b'\n_START_ARTICLE_\nFosna-Hensbackakultur\n_START_PARAGRAPH_\nFosna-Hensbackakulturen er ben\xc3\xa6vnelsen p\xc3\xa5 en livsform ud\xc3\xb8vet i de vestlige kystomr\xc3\xa5der af den skandinaviske halv\xc3\xb8 fra Hensbacka i syd til Lapland i nord fra ca. 7.600 f.Kr. til ca. 6.500 f.Kr. . Fosna-Hensbackakulturen har navn efter to fundsteder, Fosna i Norge og Hensbacka i Bohuslen._NEWLINE_Navnet Fosna-kultur blev givet af Anders Nummedal, der som den f\xc3\xb8rste konstaterede denne livsform i 1909. Han inds\xc3\xa5 tillige, at Fosnakulturen var t\xc3\xa6t knyttet til Ahrensburgkulturen, hvilket er fastsl\xc3\xa5ede ved udpr\xc3\xa6gede ligheder i de to kulturers redskabsformer. Fosna-Hensbackakulturen kan derfor anses som den tilpassede Ahrensburgkulturs forts\xc3\xa6ttelse p\xc3\xa5 den skandinaviske halv\xc3\xb8 (se Ahrensburgkultur).\n_START_SECTION_\nUdbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nSporene efter Fosna-Hensbacka-kulturen findes langs hele den norske kyst. Nyere forskning har bidraget med stadig flere fund, og dateringerne er blevet bedre. En koncentration af fund fra fosnakulturen findes p\xc3\xa5 kysten af M\xc3\xb8re og Romsdal og S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag. Tilsvarende bopladser finnes p\xc3\xa5 svensk side, langs V\xc3\xa4stkusten ned mod G\xc3\xb6teborg. De svenske fund sammenfattes der under navnet hensbackakulturen. I Nordnorge kaldtes lignende og samtidig stenalderkultur for Komsakulturen, men dette er flere forskere ved at g\xc3\xa5 bort fra. _NEWLINE_Tidligere kendte man kun til Fosna-lokaliteter langs kysten, men de seneste \xc3\xa5rtiers unders\xc3\xb8gelser har vist, at Fosna-folket tidlig bev\xc3\xa6gede sig ind i landet og p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jfjeldet bosatte sig langs strandene af fjelds\xc3\xb8er. Ark\xc3\xa6ologiske unders\xc3\xb8gelser har afd\xc3\xa6kket flere tidlige bopladser fra opholdet i fjeldegne, nogle med dateringer omtrent s\xc3\xa5 tidlige som dem ved kysten. Det findes ogs\xc3\xa5 nogle f\xc3\xa5 fund fra indre fjordstr\xc3\xb8g, hvilket kan tyde p\xc3\xa5 en s\xc3\xa6sonbaseret udnyttelse af landskabet. _NEWLINE_Et ret karakteristisk tr\xc3\xa6k for Fosna-bopladserne langs kysten er, at de er knyttede til strandlinjerne. Ark\xc3\xa6ologene antager, at stenalderj\xc3\xa6gerne anlagde deres bopladser enten ved- eller i n\xc3\xa6rheden af strandlinjen og at hele levem\xc3\xa5den var knyttet til havets ressourcer. Fundplassene kan et langt stykke hen ad vejen dateres efter strandlinjerne: jo h\xc3\xb8jere over dagens havniveau, desto \xc3\xa6ldre er bopladsen. I istiden var landet presset ned af isen, og efter, at isen afsmeltede, har landet f\xc3\xb8rst hurtigt, senere langsommere, h\xc3\xa6vet sig. De \xc3\xa6ldste Fosna-bopladser (daterede til ca. 10.000-8.000 f.Kr.) findes derfor h\xc3\xb8jere i terr\xc3\xa6net end de yngre bopladser fra fx N\xc3\xb8stvet-tid. Kortl\xc3\xa6gning af strandlinjerne i ulige dele af landet er derfor vigtig for forskningen.\n_START_SECTION_\nTypiske fund fra Fosna-Hensbacka-bopladserne\n_START_PARAGRAPH_\nDe typiske fund p\xc3\xa5 en Fosna-Hensbacka-boplads er groft tilhuggede flintredskaber og store m\xc3\xa6ngder affaldsflint efter redskabsfremstillingen. En\xc3\xa6ggede pilespidser, mikrolitter og skive- og kerne\xc3\xb8kser er karakteristiske redskabstyper. Det mest anvendte r\xc3\xa5stoffet er flint, is\xc3\xa6r i Sydnorge. Fl\xc3\xa6kketeknikken er dominerende. _NEWLINE_I et barskt milj\xc3\xb8 m\xc3\xa5 steder, som gav godt ly mod vejret og fine havneforhold have spillet ind ved valget af sted at sl\xc3\xa5 sig ned p\xc3\xa5. Af fundene ses, at nogle har siddet ved et ildsted (b\xc3\xa5l) og arbejdet med sten, tr\xc3\xa6, ben eller skind. Alt, som var lavet af skind, tr\xc3\xa6 og ben, er som regel r\xc3\xa5dnet og borte. Alligevel har man fundet spor efter mulige telte i form af sten i halvcirkelform p\xc3\xa5 bopladsfladen. Fund af skrabere, bor og andre redskaper af flint vidner om bearbejdning af skind, ben og tr\xc3\xa6, men alt organisk materiale er nu som regel forsvundet. Flinten var specielt godt egnet som materiale til v\xc3\xa5ben og redskaber p\xc3\xa5 grund af h\xc3\xa5rdheden og den skarpe kant, som man f\xc3\xa5r, n\xc3\xa5r stenen deles (den kan blive meget skarp). Det findes imidlertid gode alternativer til flinten i den norske natur, som fx bjergkrystal, chert og finkornet kvartsit, som ogs\xc3\xa5 er fundet p\xc3\xa5 lokaliteter fra \xc3\xa6ldre stenalder. Fosna-folket var et nomadisk folk, som flyttede rundt i tr\xc3\xa5d med s\xc3\xa6sonens vekslen p\xc3\xa5 ressourcetilgang. I takt med, at isen afsmeltede, fulgte rensdyrene og mennesket efter, og i l\xc3\xb8bet af blot 1-2000 \xc3\xa5r var hele Norges kyst befolket.\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nMens Ahrensburgkulturens ud\xc3\xb8vere \xc3\xb8jensynligt var rendyrkede rensdyrj\xc3\xa6gere, udviser Fosna-Hensbackakulturen ogs\xc3\xa5 maritime tr\xc3\xa6k: mange af de \xc3\xa6ldste bopladser l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5\xc3\xb8er ud for eller ved den dav\xc3\xa6rende kyst, og fund i Norge af helleristninger, der viser jagt p\xc3\xa5 hvaler, viser, at dette har v\xc3\xa6ret en del af deres levevis ved siden af rensdyrjagten. Denne forandring i livsformen m\xc3\xa5 ses i lyset af de begivenheder, der indtr\xc3\xa5dte efter, at Ahrensburg-rensdyrj\xc3\xa6gerne havde forladt den sydligste del af det skandinaviske omr\xc3\xa5de og begyndte at bev\xc3\xa6ge sig nordp\xc3\xa5 efter rensdyrflokkene, der atter rykkede nordp\xc3\xa5 i takt med det skandinaviske isskjolds afsmeltning. Under denne fremrykning n\xc3\xa5ede rensdyrj\xc3\xa6gerne ogs\xc3\xa5 havet. Da rensdyrene fortsatte nordp\xc3\xa5 og sv\xc3\xb8mmede over elve, sunde og fjorde, blev j\xc3\xa6gerne, hvis eksistens helt havde beroet p\xc3\xa5 dyrene, tvunget til at f\xc3\xb8lge efter, det vil sige tvunget til at finde en l\xc3\xb8sning p\xc3\xa5 at rejse over havet. Den forandring i rensdyrj\xc3\xa6gernes tilv\xc3\xa6relse, som havet fremtvang, var gennemgribende og i virkeligheden en fordel, eftersom den indebar en mindre afh\xc3\xa6ngighed af rensdyret. Vi kender ikke fund af deres b\xc3\xa5de, men det er sandsynligt, at de var lavet af skind udsp\xc3\xa6ndt over en ramme af let t\xc3\xb8mmer, kort sagt: en slags umiak-b\xc3\xa5d. Da de f\xc3\xb8rst var blevet udstyret med et s\xc3\xa5dant fart\xc3\xb8j og kunne sejle, opdagede rensdyrj\xc3\xa6gerne sikkert snart de rigdomme, som havet kunne tilbyde: fisk, s\xc3\xa6ler, marsvin, hvaler og s\xc3\xb8fugle. Uden p\xc3\xa5 nogen m\xc3\xa5de at opgive deres gamle jagt p\xc3\xa5 rensdyrene udviklede de en velegnet jagtteknik over for disse havdyr. Sikre beviser for havjagt og fiskeri kendes dog f\xc3\xb8rst fra den f\xc3\xb8lgende periode. Mange af deres gamle jagtredskaber kunne let tilpasses den nye jagt, s\xc3\xa5ledes harpunen.\n_START_SECTION_\nForskningshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste fund fra Fosnakulturen blev gjort af Anders Nummedal, i 1909, ved Voldvatnet p\xc3\xa5 Nordlandet i Kristiansund. Nummedal var l\xc3\xa6rer af uddannelse, og det var under studiet af strandlinjerne fra tiden efter istiden, at han opdagede flint, som m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re bearbejdet af mennesker. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r gjorde han et stort registreringsarbejde og p\xc3\xa5viste tilsvarende bopladser, p\xc3\xa5 Nordvestlandet og videre sydover vestlandskysten, og i Oslofjord-omr\xc3\xa5det. Da det blev klart, at disse bopladser var del af et st\xc3\xb8rre fundkompleks, blev de opkaldt efter de f\xc3\xb8rste fund; efter Kristiansunds alternative navn, Fosna, efter ladestedet Lille-Fosen. _NEWLINE_Fra f\xc3\xb8rste stund har debatten g\xc3\xa5et om fosnakulturens oprindelse og datering. I Karl Ryghs f\xc3\xb8rste publikation i 1911 knytter han fundene til den sydskandinaviske erteb\xc3\xb8llekultur. Nummedal argumenterede for, at de m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re \xc3\xa6ldre end denne. Han kunne imidlertid ikke pege p\xc3\xa5 nogen direkte parallel til fund p\xc3\xa5 kontinentet, s\xc3\xa5 han mente, at fosnafolket havde sin oprindelse p\xc3\xa5 nords\xc3\xb8fastlandet ("Doggerland")._NEWLINE_Efterh\xc3\xa5nden blev der et langt st\xc3\xb8rre materiale at bygge p\xc3\xa5, og helt andre dateringsv\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jer end datidens forskere havde til r\xc3\xa5dighed. Dette er grunden til, at vi i dag kan tr\xc3\xa6kke paralleller til grupper p\xc3\xa5 kontinentet. I den f\xc3\xb8rste pionerfase har s\xc3\xa6rlig ahrensburgkulturen v\xc3\xa6ret trukket frem som en klar parallel. Men man skal huske p\xc3\xa5, at alle disse tidlige mesolitiske "kulturer" (ahrensburg-, fosna-, hensbacka- og maglemose-) er nationale konstruktioner fra vor egen tid, og har meget lidt at g\xc3\xb8re med, hvordan datidens mennesker opfattede sig selv._NEWLINE_Efter Nummedals tid er der gjort meget p\xc3\xa5 dette felt. I 1960-erne unders\xc3\xb8gte Erling Johansen tre bopladser p\xc3\xa5 H\xc3\xb8gnipen i Rakkestad, \xc3\x98stfold, som l\xc3\xa6nge blev st\xc3\xa5ende som Norges \xc3\xa6ldste bopladser, daterede til ca. 9.600 f.Kr. (bopladserne p\xc3\xa5 H\xc3\xb8gnipen kan dateres kalibreret til ca. 9.000 f.Kr.) Men i 1992 blev der udgravet en boplads ved Galta p\xc3\xa5 Rennes\xc3\xb8y i Ryfylke, som dateres til mellem 10.500 og 9.300 f\xc3\xb8r nu (kalibreret ca. 9.400 f.Kr.). Men her skal man l\xc3\xa6gge m\xc3\xa6rke til, at der er betydelig usikkerhed i dateringen._NEWLINE_I M\xc3\xb8re og Romsdal er der fra 1990 og frem til 2007 gjort store nye fund fra fosnakulturen p\xc3\xa5 Tjeldberg-odden i Aure kommune, ved Nyhavna p\xc3\xa5 Gossen i Aukra, ved Hestvikholmane i Aver\xc3\xb8y, og ved Kvernberget og Orvikan p\xc3\xa5 Nordlandet i Kristiansund. Alle fundene skyldes ark\xc3\xa6ologiske udgravinger i forbindelse med udbygninger for olie- og gasvirksomheden p\xc3\xa5 soklen ud for Midt-Norge, samt udbygning i forbindelse med transport, n\xc3\xa6ring, og industri. Unders\xc3\xb8gelser ved Reinsvatnet i Sunndal kommune, 2006/2009 afd\xc3\xa6kkede flere bopladser, en af dem (R1) med c14 datering p\xc3\xa5 10.900-10.430 f\xc3\xb8r nu._NEWLINE_I Vestfold er det i 2007 gjort fund fra fosnakulturen langs traceen for den nye E18 p\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen fra Farriseidet ved Larvik til Langangen i Porsgrunn. Disse fundsteder er udgravet i 2007 og 2008. En af disse bopladser, Pauler 1, er dateret til temmelig n\xc3\xb8jagtig 10.200 f\xc3\xb8r nu (kalibreret ca. 9.800 f.Kr.) og regnes pr. dato som den \xc3\xa6ldste, som er fundet i Norge._NEWLINE_I 1994 fremkom et n\xc3\xa6rmest unikt fund af dele af tre menneskeskeletter ved Hummervikholmen ud for S\xc3\xb8gne i Vest-Agder (jfr. S\xc3\xb8gnekvinden). Det \xc3\xa6ldste er dateret til 9.910-9.600 BP og h\xc3\xb8rer til fosnakulturen._NEWLINE_I Aust-Agder er det i 2014 og 2015 gjort udgravinger langs ny E18-trace p\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen Arendal - Tvedestrand, bl.a. p\xc3\xa5 Sagene i Austre Moland og ved Kvarstad i Tvedestrand.'