b'\n_START_ARTICLE_\nHobro\n_START_SECTION_\nNavngivning af Hobro\n_START_PARAGRAPH_\nDer er ingen sikre kilder til navngivningen af Hobro. En \xc3\xa6ldre stavem\xc3\xa5de af Hobro er med sikkerhed Hobroe, som stadig blev brugt op til slutningen af 1800-tallet. B\xc3\xa5de tidligere og i dag, bruges den mere lokale udtaledialekt Hobrow. Blandt de forskellige muligheder for navnet "Hobro" kan f\xc3\xb8lgende tre alle betragtes som sandsynlige:_NEWLINE_A: Nord for Mariager Fjord boede en mand ved navn Ho. Han byggede en bro over fjorden. Broen hed deraf \xe2\x80\x9dHos bro\xe2\x80\x9d, som sidenhen er blevet til Hobro._NEWLINE_B: Den inderste del af Mariager Fjord, i dag Hobro Vesterfjord (Onsild \xc3\x85 l\xc3\xb8ber ud i den lavvandede Vesterfjord, som igen via en \xc3\xa5-str\xc3\xa6kning l\xc3\xb8ber ud i Mariager Fjord), hed oprindelig \xe2\x80\x9dHo\xe2\x80\x9d, som er en \xc3\xa6ldre betegnelse af for ordet \xe2\x80\x9dtrug\xe2\x80\x9d. Ved \xe2\x80\x9dTruget\xe2\x80\x9d har der v\xc3\xa6ret en bro, som har f\xc3\xb8rt over den lavvandede og sumpede \xc3\xa5- og fjordstr\xc3\xa6kning._NEWLINE_C: \xe2\x80\x9dHo\xe2\x80\x9d har oprindelse i det angelsaksisk hoh, ho eller hoo, som har relation til en \xe2\x80\x9den landodde formet som en h\xc3\xa6l eller en st\xc3\xb8vle og ofte stikkende_NEWLINE_ud i havet\xe2\x80\x9d. I dette tilf\xc3\xa6lde skulle \xe2\x80\x9dh\xc3\xa6len\xe2\x80\x9d v\xc3\xa6re identisk med den lave_NEWLINE_landtange og Hobro betyde \xe2\x80\x9dbroen ved h\xc3\xa6len\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet \xe2\x80\x94 gammel form: Hofbroe \xe2\x80\x94 betyder vistnok broen over Ho, det gamle navn p\xc3\xa5 Onsild \xc3\xa5. Sagnet fort\xc3\xa6ller i \xc3\xb8vrigt, at en mand Ho byggede en bro over det smalleste sted ved fjorden, hvor der hidtil havde v\xc3\xa6ret f\xc3\xa6rge, at han selv boede nord for broen ("Hostrup Huse"), men at han sammen med 12 andre m\xc3\xa6nd, som boede i en by Kirkedal (en lang, dyb dal "Kirkedal" ligger omtrent 1 fjerdingvej \xc3\xb8st for byen), anlagde Hobro syd for broen.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nByens navn forekommer vistnok f\xc3\xb8rste gang i et frihedsbrev for Mariager Kloster, udstedt af Christian I i 1449, hvori "Hobro Fjord" omtales. Dens \xc3\xa6ldste k\xc3\xb8bstadsprivilegier kendes ikke. Den 14. oktober 1560 bekr\xc3\xa6ftede Frederik II dem. Broen tilh\xc3\xb8rte i det 16. \xc3\xa5rhundrede Kronen. I 1533 fik Niels Blok, herredsfoged i Hindsted Herred, kongeligt brev p\xc3\xa5 i sin livstid at m\xc3\xa5tte beholde den, og ved bevilling af 29. april 1574 fik byens borgmester og r\xc3\xa5d broen, lige som senere byfogden, indtil brokornet bortfaldt i det 19. \xc3\xa5rhundrede ved det nye chauss\xc3\xa9anl\xc3\xa6g.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nVed en kongelig rettertingsdom af 1537  blev 12 ejere i Hobro kendte berettigede til fremdeles at nyde og bruge Hobro mark, s\xc3\xa5ledes som "fra arilds tid" havde v\xc3\xa6ret tilf\xc3\xa6ldet. Den gamle bymark kaldes senere \xc3\x98stermark. Vestermark h\xc3\xb8rte tidligere under en g\xc3\xa5rd Tvingstrup, som ved kongeligt gavebrev af 1. december 1542 blev sk\xc3\xa6nket byens borgmester og r\xc3\xa5d._NEWLINE_Ved begyndelsen af den nyere tid begunstigedes byen p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5der af Kronen. Til at samle kongens tiendekorn gaves der i 1567 og 1568 kongelig befaling til at bygge et kornhus ved Hobro. For at Hobro k\xc3\xb8bstad desmere kunne bygges, forbedres og ved magt holdes, blev 1552 det marked, som holdtes i Glenstrup, forflyttet til byen. I 1558 befaledes det, at det marked, som holdtes i Dybdal ved Testrup, skulle henl\xc3\xa6gges til Hannedal, og den 7. september 1561 (gentaget 24. oktober 1574) blev Testrup markeder henlagte til Hobro. Vel blev det under 25. august 1578 atter tilladt at holde marked i Dybdal ved Testrup, men i 1635 bleve disse "Dalmarkeder" endelig henlagte til Hobro._NEWLINE_Toldstedet var i \xc3\xa6ldre tid ved Hadsund (oprettet 5. juni 1581), senere flyttedes det til Mariager, vistnok i 1592, da denne by blev k\xc3\xb8bstad, derp\xc3\xa5 til Hobro. Ved reskript af 13. juli 1672 henlagdes det til Mariager, dern\xc3\xa6st 4. september 1680 atter til Hadsund, igen til Mariager 17. august 1780, indtil det i 1839 omsider deltes mellem de to k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xb8vrigt har Hobro aldrig v\xc3\xa6ret nogen anselig by, og i den nyere tid h\xc3\xa6mmedes dens fremgang ved flere ulykker; den led s\xc3\xa5ledes meget under Svenskekrigen 1657-60. Mest har den dog vistnok d\xc3\xb8jet under h\xc3\xa6rgende ildebrande; den siges s\xc3\xa5ledes to gange i \xc3\xa6ldre tid at v\xc3\xa6re br\xc3\xa6ndt nord for kirketrappen, 23. juni 1690 br\xc3\xa6ndte halvdelen af byen, nemlig "alt, hvad der var oven for Kirketrappen"._NEWLINE_I 1672 havde byen 343 indbyggere, i 1769 492 indbyggere, i 1787 kun 465 indbyggere._NEWLINE_Napoleonskrigenes tr\xc3\xa6ngsler havde udmarvet Hobro, og indbyggerne var blevet fattige og mange brugte str\xc3\xa5tag selvom det var forbudt. Den 19 august 1812 br\xc3\xa6ndte 26 huse, 2. februar 1813 br\xc3\xa6ndte 10 g\xc3\xa5rde og huse; det var en fjerdedel af byen, eller halvdelen af den rest der stod tilbage efter forrige brand. 1813-branden blev p\xc3\xa5sat bl.a af en 18-\xc3\xa5rig pige, som 15. marts 1814 blev henrettet t\xc3\xa6t uden for byen. Byen mente at straffen var for h\xc3\xa5rd, og en vej er opkaldt efter hende. Byens tilstand var nu s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig at myndighederne overvejede at nedl\xc3\xa6gge byen, og den blev fritaget for at betale skat i 10 \xc3\xa5r. Fra midten af det 19. \xc3\xa5rhundrede voksede byen atter en del, navnlig ved at dens handel voksede p\xc3\xa5 grund af de forbedrede havneforhold._NEWLINE_Tidligere h\xc3\xb8rte byen til Hald Amt under stiftamtmanden i Viborg (mens det \xc3\xb8vrige Onsild Herred h\xc3\xb8rte til Mariager Amt), indtil den ved Randers Amts oprettelse i 1794 lagdes ind under dette. Et reskript af 17. august 1824, if\xc3\xb8lge hvilket byen skulle l\xc3\xa6gges ind under Aalborg Amt, blev omst\xc3\xb8dt 1830._NEWLINE_Hobro Skov skal i \xc3\xa6ldre tid have v\xc3\xa6ret ret stor, men blev \xc3\xb8delagt under de svenskes indfald 1657-60. Den ejedes, lige som markjorderne, af forskellige lodsejere; men da lodderne i tidens l\xc3\xb8b var forglemte, afgjordes ved bytingsdom af 21. marts 1707, at krattet skulle rebes og deles efter lodsejernes adkomster. De af byens indbryggere, som ikke var lodsejere, n\xc3\xb8d dog fri g\xc3\xa6rdselhugst til egen forn\xc3\xb8denhed. Skoven blev udskiftet siden 1816, men \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelsesv\xc3\xa6rket blev fortsat af skovejerne, indtil skovens indhegning blev p\xc3\xa5budt i 1858.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nDen jyske l\xc3\xa6ngdebane p\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen mellem Randers og Aalborg \xc3\xa5bnede i 1869, og samme \xc3\xa5r fik byen sin station._NEWLINE_Hobros befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og i begyndelsen af 1900-tallet: 1.173 i 1850, 1.538 i 1855, 1.909 i 1860, 2.081 i 1870, 2.250 i 1880, 2.543 i 1890, 3.161 i 1901, 3.332 i 1906 og 3.563 i 1911._NEWLINE_Befolkningens fordeling efter n\xc3\xa6ringsveje var i 1890: 281 levede af immateriel virksomhed, 175 af jordbrug, 10 af gartneri, 37 af fiskeri, 26 af s\xc3\xb8fart, 945 af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 548 af handel og oms\xc3\xa6tning, 408 af forskellig daglejervirksomhed, 94 af deres midler, og 19 n\xc3\xb8d almisse. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 3.332, heraf ern\xc3\xa6rede 236 sig ved immateriel virksomhed, 303 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 19 ved fiskeri, 1.660 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 700 ved handel med mere, 163 ved samf\xc3\xa6rdsel, 111 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 74 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 66 af anden eller uangiven virksomhed._NEWLINE_Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet: 1 jernst\xc3\xb8beri (_NEWLINE_overgik 1899 til et aktieselskab, Aktiekapital 70.000 Kr., 25 arbejdere), 1 g\xc3\xb8dningsfabrik (Blaakilde M\xc3\xb8lles Fabrikker, fabrikation af kunstg\xc3\xb8dning, overgik 1899 til et aktieselskab, kapital 200.000 Kr., 11 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion omtrent 3 mio. pund), 1 teglv\xc3\xa6rk (Vind\xc3\xb8 Teglv\xc3\xa6rk, omtrent 30 arbejdere, produktion omtrent 3 mio. sten \xc3\xa5rlig), 1 spritfabrik (Spritfabrikken \xe2\x80\x9eFortuna\xe2\x80\x9c, omtrent 30 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion omtrent 4 mio. potter sprit), 1. \xc3\xb8lbryggeri (Bies Bryggeri, anlagt 1841 som hvidt\xc3\xb8lsbryggeri, 1879 udvidet til bayersk\xc3\xb8lbryggeri, 20 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion omtrent 9.000 t\xc3\xb8nder), 1 tobaksfabrik, 2 farverier og uldspinderier, 1 garveri, 1 bogtrykkeri, m.m._NEWLINE_I Hobro blev udgivet 1 avis: "Hobro Avis"._NEWLINE_I Hobro blev afholdt \xc3\xa5rlig 12 markeder: 1 i januar med heste og kv\xc3\xa6g, 1 i februar med kreaturer, 1 i marts med heste og kv\xc3\xa6g, 1 i april og 1 i maj med kreaturer, 1 i juni og 1 i juli med heste og kv\xc3\xa6g, 1 i august med kv\xc3\xa6g og f\xc3\xa5r, 1 i september med heste, kv\xc3\xa6g og f\xc3\xa5r, 1 i oktober og 1 i november med kv\xc3\xa6g og f\xc3\xa5r og 1 i december med kv\xc3\xa6g, f\xc3\xa5r og heste. Torvedag var hver fredag.\n_START_SECTION_\nNyere tid\n_START_PARAGRAPH_\nHobro h\xc3\xb8rer til Himmerland, selvom den centrale del af byen mellem jernbanen og fjorden indtil 1970 l\xc3\xa5 i Onsild Herred i Randers Amt. Forst\xc3\xa6derne Hald Tostrup og H\xc3\xb8rby Skoleby (ved Rosendalsskolen) l\xc3\xa5 derimod i Hindsted Herred i Aalborg Amt. Efter 1970 h\xc3\xb8rte hele Hobro til Nordjyllands Amt._NEWLINE_Den dav\xc3\xa6rende Hobro Kommune havde kommunes\xc3\xa6de i byen, men siden 2007 har kommunen h\xc3\xb8rt til Mariagerfjord Kommune, der blev dannet sammen med Hadsund, Arden og st\xc3\xb8rstedelen af Mariager Kommune.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nHobro rummer flere folkeskoler som Bymarkskolen, S\xc3\xb8ndre Skole, Friskolen, Rosendalskolen og Hobro 10. Klassecenter. Derudover findes efterskolerne \xc3\x98sterskov Efterskole og Hobro Efterskole._NEWLINE_Mariagerfjord Gymnasium tilbyder STX, HTX og HF. Derudover findes handelsskolen Tradium Handelsskole (HHX, EUD & EUX) samt den videreg\xc3\xa5ende uddannelsesinstitution, Erhvervsakademi Dania.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Hobro Museum udstilles og formidles fund og historien om byen og omegnen. Det er indrettet i byens \xc3\xa6ldste hus._NEWLINE_Lystfart\xc3\xb8jsmuseum Hobro\xe2\x80\x8e har en udstilling om forskellige lystfart\xc3\xb8jer. Gasmuseet\xe2\x80\x8e rummer en udstilling om brugen af bygas og energi._NEWLINE_Umiddelbart sydvest for byen ligger vikingeborgen Fyrkat, hvor museet Vikingecenter Fyrkat er etableret. Museet fort\xc3\xa6ller om f\xc3\xa6stningens historie og vikingetiden._NEWLINE_Byen rummer to teatre; Hobro Theater p\xc3\xa5 Teatertorvet og egnsteatret Himmerlands Teater\xe2\x80\x8e, der ligger ved havnen.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nHobro er nok mest kendt som byen hvor racerk\xc3\xb8reren Tom Kristensen er f\xc3\xb8dt og opvokset. Desuden har byens fodboldklub, Hobro IK, v\xc3\xa6ret i Superligaen i to s\xc3\xa6soner, 2014-15 og 2015-16.'