b"\n_START_ARTICLE_\nBl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes et stort antal bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter, sorter, som er udviklet ud fra flere arter og underarter i sl\xc3\xa6gten B\xc3\xb8lle. Efter den f\xc3\xb8rste halvdel af det 20. \xc3\xa5rhundrede har man fremavlet flere end 100 sorter. Bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r tilh\xc3\xb8rer Lyng-familien (Ericaceae). De dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter stammer ikke, som man ellers ofte tror, fra den hjemlige art af bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r (Vaccinium myrtillus), hvis frugter farver mund og l\xc3\xa6ber bl\xc3\xa5, n\xc3\xa5r man spiser dem, men fra nordamerikanske arter. De farvende anthocyaner findes i frugtskallen p\xc3\xa5 de n\xc3\xa6sten runde, bl\xc3\xa5 b\xc3\xa6r, hvis frugtk\xc3\xb8d er hvidt. Dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r har betydning som markedsfrugt over hele verden, men f\xc3\xb8r de blev kendt som frugtbuske, var bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorterne indf\xc3\xb8rt som prydplanter i europ\xc3\xa6isk havedyrkning p\xc3\xa5 grund af deres dekorative h\xc3\xb8stfarver.\n_START_SECTION_\nBotanisk beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xa5b\xc3\xa6r er l\xc3\xb8vf\xc3\xa6ldende buske eller halvbuske med en opret, t\xc3\xa6t forgrenet v\xc3\xa6kst. De kan n\xc3\xa5 h\xc3\xb8jder p\xc3\xa5 flere meter, eller de vokser kun ganske lavt som bundd\xc3\xa6kkende planter. Det f\xc3\xa6lles er de krukkeformede blomster og de bl\xc3\xa5, duggede b\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6kstform\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6kstformen (habitus) varierer fra sort til sort. Mens nogle former vokser strengt opret, breder andre sig mere og f\xc3\xa5r en overh\xc3\xa6ngende v\xc3\xa6kst. De lavtvoksende sorter har en mere \xc3\xa5ben v\xc3\xa6kstform end de h\xc3\xb8je og halvh\xc3\xb8je former. St\xc3\xb8rstedelen af disse planters masse ligger i de underjordiske st\xc3\xa6ngler, der sender de overjordiske skud til vejrs.\n_START_SECTION_\nBlade og skud\n_START_PARAGRAPH_\nAfh\xc3\xa6ngigt af sorten forgrener planterne sig mere eller mindre. Unge skud er for det meste h\xc3\xa5rl\xc3\xb8se og gr\xc3\xb8nne til gulgr\xc3\xb8nne med en r\xc3\xb8dligt anstr\xc3\xb8g og en vortet overflade. \xc3\x86ldre bark er gr\xc3\xa5 og opspr\xc3\xa6kkende. _NEWLINE_Bladene er spredtstillede p\xc3\xa5 skuddet. De er gr\xc3\xa6sgr\xc3\xb8nne til m\xc3\xb8rkegr\xc3\xb8nne og h\xc3\xa5rl\xc3\xb8se p\xc3\xa5 oversiden. P\xc3\xa5 undersiden er de lysere i farven og beh\xc3\xa5rede \xe2\x80\x93 i det mindste p\xc3\xa5 bladribberne. Omkring midt i juni har buskene udviklet den st\xc3\xb8rste bladoverflade i \xc3\xa5ret. F\xc3\xb8r l\xc3\xb8vfaldet om efter\xc3\xa5ret \xc3\xa6ndres bladfarven ved dannelse af anthocyaner fra gul til lysende r\xc3\xb8d. Det giver bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rene en h\xc3\xb8j prydv\xc3\xa6rdi. Bladene hos de halvh\xc3\xb8je sorter er \xc3\xa6gformede til aflangt ovale med hel rand og tydelig spids. Sideskuddenes blade bliver sj\xc3\xa6ldent over 5-6 cm lange, hvorimod bladene p\xc3\xa5 kraftige langskud bliver 10 cm eller mere. De lavtvoksende sorters blade er mindre end de allerede n\xc3\xa6vnte, og de er mere eller mindre savtakkede langs randen.\n_START_SECTION_\nBlomster, frugter og fr\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nDe gulligt-hvide til sart rosenr\xc3\xb8de blomster er krukkeformede, op til 20 mm lange og best\xc3\xa5r af fem sammenvoksede kronblade. Hver blomst har 8-10 st\xc3\xb8vdragere ved blomstens sv\xc3\xa6lg. Ved bunden af sv\xc3\xa6lget findes de nektarproducerende nektarier. Blomsterne er samlet i en halvsk\xc3\xa6rm med op til tolv enkeltblomster. De nederste blomster har l\xc3\xa6ngere stilke end de \xc3\xb8verste. Mange sorter udvikler flere halvsk\xc3\xa6rme af samme knop, der oftest er endestillet, mens nogle sorter har blomsterknopperne i bladhj\xc3\xb8rnerne. De er tydeligt mere runde og kraftige end de sm\xc3\xa5, spidse bladknopper. De dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r blomstrer mest p\xc3\xa5 sideskud af f\xc3\xb8rste orden._NEWLINE_Den unders\xc3\xa6dige frugtknude er omgivet af fem gr\xc3\xb8nne b\xc3\xa6gerblade, som stadig findes p\xc3\xa5 det modne b\xc3\xa6r som saftige h\xc3\xb8jblade. Det er f\xc3\xa6lles for alle dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r, at de har lysebl\xc3\xa5, lysende bl\xc3\xa5 til sortbl\xc3\xa5 b\xc3\xa6r. Frugtk\xc3\xb8det er hvidligt. B\xc3\xa6rrene har et hvidt vokslag p\xc3\xa5 overfladen, og dette lag best\xc3\xa5r af mikroskopisk sm\xc3\xa5 vokspartikler, som bliver dannet i frugtskallen, f\xc3\xb8rt med \xc3\xa5ndingsvandet ud og aflejret p\xc3\xa5 overfladen. St\xc3\xb8rrelsen af b\xc3\xa6rrene varierer alt efter sorten, men de er gennemsnitligt mellem 5 og 12 mm brede, og kan blive helt op til 30 mm._NEWLINE_Frugterne rummer 30-80, meget sm\xc3\xa5, lysebrune fr\xc3\xb8. Der g\xc3\xa5r omkring 4.000 fr\xc3\xb8 til 1 gram. De kan spire straks efter frugtmodningen, og de har ikke brug for en kuldep\xc3\xa5virkning (Vernalisation) for at kunne g\xc3\xa5 i gang. Kimroden dukker frem efter ca. 14-35 dage, mens kimbladene ses efter 3-8 uger.\n_START_SECTION_\nIkke-synlige tr\xc3\xa6k\n_START_PARAGRAPH_\nRodsystemet er st\xc3\xa6rkt forgrenet og udbredt t\xc3\xa6t under overfladen. Det har en h\xc3\xb8j andel af filtagtige finr\xc3\xb8dder. De er tr\xc3\xa6vlede og meget tynde og ikke udstyret med rodh\xc3\xa5r som andre planter. Derimod har planterne et tvungent samliv med bestemte svampe (ericoid mykorrhiza), som g\xc3\xb8r optagelse af vand og n\xc3\xa6ringsstoffer muligt._NEWLINE_Veddet i de overjordiske dele er h\xc3\xa5rdt og sk\xc3\xb8rt.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8rrelse\n_START_PARAGRAPH_\nGruppen af h\xc3\xb8jtvoksende buske (\xe2\x80\x9dNorthern og Southern Highbush Blueberries\xe2\x80\x9d) danner 2-5 meter h\xc3\xb8je, runde, t\xc3\xa6tforgrenede og kompakte planter. Opretvoksende sorter i gruppen \xe2\x80\x9dRabbiteye Blueberries\xe2\x80\x9d n\xc3\xa5r ca. 4 meters h\xc3\xb8jde, mens \xe2\x80\x9dHalf-Highbush Blueberries\xe2\x80\x9d n\xc3\xa5r op p\xc3\xa5 1-2 m. De lavtvoksende sorter (\xe2\x80\x9dLowbush Blueberries\xe2\x80\x9d) bliver mellem 0,2 og 0,7 m h\xc3\xb8je og danner udl\xc3\xb8bere.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6kst og udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nVegetativ v\xc3\xa6kst, blomstring og frugtudvikling i Europa forl\xc3\xb8ber over et tidsrum fra begyndelsen af april til midten af oktober. Man h\xc3\xb8ster fra begyndelsen af juli til midten af august. P\xc3\xa5 grund af den geografiske udstr\xc3\xa6kning af bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rdyrkningen over flere klimazoner i Nordamerika begynder h\xc3\xb8sten d\xc3\xa9r allerede i april (Florida), mens den ender i slutningen af september i Newfoundland.\n_START_SECTION_\nVegetativ v\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nSkuddenes v\xc3\xa6sentligste v\xc3\xa6kstperiode ligger mellem midten af maj og begyndelsen af oktober. Buskenes \xc3\xa5rstilv\xc3\xa6kst og dermed h\xc3\xb8studbyttet fra dem aftager med tiltagende alder, da blomsterne mest findes ved spidsen af de et\xc3\xa5rige skud. Blomster- og frugtdannelse sker p\xc3\xa5 bekostning af skudv\xc3\xa6kst, og derfor bliver buskene mere og mere svagtvoksende og tynde med alderen. Man siger, at buskene \xe2\x80\x9d\xc3\xa6ldes\xe2\x80\x9d. Skuddene har en produktionsperiode, der afh\xc3\xa6nger af sorten. Hos de h\xc3\xb8jtvoksende former danner de blomster og frugter i fire \xc3\xa5r, hvor udbyttet er stort. De udvalgte sorter blandt de kanin\xc3\xb8jede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r yder godt i syv \xc3\xa5r. Hos lavtvoksende former blomstrer og b\xc3\xa6rer de nye rodskud f\xc3\xb8rst i det andet \xc3\xa5r, og ganske vist danner de \xc3\xa6ldre skud ogs\xc3\xa5 frugter, men de er ofte mindre og udbyttet er ringe. Derfor h\xc3\xb8rer en regelm\xc3\xa6ssig besk\xc3\xa6ring til blandt de vigtigste plejeindgreb i bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rdyrkningen. Det fremmer den vegatative v\xc3\xa6kst, og det fremkalder nye skud fra bunden af busken. Frugternes st\xc3\xb8rrelse og kvalitet bliver bedre, og frugtmodningen sker hurtigere. Man fjerner grene, som ikke b\xc3\xa6rer l\xc3\xa6ngere samt overskydende skud og grene, der krydser buskens centrum._NEWLINE_Rodv\xc3\xa6ksten foreg\xc3\xa5r kraftigst mellem 14\xc2\xb0C og 18\xc2\xb0C i jordbundstemperatur. Under 8\xc2\xb0C er v\xc3\xa6ksten ganske tydeligt indskr\xc3\xa6nket. Hos dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r findes der to faser med intensiv rodv\xc3\xa6kst. Under klimaforhold som i Danmark ligger de ca. fra midten af maj og frem til begyndelsen af juni og igen fra midten af august og frem til midten af september. Da rodsystemet ikke er s\xc3\xa6rligt effektivt med hensyn til vandoptagelse, standser busken sin v\xc3\xa6kst ved begyndende udt\xc3\xb8rring af jorden.\n_START_SECTION_\nBlomstring\n_START_PARAGRAPH_\nBlomsterne bliver anlagt (blomsterinduktion) det foreg\xc3\xa5ende \xc3\xa5r efter frugtmodningen mellem juli og september. I l\xc3\xb8bet af efter\xc3\xa5ret vokser og udspecialiseres blomsterknopperne, s\xc3\xa5dan at de er n\xc3\xa6sten fuldst\xc3\xa6ndigt udviklede om vinteren. I Danmark ligger de dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rs hovedblomstring oftest i de to f\xc3\xb8rste uger af maj, dvs. noget senere end blomstringen i de amerikanske dyrkningsomr\xc3\xa5der. Blomstringen str\xc3\xa6kker sig i alt over ca. fire uger, afh\xc3\xa6ngigt af vejrforholdene. Blomsterne ved skudspidserne \xc3\xa5bner sig f\xc3\xb8rst, ligesom de h\xc3\xb8jstsiddende i den enkelte blomsterstand blomstrer f\xc3\xb8r de laveresiddende._NEWLINE_De fleste bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter er selvbest\xc3\xb8vende, men ved m\xc3\xa5lrettet fremmedbest\xc3\xb8vning kan man opn\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre frugts\xc3\xa6tning med st\xc3\xb8rre frugter og kortere modningstid. De sydlige, h\xc3\xb8jtvoksende bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter er kun delvist selvbest\xc3\xb8vende og derfor afh\xc3\xa6ngige af delvis fremmedbest\xc3\xb8vning. De kanin\xc3\xb8jede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorter og de lavtvoksende sorter er i de fleste tilf\xc3\xa6lde fremmedbest\xc3\xb8vede. Best\xc3\xb8vningen udf\xc3\xb8res af humlebier (Bombus) og vilde bier, hvorimod best\xc3\xb8vning ved honningbier (Apis melifera) er mindre effektiv, da de er tilb\xc3\xb8jelige til at \xc3\xa5bne blomsterne fra siden, s\xc3\xa5 de ikke tager pollen med sig. Begunstigelse af bestemte, hjemlige planter spiller en vigtig rolle med hensyn til tiltr\xc3\xa6kning og bos\xc3\xa6tning af blomsterbes\xc3\xb8gende insekter i omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nHvileperiode\n_START_PARAGRAPH_\nVinterhvilen indledes ved aftagende dagsl\xc3\xa6ngde og dalende temperaturer. Om efter\xc3\xa5ret aflejres reservestoffer i knopperne (sukkerstoffer, stivelse, mineralske stoffer) sammen med plantehormonet abscisinsyre. Det skal afholde planten fra at springe ud p\xc3\xa5 et tidspunkt, hvor der stadig kan forekomme frost. I l\xc3\xb8bet af vinterm\xc3\xa5nederne bliver stoffet nedbrudt, is\xc3\xa6r ved temperaturer mellem 0\xc2\xb0C og 7\xc2\xb0C. Om for\xc3\xa5ret dannes der et \xc3\xb8get indhold af hormonet auxin, der er v\xc3\xa6kstfremmende. De dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rsorters krav til kuldep\xc3\xa5virkning m\xc3\xa5les i timer og ligger mellem 250 og 1.200 timer. Hos lavtvoksende sorter ligger kuldebehovet over 1.000 timer, hos de nordlige, h\xc3\xb8jtvoksende mellem 800 og 1.100 timer, hos de kanin\xc3\xb8jede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r mellem 350 og 800 timer. Det mindste kuldebehov har de sydlige h\xc3\xb8jtvoksende sorter, der nedstammer fra arter og hybrider med en sydlig udbredelse. De skal have mellem 250 og 500 timers kuldep\xc3\xa5virkning. Svarende til kuldebehovet har planterne ogs\xc3\xa5 et varmebehov, en vis \xe2\x80\x9dvarmesum\xe2\x80\x9d, som skal v\xc3\xa6re opfyldt, f\xc3\xb8r busken kan springe ud i for\xc3\xa5ret._NEWLINE_Den naturlige, indre v\xc3\xa6kstrytme hos buskene vil blive forstyrret p\xc3\xa5 klimatisk ugunstige voksesteder. Derfor kan der kun dyrkes sorter med et lavt kuldebehov i USAs sydlige stater. Uden en passende lang hvileperiode bliver l\xc3\xb8vspringet hos f.eks. de lavtvoksende sorter forsinket og uregelm\xc3\xa6ssig. Omvendt er sorter med et lavt kuldebehov ikke egnede l\xc3\xa6ngere mod nord, da de vil springe for hurtigt og for tidligt ud og derfor kan blive ramt af sen frost.\n_START_SECTION_\nSorter af dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske avler Wilhelm Heermann udvalgte fra hybriden Vaccinium corymbosum \xc3\x97 V. angustifolium sorterne 'Blau-Wei\xc3\x9f-Goldtraube' og 'Blau-Wei\xc3\x9f-Zuckertraube', hvorfra man senere har udvalgt sorterne 'Blau-Wei\xc3\x9f-Goldtraube 71' og 'Rekord'. Ogs\xc3\xa5 'Herma I' og 'Herma II', 'Gila' og 'Greta' stammer fra Tyskland, og de bliver alle dyrket endnu i dag. De fleste sorter stammer dog fra USA, men krydsninger som 'Bluerose', 'Maru' og 'Rahi' stammer fra Australien og New Zealand._NEWLINE_Der er 20-30 sorter af dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r, som bliver dyrket over hele verden, men 'Bluecrop' er den mest dyrkede. F\xc3\xb8rst og fremmest dens evne til at give h\xc3\xb8je og regelm\xc3\xa6ssige udbytter p\xc3\xa5 meget forskellige voksesteder er baggrunden for dens udbredelse over hele verden. Desuden er den h\xc3\xa5rdf\xc3\xb8r overfor kulde og t\xc3\xb8rke, og den angribes meget lidt af skadedyr.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xa5b\xc3\xa6rbuske spiller en underordnet rolle som prydbuske p\xc3\xa5 grund af deres specielle krav til voksestedet. Derimod har de stor betydning som b\xc3\xa6rproducenter. De stadigt for\xc3\xb8gede dyrkningsarealer og den stigende eftersp\xc3\xb8rgsel er tegn p\xc3\xa5 deres voksende popularitet. Forbruget pr. person ligger i Tyskland p\xc3\xa5 ca. 100 g/\xc3\xa5r, mens forbruget i USA ligger p\xc3\xa5 370-570 g/\xc3\xa5r. Dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r bruges friske i frugtsalater, kager (Muffins), pandekager eller lagkager, i m\xc3\xa6lkeprodukter som quark og yoghurt, marmelade eller frugtdesserter. Desuden bruges t\xc3\xb8rrede b\xc3\xa6r i M\xc3\xbcsli og frugtst\xc3\xa6nger. De dyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r er ideelle til gel\xc3\xa9er eller slik, for de indeholder meget Pektin. Bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r er et godt grundlag for frugtsaft, alene eller i blanding med andre frugter.\n_START_SECTION_\nDyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r som invasive planter\n_START_PARAGRAPH_\nDyrkede bl\xc3\xa5b\xc3\xa6r forvildes let fra dyrkning, da frugterne bliver \xc3\xa6dt af fugle og pattedyr, s\xc3\xa5dan at fr\xc3\xb8ene bliver spredt andre steder med dyrenes aff\xc3\xb8ring. P\xc3\xa5 egnede voksesteder kan planter etablere sig og danne t\xc3\xa6tte bestande ved hj\xc3\xa6lp af vegetativ formering._NEWLINE_Flere steder i Europa anses den dyrkede hybrid Vaccinium angustifolium \xc3\x97 Vaccinium corymbosum (synonym: V. \xc3\x97 atlanticum), (\xe2\x80\x9dbuskbl\xc3\xa5b\xc3\xa6r\xe2\x80\x9d) for at v\xc3\xa6re invasiv. Den viser stor variabilitet, og mens nogle individer ligner den ene af for\xc3\xa6ldrearterne, har andre kendetegn, som st\xc3\xa5r n\xc3\xa6rmere p\xc3\xa5 den anden eller et sted midt imellem dem. _NEWLINE_Denne bl\xc3\xa5b\xc3\xa6rhybrid har uden for dyrkning en r\xc3\xa6kke direkte og indirekte, \xc3\xb8kologiske virkninger p\xc3\xa5 andre arter, plantesamfund eller biotoper, f\xc3\xb8rst og fremmest i naturn\xc3\xa6re h\xc3\xb8jmoser i Nordvesteuropa. Dens udbredelse er ikke helt afklaret, men man har set, at den har bredt sig ca. 2 km fra n\xc3\xa6rmeste dyrkningssted i l\xc3\xb8bet af 50 \xc3\xa5r. Her er den forvildet til fyrreskove og v\xc3\xa5domr\xc3\xa5der i n\xc3\xa6rheden af dyrkningsarealer."