydelig forsinket udvikling af det receptive sprog._NEWLINE_Omvendt kan autister med atypisk autisme v\xc3\xa6re dem, der er mildest ramt af udviklingsforstyrrelse.\n_START_SECTION_\nF84.5 Aspergers syndrom\n_START_PARAGRAPH_\nEn tilstand karakteriseret ved de samme forstyrrelser af socialt samspil som ved infantil autisme, tillige med et begr\xc3\xa6nset, stereotypt og repetitivt repertoire af interesser og aktiviteter. Aspergers syndrom adskiller sig prim\xc3\xa6rt fra infantil autisme ved at der ikke ses nogen forsinkelse i den sproglige eller kognitive udvikling. Tilstanden varer som regel ved livet igennem. Der optr\xc3\xa6der undertiden psykotiske episoder i begyndelsen af voksenalderen.\n_START_SECTION_\nAndre diagnoser\n_START_PARAGRAPH_\nF84.8 Gennemgribende udviklingsforstyrrelse, anden (forkortet GUA) bruges undertiden til at diagnosticere b\xc3\xb8rn, som udviser mange, men ikke alle af de typiske, autistiske tr\xc3\xa6k. Disse b\xc3\xb8rn tilbydes som regel samme behandling som b\xc3\xb8rn med autismediagnoser. _NEWLINE_F84.9 Gennemgribende udviklingsforstyrrelse, uspecificeret (forkortet GUU) bruges som en forel\xc3\xb8big diagnose, n\xc3\xa5r der usikkerhed om hvilken form for autisme patienten har. _NEWLINE_F84.2 Retts syndrom er en sj\xc3\xa6lden genetisk defekt, der kun rammer piger. Efter en normal udvikling p\xc3\xa5 mellem 6 og 24 m\xc3\xa5neder, ses et helt eller delvist tab af sprog og af motorisk kontrol, sammen med en karakteristisk forsinket v\xc3\xa6kst af hovedets st\xc3\xb8rrelse. Ufrivillige h\xc3\xa5ndbev\xc3\xa6gelser, h\xc3\xa6ndervriden og hyperventiation er karakteristiske symptomer. Den sociale udvikling og evnen til leg er begr\xc3\xa6nset, men b\xc3\xb8rnene synes at bevare deres sociale interesse. Omkring fire\xc3\xa5rsalderen mister barnet ogs\xc3\xa5 evnen til at kontrollere resten af kroppen: ofte ses nogle karakteristiske, uregelm\xc3\xa6ssige vridende bev\xc3\xa6gelser. Disse b\xc3\xb8rn ender n\xc3\xa6sten altid med at v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt retarderede. Mange af symptomerne p\xc3\xa5 Retts syndrom kan forveksles med autisme.\n_START_SECTION_\nAutisme som manglende mentaliseringsevne\n_START_PARAGRAPH_\nPsykolog Simon Baron-Cohen et al, har foresl\xc3\xa5et at b\xc3\xb8rn med autisme mangler "theory of mind" (ToM), dvs. evnen til at se ting fra en anden persons perspektiv. Typiske fem\xc3\xa5rige kan udvikle et indblik i andre menneskers forskellige viden, f\xc3\xb8lelser og intentioner, fortolkninger som baserer sig p\xc3\xa5 sociale "hints" (f.eks. gestikuleren og ansigtsudtryk). En person med autisme synes at mangle disse fortolkningsevner, en mangel som g\xc3\xb8r dem ude af stand til at forudsige eller forst\xc3\xa5 andre menneskers handlinger._NEWLINE_Teorien om autisme som en forstyrrelse af mentaliseringsevnen kan forklare problemerne med sprog og social interaktion, men giver ikke nogen oplagt forklaring p\xc3\xa5 triadens tredje led, den stereotype adf\xc3\xa6rd og de sn\xc3\xa6vre interesser.\n_START_SECTION_\nSvag central koh\xc3\xa6rens\n_START_PARAGRAPH_\nPsykolog Uta Frith fra University College i London har fremsat den teori, at autisme er karakteriseret ved en bestemt perceptuelt-kognitiv evne. Udgangspunktet er, at b\xc3\xb8rn med autisme ofte er bedre til at opfatte deltaljer end normale b\xc3\xb8rn, men til geng\xc3\xa6ld har sv\xc3\xa6rere ved at opfatte helheder; de "kan ikke se skoven for bare tr\xc3\xa6er". Teorien forklarer, hvorfor autister kan have bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige evner inden for omr\xc3\xa5der som matematik og ingen\xc3\xb8rkunst, mens de har store problemer med sprog og synes at leve i deres egen verden. Teorien er kontroversiel, b\xc3\xa5de fordi det er begrebsligt uklart, hvad central koh\xc3\xa6rens overhovedet er, og hvordan den m\xc3\xa5les. Og fordi forskningen ikke entydigt har kunnet underbygge den.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsager\n_START_PARAGRAPH_\nDe pr\xc3\xa6cise \xc3\xa5rsager til autisme kendes ikke, men der er generel enighed om, at der er tale om en neurologisk forstyrrelse. S\xc3\xb8skende til b\xc3\xb8rn med autisme har 2-3% risiko for for at udvikle autisme, hvilket er 50 gange h\xc3\xb8jere end befolkningen generelt, og en\xc3\xa6ggede tvillinger har signifikant h\xc3\xb8jere risiko end tve\xc3\xa6ggede. Endvidere optr\xc3\xa6der autisme hyppigt sammen med genetisk betingede sygdomme som fragilt-X-syndrom, F\xc3\xb8llings sygdom og tuber\xc3\xb8s sklerose. Disse tal viser, at autisme er i hvert fald delvist genetisk betinget. Ud fra arvelighedsm\xc3\xb8nstret ved autisme kan man konkludere, at der ikke \xc3\xa9t gen, men mindst 5-9 forskellige gener involveret i udviklingen af autisme. Set enkeltvis kan disse gener t\xc3\xa6nkes at v\xc3\xa6re b\xc3\xa6rere af positive, "overlevelsesfremmende" egenskaber \xe2\x80\x93 det er kun n\xc3\xa5r de optr\xc3\xa6der sammen, at de for\xc3\xa5rsager autisme. Der forskes intenst i autismens genetik._NEWLINE_P\xc3\xa5 den anden side viser tallene ogs\xc3\xa5, at der m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re andre faktorer end de genetiske. Man ved med sikkerhed at svangerskabs- og f\xc3\xb8dselskomplikationer og hjerneinfektioner \xc3\xb8ger risikoen for at barnet udvikler autisme. _NEWLINE_Der er ogs\xc3\xa5 tegn p\xc3\xa5 at autisme kan h\xc3\xa6nge sammen med tarmens mikrobiom (bakterier i tarmen) idet den ualmindelige bakterie Sutterella er fundet hos autistiske b\xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nStigning i antal autismediagnoser\n_START_PARAGRAPH_\nDer har v\xc3\xa6ret en eksplosion i antallet af indberetninger af tilf\xc3\xa6lde af autisme i l\xc3\xb8bet af de sidste ti \xc3\xa5r, som overvejende minder om den stigning i diagnoser af skizofreni og dissociativ identitetsforstyrrelse der skete i det 20. \xc3\xa5rhundrede. Dette har sat gang i en r\xc3\xa6kke forskellige teorier vedr\xc3\xb8rende den pludselige stigning._NEWLINE_Epidemiologer h\xc3\xa6vder, at stigningen i antallet af diagnoser helt eller delvis skyldes \xc3\xa6ndringer i diagnosekriterier, reklassifikationer, at offentligheden er bevidst om det og udsigten til tilskud fra det offentlige. _NEWLINE_En bredt citeret unders\xc3\xb8gelse fra M.I.N.D. Institute i Californien (17. oktober 2002) h\xc3\xa6vdede, at stigningen i autisme er virkelig, selv efter de komplicerede faktorer var taget i betragtning. Andre forskere er stadig ikke overbevist, deriblandt dr. Chris Johnson, professor i p\xc3\xa6diatri ved University of Texas Health Sciences Center i San Antonio viceformand for Autisme Ekspertpanelet ved det Amerikanske P\xc3\xa6diatriakademi, som siger: "Der er en mulighed for at vi ser en sand stigning, men lige nu tror jeg ikke nogen kan give et sikkert svar p\xc3\xa5 det sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l." _NEWLINE_Svaret p\xc3\xa5 dette sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l har store implikationer for forskningen, da en virkelig stigning ville samle mere opm\xc3\xa6rksomhed (og mere forskningskapital) p\xc3\xa5 s\xc3\xb8gen efter milj\xc3\xb8m\xc3\xa6ssige faktorer, mens en lille eller ingen stigning ville fokusere mere opm\xc3\xa6rksomhed p\xc3\xa5 genetikken.\n_START_SECTION_\nScreening\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes forskellige redskaber til screening af autistiske tr\xc3\xa6k. Mest tilg\xc3\xa6ngelig i en dansk sammenh\xc3\xa6ng er Simon Baron-Cohens "Autism Spectrum Quotient" eller "AQ" (autismespektrumkvotient) p\xc3\xa5 b\xc3\xb8rne- og en ungdomsudgave.\n_START_SECTION_\nTEACCH\n_START_PARAGRAPH_\nTEACCH er en forkortelse for Treatment and Education of Autistic and Related Communications Handicapped Children, "Behandling og Uddannelse af B\xc3\xb8rn med Autisme og Relaterede Kommunikationshandicap". Oprindelig er TEACCH navnet p\xc3\xa5 et center University of North Carolina, som udbyder tr\xc3\xa6ning af b\xc3\xb8rn med autisme , men gennem en r\xc3\xa6kke foredrag af den belgiske psykolog Theo Peeters i 80\'erne, har TEACCH ydet en stor indflydelse p\xc3\xa5 dansk autismep\xc3\xa6dagogik. De fleste danske specialinstitutioner og bosteder for mennesker med autisme anvender en form for "TEACCH-inspireret" p\xc3\xa6dagogik. _NEWLINE_TEACCH bygger p\xc3\xa5 den kognitive psykologi. Udgangspunktet er det forhold, at mennesker med autisme har sv\xc3\xa6rt ved at skabe mening og struktur i deres erfaring. Dette kommer til udtryk i deres vanskeligheder ved at forst\xc3\xa5 mundtlige beskeder; ved at fastholde skemaer for selv helt almindelige begivenheder i hukommelsen; ved at koncentrere sig; ved at styre deres impulser; ved at sortere og strukturere sanseindtryk osv. For at afh\xc3\xa6lpe disse problemer, som ofte g\xc3\xb8r autistiske b\xc3\xb8rn urolige og \xc3\xa6ngstelige og forhindrer dem i at l\xc3\xa6re, s\xc3\xb8ger man at skabe et struktureret og forudsigeligt milj\xc3\xb8 omkring dem. TEACCH arbejder m\xc3\xa5lrettet med visuelle symboler (ofte vha. PC-programmet Boardmaker), konkretisering, systematik samt organisering af tid og rum med dagsskemaer og faste rutiner, og man g\xc3\xb8r udstrakt brug af farvekoder, tegn, piktogrammer osv. for at g\xc3\xb8re alt s\xc3\xa5 synligt og konkret for barnet som muligt. Indl\xc3\xa6ring af nye rutiner og f\xc3\xa6rdigheder kan ske gennem fx sociale historier og tegneseriesamtaler. _NEWLINE_Ofte fremh\xc3\xa6ves det, at TEACCH har et accepterende handicapsyn, hvor det er omgivelserne der skal tilpasses den handicappede og ikke omvendt. Begrebet sk\xc3\xa6rmning er centralt \xe2\x80\x93 b\xc3\xa5de fysisk, hvor barnets omgivelser indrettes i forhold til dets behov (indretning af stuen, arbejdsbord, legekrog, lys mv.) og socialt, hvor man tilstr\xc3\xa6ber at afv\xc3\xa6rge konflikter og bestr\xc3\xa6ber sig p\xc3\xa5 at mindske stressniveauet hos barnet. Af samme grund praktiseres TEACCH normalt i specialinstitutioner og -skoler, men metoden bruges ogs\xc3\xa5 til b\xc3\xb8rn der er enkeltintegreret i normale milj\xc3\xb8er.\n_START_SECTION_\nABA\n_START_PARAGRAPH_\nABA er en forkortelse for Applied Behavioral Analysis, "Anvendt Adf\xc3\xa6rdsanalyse". Metoden, som oprindelig blev udviklet af den norske psykolog Ivar L\xc3\xb8vaas , bygger p\xc3\xa5 behavioristisk teori. Til tider ben\xc3\xa6vnes metoden ogs\xc3\xa5 EIBI, som st\xc3\xa5r for Early Intensive Behavioral Intervention (tidlig intensiv adf\xc3\xa6rdsm\xc3\xa6ssig intervention) . Med udgangspunkt i en individuel behandlingsplan arbejdes der systematisk, intensivt og m\xc3\xa5lrettet for at fremme barnets udvikling mest muligt. Behandlingsm\xc3\xa5lene fastl\xc3\xa6gges individuelt, men i tr\xc3\xa6ningen af f\xc3\xb8rskoleb\xc3\xb8rn med fokus p\xc3\xa5 grov- og finmotorik, sprog, evnen til at imitere og lege, selvhj\xc3\xa6lpsf\xc3\xa6rdigheder, kognitive f\xc3\xa6rdigheder, styrkelse af barnets koncentrationsevne og reduktion af problemadf\xc3\xa6rd. Behandlingen tilrettel\xc3\xa6gges i t\xc3\xa6t sammarbejde mellem for\xc3\xa6ldre, st\xc3\xb8ttep\xc3\xa6dagoger og andre relevante fagpersoner og udf\xc3\xb8res under l\xc3\xb8bende supervision af en specialuddannet psykolog. Alle omkring barnet m\xc3\xb8des typisk hver 14. dag for at evaluere, koordinere og justere indsatsen og ops\xc3\xa6tte nye m\xc3\xa5l. _NEWLINE_Et grundprincip i ABA er trinvis l\xc3\xa6ring, hvor nye f\xc3\xa6rdigheder brydes ned i s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 og enkle bidder, at barnet er i stand til at mestre dem. Derfra g\xc3\xa5s der efterh\xc3\xa5nden til f\xc3\xa6rdigheder af st\xc3\xb8rre kompleksitet og anvendelighed. N\xc3\xa5r en f\xc3\xa6rdighed er mestret i 1:1 tr\xc3\xa6ningssituationen med en voksen, arbejdes der systematisk for at generalisere f\xc3\xa6rdigheden til sociale sammenh\xc3\xa6nge. Et andet grundprincip er brugen af forst\xc3\xa6rkere, dvs. at tr\xc3\xa6ningen skal indeholde noget, som er motiverende for barnet. _NEWLINE_ABA-metoden arbejder med den m\xc3\xa5ls\xc3\xa6tning, at barnet i videst muligt omfang skal l\xc3\xa6re at klare sig i en normal verden. Af samme grund tilstr\xc3\xa6ber man som regel at enkeltintegrere b\xc3\xb8rn med autisme i et almindelige institutions- eller skoletilbud, men der foreg\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 ABA-behandling af b\xc3\xb8rn i specialp\xc3\xa6dagogiske milj\xc3\xb8er. _NEWLINE_Der er b\xc3\xb8rn i ABA-behandling i de fleste af Danmarks st\xc3\xb8rre kommuner, men metoden er ikke s\xc3\xa6rlig udbredt i Danmark.\n_START_SECTION_\nPECS\n_START_PARAGRAPH_\nPECS \xe2\x80\x93 Picture Exchange Communication System \xe2\x80\x93 er et system til billedkommunikation, udviklet til autistiske b\xc3\xb8rn uden talesprog. Systemet er udviklet af psykologerne Andrew Bondy og Lori Frost, og bygger eksplicit p\xc3\xa5 ABA-principper. PECS anvendes hyppigt i danske specialinstitutioner, side om side med TEACCH-inspirerede tiltag.\n_START_SECTION_\nPrognose og voksenliv\n_START_PARAGRAPH_\nVenskaber/Relationer:_NEWLINE_En autist har sv\xc3\xa6rt ved at skabe nye relationer, fordi han ikke er s\xc3\xa5 god til den sociale kontakt. Det kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt for autister at indlede en samtale, holde den i gang og blot at holde fokus l\xc3\xa6nge nok, til at h\xc3\xb8re, hvad den anden siger. Der foreg\xc3\xa5r s\xc3\xa5 meget i deres hoveder, at det kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt at h\xc3\xb8re efter i en hel samtale. Hvis det er en lang samtale, kan en autist blive overstimuleret og g\xc3\xa5 ind i sig selv for at lukke systemet ned for en tid. Selve kommunikationen er et problem, hvis autisten mangler sprog eller er meget opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 at han har autisme._NEWLINE_Alenetid:_NEWLINE_En af de ting de fleste med autisme s\xc3\xa6tter pris p\xc3\xa5 er alenetid. De bruger den til at oplade deres energi, s\xc3\xa5 de igen kan m\xc3\xb8de verden uden at blive overstimuleret. At blive overstimuleret betyder at de har f\xc3\xa5et for mange indtryk i l\xc3\xb8bet af dagen og ikke har kunnet n\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 det samlet og puttet i de rigtige kasser, som almindelige mennesker g\xc3\xb8r det. N\xc3\xa5r de bliver overstimuleret, s\xc3\xa5 er det som om lys sk\xc3\xa6rer i deres \xc3\xb8jne, lyde fl\xc3\xa5r trommehinderne ud af \xc3\xb8rerne og nogen af sat en skruetvinge p\xc3\xa5 deres hoved og bliver ved med at stramme p\xc3\xa5 den. Det er p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5der en rar situation for dem, og for at komme sig igen har de brug for tid i deres eget rum, hvor de bestemmer lydniveau med mere. Alenetiden kan blive brugt p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der. Det kommer an p\xc3\xa5 hvilke interesser den autistiske person har. Mange vil bare gerne sidde helt stille og v\xc3\xa6re i deres egen verden. _NEWLINE_Arbejde: _NEWLINE_Det er muligt for autister at arbejde. Nogen kan klare et job p\xc3\xa5 normale vilk\xc3\xa5r, men langt de fleste skal have en form for sk\xc3\xa5nearbejde. Det er givende for en autist at f\xc3\xb8le ansvar i samfundet. Mange virksomheder kan godt rumme personale med autisme. Jobbet skal indeholde en vis forudsigelighed for at g\xc3\xb8re autisten tryg. Autister er glad for gentagelser: at de fx skal m\xc3\xb8de p\xc3\xa5 arbejde p\xc3\xa5 et bestemt tidspunkt, sidde p\xc3\xa5 et bestemt sted og lave en helt bestemt ting.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nI anerkendelse af nye m\xc3\xa5der at undervise og socialisere autister er en autistisk kultur begyndt at opst\xc3\xa5. Lige som d\xc3\xb8vekulturen er den autistiske kultur opst\xc3\xa5et i den tro, at autisme er en unik m\xc3\xa5de at v\xc3\xa6re p\xc3\xa5 og ikke en sygdom, som b\xc3\xb8r kureres. I Danmark har det manifesteret sig i Vinterkonferencen for og med autister. En dansk psykolog med Aspergers Syndrom, Christian Stewart-Ferrer, er en aktiv talsmand for autistisk kultur og det autistiske perspektiv.\n_START_SECTION_\nAutistiske voksne\n_START_PARAGRAPH_\nKommunikation og sociale problemer kan skabe problemer p\xc3\xa5 mange omr\xc3\xa5der i autistens liv. Langt f\xc3\xa6rre voksne autister gifter sig eller f\xc3\xa5r b\xc3\xb8rn end i resten af befolkningen. Der en st\xc3\xb8rre sandsynlighed for, at deres \xc3\xa6gteskab ender i skilsmisse.'