b'\n_START_ARTICLE_\nSankt Nicolai Kirke (Kolding)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFra omkring 1250 regner man med at Sankt Nikolai Kirkes er opf\xc3\xb8rt, fra kirken blev bygget har den v\xc3\xa6ret treskibet, med et bredt midterskib, og to smalle sideskibe, hvorved skibet bliver tredelt. Af den oprindelige kirke er der ikke meget bevaret. Sigvard Skov, tidligere inspekt\xc3\xb8r ved Museet p\xc3\xa5 Koldinghus, mente at der kunne have v\xc3\xa6ret en tr\xc3\xa6kirke i Kolding f\xc3\xb8r stenkirken blev bygget, men dette er dog uvist._NEWLINE_Koret har v\xc3\xa6ret mindre end nu, ogs\xc3\xa5 kirkens h\xc3\xb8jde til luftet er blevet h\xc3\xa6vet. Det er uvist om den s\xc3\xb8ndre korsarm har v\xc3\xa6ret bygget til den oprindelige kirke, eller senere er tilf\xc3\xb8jet i Middelalderen som t\xc3\xa5rn og sakristi.  Det f\xc3\xb8rste billede af kirken der findes i Braunius og Hogenbergs Prospekt fra 1587._NEWLINE_I 1750\'erne foretages der gennemgribende ombygninger og restaurering af kirken, den var blevet forfalden og der var fare for at hv\xc3\xa6lvingerne i luftet ville falde ned i hovedet p\xc3\xa5 folk. Samtidigt med restaureringen fik kirken h\xc3\xb8jere til loftet, for st\xc3\xb8rre vinduer og derved mere lys, det er beskrevet at kirken blev en af "Jyllands smukkeste senbarokke kirkerum"._NEWLINE_Oprindelig var navnet Kolding Kirke, men da Kristkirken kom til i 1925, fik den gamle kirke navn efter sin skytshelgen. Sidst gang kirken er blevet ombygget er 1885-1886 efter tegninger af Laurits Albert Winstrup, hvor stilen er udf\xc3\xb8rt som nygotisk. Denne ombygning medf\xc3\xb8rte et h\xc3\xb8jere t\xc3\xa5rn og kobberkl\xc3\xa6dt spir og alle vinduer blev spidsbuede. Kirkens hvidpudsede mure blev skalmuret med r\xc3\xb8de sten og koret blev erstattet med et nyt, som passede til skibet._NEWLINE_Lensmanden p\xc3\xa5 Koldinghus Caspar Markdanners arbejde med forskellige kirker har sat et tydeligt pr\xc3\xa6g p\xc3\xa5 kirken; en sandstenstentavle fra 1591 p\xc3\xa5 nordsiden af kirken og selve pr\xc3\xa6dikestolen samt altertavlen.\n_START_SECTION_\nKorsarme\n_START_PARAGRAPH_\nDen s\xc3\xb8ndre korsarm er en middelalderlig tilbygning, tidligere kaldet "Sankt Anna Kapel". Der har i middelalderen formodentlig st\xc3\xa5et et Sankt Anna-alter her._NEWLINE_Den nordlige eller nordre korsarm er tilbygget i 1575 som et personligt kapel for Frederik 2.. Rummet fungerede ogs\xc3\xa5 som andagtsrum for kongen og hans dronning Sophie. P\xc3\xa5 den vestlige v\xc3\xa6g ses en sandstenstavle med de kongelige v\xc3\xa5benskjold og indskrift p\xc3\xa5 latin.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa5rn\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens t\xc3\xa5rn er ikke oprindeligt bygget p\xc3\xa5 kirken, men formodentligt f\xc3\xb8rst i senmiddelalderen. Der er indgang til kirken nederst i t\xc3\xa5rnet, hvor man kommer ind i v\xc3\xa5benhuset. I t\xc3\xa5rnet er der b\xc3\xa5de t\xc3\xa5rnurv\xc3\xa6rk og klokkespil, udover fire klokker.\n_START_SECTION_\nSakristi / kapel\n_START_PARAGRAPH_\nVed siden af kirkens kor er der til nord eller venstre et Sakristi og til syd eller h\xc3\xb8jre et kapel. Kapellet til h\xc3\xb8jre blev tegnet i 1933 af den lokale arkitekt Ernst Petersen fra Kolding. Sakristiet er fra sengotisk tid.\n_START_SECTION_\nRestaureringen 1885-1886\n_START_PARAGRAPH_\nI 1870\'erne fors\xc3\xb8gte kirkeinspektionen, Kolding byr\xc3\xa5d, kirkesyn, biskop, provst og kultusministerium (nuv\xc3\xa6rende kirkeministerium) at blive enighed om, en "forskj\xc3\xb8nnelse og restauration" af kirken, der gik dog yderligere nogle \xc3\xa5r f\xc3\xb8r alle parter blev enige om hvordan og hvad der skulle bekostes. I 1876 var kommet et kritisk kirkesyn, og \xc3\xa5ret efter gik arkitekt L.A. Winstrup i gang med en plan for arbejdet, Winstrups arbejde blev dog ikke bifaldet i f\xc3\xb8rste omgang._NEWLINE_Restaureringen gik f\xc3\xb8rste endeligt i gang i maj 1885, under ledelse af murermester I.A. Hansen blev de gamle kalk v\xc3\xa6gge udvendigt banket af og v\xc3\xa6ggene skalmuret. Man sl\xc3\xb8jfede b\xc3\xa5de mands- og kvinded\xc3\xb8r p\xc3\xa5 syd- og nordsiden. Denne f\xc3\xb8rste etape af restaureringen blev ledet af arkitekt Winstrup. Winstrup blev dog syg, og overlod i stedet den anden etape af arbejdet til arkitekt Ahlmann. Under anden etape blev koret revet ned og i stedet nybygget s\xc3\xa5 det passede med tagets h\xc3\xb8jde, der kom seks store vinduer i med glasmalerier._NEWLINE_Det oprindelig t\xc3\xa5rn blev revet ned s\xc3\xa5 det havde en h\xc3\xb8jde 25 alen fra grundplanen, derefter blev det bygget op i 46 alens h\xc3\xb8jde, forsynet med et ottekantet 30 alen spir af kobber, med en 9 alen lang fl\xc3\xb8jstang. T\xc3\xa5rnets h\xc3\xb8jde har siden v\xc3\xa6ret 53,3 meter.\n_START_SECTION_\nAltertavle\n_START_PARAGRAPH_\nAltertavlen er lavet i 1589 og blev \xc3\xa5ret efter opsat i kirken, tavlen blev sk\xc3\xa6nket af Caspar Markdaner.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8befont\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens d\xc3\xb8befont er udf\xc3\xb8rt i 1619 af Claus Lauritzen fra Kolding. Fonten er rigt udsmykket med forskellige bibelske personer og symboler, p\xc3\xa5 foden ses blandt andet Lukas og Markus.\n_START_SECTION_\nGlasmalerierne\n_START_PARAGRAPH_\nGlasmalerierne blev \xc3\xb8delagt ved en Schalburgtage, formentligt imod Kolding R\xc3\xa5dhus, 19. marts 1945, men da man fejrede kirkens 700\xc3\xa5rsdag i 1950, blev Kr\xc3\xa6sten Iversens fem nye glasmalerier indviet. Ved 700\xc3\xa5rsdagen deltog blandt andet Frederik 9. og Dronning Ingrid.\n_START_SECTION_\nOrgel\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste orgel som kendes til fik kirken i 1500\'tallet. Ved de store restaureringer i 1750\'erne, 1858 og 1921 fik kirken nye orgler. Det nuv\xc3\xa6rende orgel er fra 1977, bygget af Marcussen & S\xc3\xb8n.\n_START_SECTION_\nMindetavler og gravstene\n_START_PARAGRAPH_\nKirken huser mange grave, mindetavler og gravsten, blandt andet en mindetavle opsat i 1865 til minde om de faldne i Slaget ved Kolding. Der er nedsat en del grave i kirkens gulv, de fleste er noget medtaget og indskrifterne kan derfor ikke l\xc3\xa6ses._NEWLINE_I kirkens s\xc3\xb8ndre korsarms endev\xc3\xa6g h\xc3\xa6nger tre epitafier eller mindetavler over mandlige medlemmer af familien Anchersen; Ancher Anchersen (1644-1701), Mathias Anchersen (1682-1741) og Joachim Anchersen (1721-1785)._NEWLINE_I korets nordside ses et epitafium fra 1595. Motivet er en engel som holder et timeglas og en nedadvendt fakkel, kendt som d\xc3\xb8dssymboler. Epitafiet er til minde om en 14 m\xc3\xa5neder gammel dreng, som var s\xc3\xb8n af Casper Markdanner, lensmand p\xc3\xa5 Koldinghus._NEWLINE_I v\xc3\xa5benhuset findes ogs\xc3\xa5 et epitafium fra ca. 1650, p\xc3\xa5 dette ses r\xc3\xa5dmand og k\xc3\xb8bmand Peder Udsen, hans kone Dorthe Povelsdatter og deres elleve b\xc3\xb8rn, hvoraf kun de fire er var i live da billedet blev malet._NEWLINE_P\xc3\xa5 en s\xc3\xb8lje i midterskibet h\xc3\xa6nger et epitafium over Jens S\xc3\xb8ffrens\xc3\xb8n, maleret i 1597 i anledningen af hans 50\xc3\xa5rs f\xc3\xb8dselsdag. S\xc3\xb8ffrens\xc3\xb8n havde f\xc3\xb8rst v\xc3\xa6ret rektor i Kolding, s\xc3\xa5 kapellan og senere sognepr\xc3\xa6st og provst._NEWLINE_P\xc3\xa5 en s\xc3\xb8lje i midterskibet h\xc3\xa6nger et epitafium over kornskriveren p\xc3\xa5 Koldinghus Tyge Niels\xc3\xb8n (d\xc3\xb8d 1607), hans kone Maren Pedersdatter (d\xc3\xb8d 1594) og parret b\xc3\xb8rn. Epitafiet er malet inden Tyge Niels\xc3\xb8ns d\xc3\xb8d og fort\xc3\xa6ller familien som kn\xc3\xa6ler ved Jesu kors._NEWLINE_I kirkens nordvestlige hj\xc3\xb8rne ligger et mindre kapel som rummer fem kister, i dem ligger familier efter kancellir\xc3\xa5d Roed og borgmester Riis. Over kisterne h\xc3\xa6nger et epitafium._NEWLINE_I kirkens sydvestlige hj\xc3\xb8rne ligger endnu et mindre kapel som rummer en kiste, i den ligger Claus L\xc3\xb6wencrones, som d\xc3\xb8de i 1676. Under gulvet ligger flere familiemedlemmer, deriblandt faren Poul Beenfeld. Over kisterne h\xc3\xa6nger et epitafium med portr\xc3\xa6t malerier.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa5rnurv\xc3\xa6rk og klokkespil\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnuret er et Bodet-t\xc3\xa5rnurv\xc3\xa6rk som bruger sorte romer tal p\xc3\xa5 en hvid baggrund, leveret i \xc3\xa5rene 1975-77 af firmaet Jermin Larsen. Skiverne drejer mod nord, syd og vest. Ligeledes er et t\xc3\xa5rnurv\xc3\xa6rk fra 1874 ogs\xc3\xa5 bevaret, det f\xc3\xb8rste t\xc3\xa5rnurv\xc3\xa6rk i t\xc3\xa5rnet er n\xc3\xa6vnt i 1630\'erne, det er dog sandsynligt \xc3\xa6ldre._NEWLINE_Kirkens \xc3\xa6ldste klokke er fra omkring 1350, ben\xc3\xa6vnes som den \'Svenske klokke\', formentlig fordi den er svensk krigsbytte fra Kalmarkrigen(1611-13). Derudover findes der bevaret stormklokke fra 1613, b\xc3\xb8nklokke fra 1615, tolvklokke fra 1840 og en klokke som ben\xc3\xa6vnes 1973, fordi den dette \xc3\xa5r er\xc2\xa0\xc2\xbbSk\xc3\xa6nket af Saxildhus Velg\xc3\xb8renhedsfond til minde om Jenny og Bertram Knudsen\xc2\xab. Udover de velbevarede klokker kendes der til flere tidligere klokker._NEWLINE_T\xc3\xa5rnet har ogs\xc3\xa5 et klokkespil med 48 klokker lavet i 1973 af firmaet Petit & Fritsen fra Holland. Kirken fik i 1943 s\xc3\xa6nket et klokkespil af konsul Christian Eff, dette st\xc3\xa5r i dag p\xc3\xa5 Dansk Klokkemuseum.\n_START_SECTION_\nKirkeg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nDer har i Kolding v\xc3\xa6ret flere \xc3\xa6ldre kirkeg\xc3\xa5rde som nu er nedrevet, deriblandt en omkring Sankt Nicolai Kirke som blev nedlagt i 1825. Det er uvist hvor l\xc3\xa6nge der har v\xc3\xa6ret begravet mennesker rundt om kirken, men formentligt fra langt tilbage. Efter nedl\xc3\xa6ggelsen blev kirkeg\xc3\xa5rden rundt om kirken lavet om til torv, der er i dag stadigt brosten og enkelte tr\xc3\xa6er p\xc3\xa5 pladsen. Der hviler dog en servitut p\xc3\xa5 den nedlagte kirkeg\xc3\xa5rd om at den ikke m\xc3\xa5 bebygges. Der blev dog ved udvidelsen af Kolding R\xc3\xa5dhus i 1873 fundet en del skeletter, og det antages at gravearbejde i omr\xc3\xa5det skal foreg\xc3\xa5 forsigtigt, da man stadigt kan risiker at finde koglerester p\xc3\xa5 pladsen rundt om kirken._NEWLINE_I 1806 blev Kolding Gamle Kirkeg\xc3\xa5rd taget i brug, kirkeg\xc3\xa5rden der i dag ligger ved T\xc3\xb8ndervej l\xc3\xa5 oprindeligt udenfor byens s\xc3\xb8ndre port. Fra kirken benyttes oftest i dag b\xc3\xa5de Kolding Gamle Kirkeg\xc3\xa5rd, S\xc3\xb8nder Kirkeg\xc3\xa5rd f\xc3\xa6rdigbygget i 1913 og Nordre Kirkeg\xc3\xa5rd f\xc3\xa6rdigbygget i 1958.\n_START_SECTION_\nBes\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nSankt Nicolai Kirke er en s\xc3\xa5kaldt vejkirke, hvilket betyder kirken er \xc3\xa5ben for offentligheden uden for de officielle kirkelige ritualer, kirkens \xc3\xa5bningstider for offentlig adgang er alle hverdage mellem 10-16.'