b'\n_START_ARTICLE_\nMaria Sibylla Merian\n_START_SECTION_\nBaggrundshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFor de l\xc3\xa6rde i middelalderen fortjente den natur, der omgav dem, knapt nok opm\xc3\xa6rksomhed. De tog i stedet udgangspunkt i, hvad der var overleveret fra Antikken, og dermed ogs\xc3\xa5 i Aristoteles\' opfattelse af insekternes forhold. If\xc3\xb8lge denne opst\xc3\xa5r disse "uv\xc3\xa6rdige" dyr ved en slags spontan skabelse af r\xc3\xa5dnende mudder og plantedele. Opfattelsen blev f\xc3\xb8rst overbevisende tilbagevist i 1668 af Francesco Redi. Nogle \xc3\xa5rtier tidligere var to insektb\xc3\xb8ger fremkommet, der anses for at v\xc3\xa6re de f\xc3\xb8rste v\xc3\xa6rker inden for entomologien: De animalibus insectis libri septem af Ulisse Aldrovandi (Bologna 1602), og Insectorum sive minimorum animalium theatrum af Thomas Moffett (London, 1634), hvilket arbejde ogs\xc3\xa5 var baseret p\xc3\xa5 tidligere observationer af naturforskeren Conrad Gesner fra Z\xc3\xbcrich. Det forlag, der repr\xc3\xa6senterede Matth\xc3\xa6us Merian, Maria Sibyllas\' far, udgav i 1653 Historiae naturalis de insectis libri III af p\xc3\xa6dagogen og polyhistoren John Johnston. Det var hovedsageligt en samling billedmateriale fra arbejder af Moffett og Aldrovandi, hvis relativt grove tr\xc3\xa6snit nu blev gengivet i detaljerede kobberstik._NEWLINE_V\xc3\xa6rket Grosse vollst\xc3\xa4ndige Universal-Lexicon Aller Wissenschafften und K\xc3\xbcnste af Johann Heinrich Zedler (1706-1751), definerer under opslagsordet Insectum: "Ut\xc3\xb8j generelt, hvorunder forst\xc3\xa5s alle af krybende og flyvende art" og henviser med henblik p\xc3\xa5 bier og silkeorme til de \xc3\xb8konomiske fordele ved entomologiske studier, men fremh\xc3\xa6ver ogs\xc3\xa5 de \xc3\xa5ndelige fordele: "... Ja, der er ikke en orm s\xc3\xa5 modbydelig og ringe i vores \xc3\xb8jne, at den ikke, hvis vi kun ville vende den dermed forbundne opm\xc3\xa6rksomhed mod den, fuldst\xc3\xa6ndig ville overbevise os om visdommen hos Himlens og Jordens skaber." Afslutningsvis formodes det, at ikke mange mennesker vil hellige sig dette nye forskningsomr\xc3\xa5de: "For dertil h\xc3\xb8rer en s\xc3\xa6regen flid, en dyb eftertanke og en besv\xc3\xa6rlig erkendelse, som kun er de allerf\xc3\xa6rreste givet."_NEWLINE_I den sene ren\xc3\xa6ssance fremkom blomster- og stilleben-malerierne, der is\xc3\xa6r dyrkedes i Holland fra begyndelsen af det 17. \xc3\xa5rhundrede og som i baroktiden n\xc3\xa5ede sin h\xc3\xb8jeste blomstring som selvst\xc3\xa6ndig kunstform. Allerede Maria Sibyllas bedstefar, Johann Theodor de Bry, havde i 1612 offentliggjort et kobberstik med 80 blomsterfremstillinger, og hendes far, Matth\xc3\xa4us Merian, s\xc3\xb8rgede i 1641 for en udvidet udgave af denne Florilegium novum. Maria Sibylla Merians livsv\xc3\xa6rk blev s\xc3\xa5ledes til i en tid med stigende interesse for naturen, en n\xc3\xb8jere betragtning af den og dens subtile fremstilling i kunsten.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xbcrnberg\n_START_PARAGRAPH_\n1670 flyttede familien til Graffs f\xc3\xb8deby N\xc3\xbcrnberg. For at bidrage til deres underhold m\xc3\xa5tte Maria Sibylla p\xc3\xa5tage sig mange forskellige opgaver, men som gift kvinde i den fri rigsstad var der sat sn\xc3\xa6vre gr\xc3\xa6nser for hende. En "maler-ordning" fra slutningen af det 16. \xc3\xa5rhundrede tillod kun m\xc3\xa6nd at male med oliefarver p\xc3\xa5 l\xc3\xa6rred, hvilket sikrede dem de opgaver, som gav anseelse og gode indt\xc3\xa6gter. Kvinder m\xc3\xa5tte under alle omst\xc3\xa6ndigheder kun arbejde i sm\xc3\xa5 formater med akvarel- og d\xc3\xa6kfarver p\xc3\xa5 papir eller pergament. Familiens hovedindkomst blev efterh\xc3\xa5nden den handel med farver, fernis og malertilbeh\xc3\xb8r, som Maria Sibylla Merian drev. Hun udf\xc3\xb8rte ved siden af en hel del bestillingsarbejder, hvor hun for eksempel broderede flankegarder og bemalede bordduge til byens patricierhusholdninger._NEWLINE_Desuden opl\xc3\xa6rte hun unge kvinder i blomstermaleriets og -broderiets kunst. Blandt hendes elever var Clara Regina Imhoff (1664\xe2\x80\x931740), gennem hvem hun fik adgang til patricierfamilien Imhoffs Hesperidehave og til den senere succesfulde blomstermalerinde Magdalena F\xc3\xbcrst (1652\xe2\x80\x931717). Som opl\xc3\xa6g til denne undervisning udf\xc3\xa6rdigede Merian kobberstik, som blev grundlag for hendes f\xc3\xb8rste bogudgivelse. Denne Neue Blumenbuch var t\xc3\xa6nkt som en bog med m\xc3\xb8nstre for broderende damer. Dens f\xc3\xb8rste del indeholdt nogle kopier af udenlandske blomsterbilleder og udkom i 1675. Anden og tredje del, udgivet henholdsvis 1677 og 1680, indeholdt hendes egne naturstudier. Det lille oplag og v\xc3\xa6rkernes karakter af brugsv\xc3\xa6rker har betydet, at der i dag kun findes f\xc3\xa5 eksemplarer af Maria Sibylla Merians - allerede dengang mesterlige - farvelagte v\xc3\xa6rker._NEWLINE_Kort tid efter udkom i to dele (1679 og 1683) hendes bog om larver: Der Raupen wunderbare Verwandlung und sonderbare Blumennahrung (Larvens mirakul\xc3\xb8se forvandling og specielle blomsterlevevis), som indeholdt resultaterne af hendes mange\xc3\xa5rige betragtninger. Heri findes ogs\xc3\xa5 det kompositionsprincip, som hun anvendte i sine senere arbejder: P\xc3\xa5 hver planche blev insekternes udviklingsstadier vist i forbindelse med de planter, som tjente dem til n\xc3\xa6ring. Da aftrykkene var i lille oktav-format og ikke p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rsteklasses papir, er kun f\xc3\xa5 farvelagte eksemplarer overleveret \xe2\x80\x93 og derfor opn\xc3\xa5ede v\xc3\xa6rket ikke samme udstr\xc3\xa5ling som den senere bog om insekterne i Surinam._NEWLINE_I lang tid blev "larvebogen" af andre kun set som et bidrag til entomologien. I virkeligheden skulle den imidlertid ogs\xc3\xa5 tjene til and\xc3\xa6gtighed, hvilket allerede fremg\xc3\xa5r af forordet: "Jeg s\xc3\xb8ger desuden heri ikke min, men alene Guds \xc3\xa6re, for at prise Ham som skaber ogs\xc3\xa5 af disse allermindste og ringeste ormearter." Bogen er derved i samklang med den i N\xc3\xbcrnberg i denne tid udbredte tradition for naturfromhed og s\xc3\xb8gen efter Gud i selv de mest ubetydelige skabninger.\n_START_SECTION_\nHolland\n_START_PARAGRAPH_\nI 1685 besluttede Merian efter et tyve\xc3\xa5rigt \xc3\xa6gteskab og i en alder af 38 \xc3\xa5r at tage til slottet Walta-State ved Wieuwerd i det hollandske Friesland for ubestemt tid sammen med sin mor og de to d\xc3\xb8tre, der dengang var 17 og 7 \xc3\xa5r gamle. Hendes stedbroder Caspar havde allerede opholdt sig der fra 1677 og havde opfordret dem til det. Slottet tilh\xc3\xb8rte tre s\xc3\xb8stre til guvern\xc3\xb8ren over Surinam, Cornelis van Aerssen van Sommelsdijk, og de havde stillet det til r\xc3\xa5dighed som tilflugtssted for den urpietistiske sekt labadisterne. Koloniens omkring 350 personer f\xc3\xb8lte sig forpligtet p\xc3\xa5 urkristelige idealer, i mods\xc3\xa6tning til den naturfremmede ortodoksi i den almindelige kirke. Gruppen havde imidlertid under ledelse af pr\xc3\xa6dikanten Yvon (1646\xe2\x80\x931707) udviklet et f\xc3\xa6llesskab med strenghed, moralsk sn\xc3\xa6versynethed og n\xc3\xa6rmest til sv\xc3\xa6rmeri gr\xc3\xa6nsende overdrivelser, hvilket n\xc3\xa6ppe stemte overens med Merians v\xc3\xa6sen._NEWLINE_Hun indtog derfor ogs\xc3\xa5 en vis s\xc3\xa6rstilling i gruppen. Hun s\xc3\xb8rgede for omfattende kunstnerisk uddannelse af sine d\xc3\xb8tre, forbedrede sit eget kendskab til latin, begyndte efterh\xc3\xa5nden igen at male sommerfugle og blomster og studerede samlingen af eksotiske sommerfugle fra Surinam, der fandtes p\xc3\xa5 slottet Walta-State. Efter hendes mors d\xc3\xb8d - hendes stedbroder var allerede d\xc3\xb8d i 1686 \xe2\x80\x93 forlod hun labadistgruppen og bosatte sig i 1691 med sine d\xc3\xb8tre i Amsterdam. Der fremf\xc3\xb8res overvejende det synspunkt, at hun valgte det fler\xc3\xa5rige ophold p\xc3\xa5 slottet Waltha som en bevidst milep\xc3\xa6l for at l\xc3\xa6gge afstand til anstrengelserne under \xc3\xa5rene i N\xc3\xbcrnberg og for at opn\xc3\xa5 opl\xc3\xb8sning af sit \xc3\xa6gteskab._NEWLINE_Johann Andreas Graff havde bes\xc3\xb8gt hende i 1690 og berettede i et brev til Johann Jakob Sch\xc3\xbctz, hvad han havde erfaret. Han bekymrede sig f\xc3\xb8rst og fremmest om sine d\xc3\xb8tres velbefindende og beklagede, at hans hustru fors\xc3\xb8mte deres kunstneriske arbejde. \xc3\x86gteskabet blev opl\xc3\xb8st ved en beslutning fra N\xc3\xbcrnbergs byr\xc3\xa5d den 12. august 1692 p\xc3\xa5 beg\xc3\xa6ring af Graff, der \xc3\xb8nskede at indg\xc3\xa5 nyt \xc3\xa6gteskab._NEWLINE_I Amsterdam fandt hun talrige inspirationer til sine kunstneriske forehavender. Som anerkendt naturforskerske fik hun adgang til udstillinger af naturgenstande, til v\xc3\xa6kstshuse og orangerier i rige borgeres hjem, for eksempel hos samleren af tropiske planter, Agnes Block. Et bekendtskab med Caspar Commelin, lederen af Amsterdams botaniske have, viste sig s\xc3\xa6rlig v\xc3\xa6rdifuldt for hendes studier. Han skrev senere de videnskabelige bem\xc3\xa6rkninger til hendes store bog om insekterne i Surinam. Hun l\xc3\xa6ste intensivt alle de nyudkomne b\xc3\xb8ger fra hendes specialomr\xc3\xa5de, entomologien, og sammenlignede dem med sine egne unders\xc3\xb8gelsesresultater. Ud over dette malede hun stadig blomster- og fuglegengivelser for velhavende naturelskere og udvidede eksisterende plantebilleder med afbildninger af fluer, biller og sommerfugle, hvilket hendes d\xc3\xb8tre hjalp hende med. Kontakten til byens indflydelsesrige borgere kom hende til nytte, da hun skulle forberede sin planlagte rejse til Surinam.\n_START_SECTION_\nLivsv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Sibylla Merian er blandt de f\xc3\xb8rste forskere, der systematisk betragtede insekter og opdagede deres virkelige levevis. Hun kunne vise, at hver sommerfugleart som larve er afh\xc3\xa6ngig af n\xc3\xa6ringen fra f\xc3\xa5 planter og kun l\xc3\xa6gger sine \xc3\xa6g p\xc3\xa5 disse planter. Frem for alt var dyrenes forvandling i det store og hele ukendt. Sk\xc3\xb8nt enkelte l\xc3\xa6rde kendte til forvandling fra larver til voksne sommerfugle, kendte hverken den almindelige befolkning eller mange uddannede til forholdet. Merian bidrog afg\xc3\xb8rende til at \xc3\xa6ndre dette, ikke mindst fordi hendes bog Der Raupen wunderbare Verwandlung und sonderbare Blumennahrung (Larvens vidunderlige forvandling og s\xc3\xa6rlige blomsterern\xc3\xa6ring) udkom p\xc3\xa5 tysk. Af samme grund unddrog mange af datidens videnskabm\xc3\xa6nd hende deres anerkendelse, fordi de l\xc3\xa6rdes fagsprog var latin._NEWLINE_Us\xc3\xa6dvanligt var det ogs\xc3\xa5, at hun fortsatte sit arbejde i Sydamerika. Form\xc3\xa5let med rejser til kolonierne var s\xc3\xa6dvanligvis at sl\xc3\xa5 sig ned der for gennem udnyttelse af slaver om muligt hurtigt at blive rig, eller at s\xc3\xb8ge efter skatte som eventyrer. At rejse med forskningsform\xc3\xa5l var praktisk talt en ukendt foreteelse. Derfor blev Maria Sibylla Merians rejseplaner stort set ikke taget alvorligt, f\xc3\xb8r det lykkedes hende under forholdsvis vanskelige forhold i Surinams urskove at opdage en r\xc3\xa6kke hidtil ukendte dyr og planter, at studere og dokumentere deree udvikling og endelig senere at offentligg\xc3\xb8re sine forskningsresultater i Europa._NEWLINE_Bortset fra de videnskabelige resultater var det f\xc3\xb8rst og fremmes rejsens ydre omst\xc3\xa6ndigheder, der gav anledning til opsigt. At en kvinde i tiden omkring \xc3\xa5r 1700, uden mandlig beskyttelse og kun ledsaget af sin datter, tilbragte uger p\xc3\xa5 et handelsskib for derefter i to lange \xc3\xa5r dag og nat i f\xc3\xb8lgeskab med nogle indianere i det fugtigvarme klima i den \xc3\xa6kvatoriale urskov at gennemf\xc3\xb8re sit videnskabelige arbejde \xe2\x80\x93 alene denne pr\xc3\xa6station skaffede hende ber\xc3\xb8mmelse og respekt i Europa. Talrige biografier og et dusin romaner udkom om Maria Sibylla Merians liv, mens hendes videnskabelige opdagelser, sk\xc3\xb8nt de p\xc3\xa5 den tid var meget respekterede og er historisk betydningsfulde, snart blev overhalet af naturvidenskabernes fremskridt._NEWLINE_Hendes kunstneriske arbejde blev allerede anerkendt af hendes samtidige. I den tid, der efterh\xc3\xa5nden gik forsvandt de f\xc3\xa5 bind af f\xc3\xb8rsteudgaven hurtigt ind i universitetsbiblioteker eller k\xc3\xb8btes af enkelte l\xc3\xa6rde og samlere. Ganske vist fors\xc3\xb8gte flere forl\xc3\xa6ggere at udnytte Maria Sibylla Merians popularitet kommercielt ved at genoptrykke Metamorphosis, men disse udgaver n\xc3\xa5ede ikke samme h\xc3\xb8je niveau som hendes egne udgivne b\xc3\xb8ger. F\xc3\xb8rst i det 20. \xc3\xa5rhundrede opstod der igen en udbredt interesse for hendes tegnede og kolorerede blade. I mellemtiden var det blevet muligt at genudgive f\xc3\xb8rsteudgaven i stort format og i st\xc3\xb8rre oplag ved hj\xc3\xa6lp af h\xc3\xb8jtudviklet reproduktions- og trykketeknik._NEWLINE_Den vigtigste del af hendes sommerfuglesamling endte efter omveje i en privat samling hos bankieren Johann Christian Gerning (1745\xe2\x80\x931802) og dennes s\xc3\xb8n Johann Isaak von Gerning (1767\xe2\x80\x931837) i Frankfurt am Main, p\xc3\xa5 grundlag af hvilken samling Naturhistorische Museum Wiesbaden senere blev grundlagt. De endnu godt bevarede eksemplarer fra Merians samling tjener stadig som referencemateriale for museets videnskabsm\xc3\xa6nd.\n_START_SECTION_\nPengeseddel og frim\xc3\xa6rke\n_START_PARAGRAPH_\nMod slutningen af det 20. \xc3\xa5rhundrede blev Maria Sibylla Merians arbejder atter offentligt v\xc3\xa6rdsat og p\xc3\xa5sk\xc3\xb8nnet. Hendes portr\xc3\xa6t var oprindelig planlagt at skulle pr\xc3\xa6ge den nye 100-DM-pengeseddel i 1990. Imidlertid var kun en kunstnerisk utilfredsstillende radering af Johann Rudolf Schellenberg til r\xc3\xa5dighed, fordi der fremkom tvivl om autenticiteten af det oprindelige forl\xc3\xa6g. Bundesbank foranstaltede derfor en konkurrence om at skabe et nyt trykforl\xc3\xa6g i h\xc3\xb8j kvalitet ud fra denne radering, som senere kunne danne grundlag for portr\xc3\xa6ttet p\xc3\xa5 pengesedlen. Da 100-DM-sedlen skulle udkomme som en af de f\xc3\xb8rste, bet\xc3\xb8d disse vanskeligheder, at personerne blev ombyttet, s\xc3\xa5 Merians portr\xc3\xa6t i stedet kom til at pryde 500-DM-sedlen. Sedlens bagside viste Merians afbildning af m\xc3\xa6lkeb\xc3\xb8tte med larve og imago af hede-penselspinder. Afbildningerne bibeholdtes, indtil Tyskland overgik til Euro-m\xc3\xb8ntfoden.\n_START_SECTION_\nNavnemoder\n_START_PARAGRAPH_\nDer er talrige skoler opkaldt efter hende, og b\xc3\xa5de i Dresden og Frankfurt findes en Merianplatz efter hendes navn._NEWLINE_Et mellemstort forskningsskib til unders\xc3\xb8gelser i omr\xc3\xa5det omkring den arktiske isrand, hjemh\xc3\xb8rende ved Leibniz-instituttet for \xc3\x98sters\xc3\xb8forskning i Warnem\xc3\xbcnde, b\xc3\xa6rer siden 26. juli 2005 navnet Maria S. Merian. Skibet blev den 9. februar 2006 overgivet til instituttet ud for Warnem\xc3\xbcnde og indsat i tjeneste._NEWLINE_P\xc3\xa5 Venus er et krater med en diameter p\xc3\xa5 22\xc2\xa0km opkaldt efter hende._NEWLINE_Akademische Damenverbindung Meriana, der blev grundlagt i Frankfurt am Main i 2007, har valgt sit navn som udtryk for agtelse for hende.\n_START_SECTION_\nMaria Sibylla Merian-prisen\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1993 udm\xc3\xa6rker det hessische ministerium for videnskab og kunst hvert \xc3\xa5r to unge kvindelige kunstnere med Maria Sibylla Merian-prisen. Form\xc3\xa5let er at give en s\xc3\xa6rlig st\xc3\xb8tte til kvindelige kunstnere, idet disse stadig har en forholdvis ufordelagtig position. Endvidere er det fastsat, at prisen skal deles s\xc3\xa5ledes, at halvdelen skal gives til et kvindeligt kunsterisk talent og halvdelen til en ung naturforsker.\n_START_SECTION_\nMaria Sibylla Merian-selskabet\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Sibylla Merian-selskabet blev grundlagt i Amsterdam i maj 2014. Det er en interdisciplin\xc3\xa6r forening, der st\xc3\xa5r \xc3\xa5ben for enhver, og som helliger sig videre unders\xc3\xb8gelse af Merians liv og livsv\xc3\xa6rk. I 2017 arrangerer selskabet et symposium i anledning af 300-\xc3\xa5ret for hendes d\xc3\xb8d. Selskabets hjemmeside indeholder blandt andet essays og videnskabelig litteratur (herunder fra de to symposier afholdt i 2014 og 2015) foruden billeder, dokumenter og breve fra M. S. Merian.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6rker\n_START_PARAGRAPH_\nI samlingerne p\xc3\xa5 Rosenborg Slot findes en st\xc3\xb8rre samling af Merians blomster- og insekttegninger, som er fra f\xc3\xb8r 1696 og som sandsynligvis stammer fra hendes f\xc3\xb8rste bog om haveblomster.'