b'\n_START_ARTICLE_\nTyrkiet\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiets navn T\xc3\xbcrkiye p\xc3\xa5 tyrkisk kan opdeles i to ord: T\xc3\xbcrk, der betyder "st\xc3\xa6rk" p\xc3\xa5 oldtyrkisk og normalt bruges om Tyrkiets beboere eller et medlem af det tyrkiske folk, en senere form af "Tu\xe2\x80\x93kin", et navn givet af kineserne til folket, der boede syd for Altajbjergene i Centralasien s\xc3\xa5 tidligt som 177 f.Kr.; og det abstrakte suffix "-iye" (afledt af det arabiske suffix "iyya", men ogs\xc3\xa5 k\xc3\xa6det sammen med det middelalderlatinske suffix "-ia" og "Turchia" og det middelaldergr\xc3\xa6ske suffix \xe2\x80\x93\xce\xaf\xce\xb1 i \xce\xa4\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x81\xce\xba\xce\xaf\xce\xb1), der betyder "ejer" eller "relateret til". Den f\xc3\xb8rste registrerede brug af begrebet "T\xc3\xbcrk" eller "T\xc3\xbcr\xc3\xbck" som et autonym er i de centralasiatiske G\xc3\xb6kt\xc3\xbcrkeres (Himmeltyrkere) Orkhoninskriptioner (omkring det 8. \xc3\xa5rhundrede).\n_START_SECTION_\nAntikken\n_START_PARAGRAPH_\nDen anatolske halv\xc3\xb8 (ogs\xc3\xa5 kaldet Lilleasien), som omfatter det meste af det moderne Tyrkiet, er et af de omr\xc3\xa5der i verden, hvor der l\xc3\xa6ngst har v\xc3\xa6ret vedvarende beboelse. Det skyldes beliggenheden ved overgangen mellem Asien og Europa. De tidligste neolitiske bos\xc3\xa6ttelser som \xc3\x87atalh\xc3\xb6y\xc3\xbck (keramisk stenalder), \xc3\x87ay\xc3\xb6n\xc3\xbc (fra f\xc3\xb8r-keramisk stenalder A til keramisk stenalder), Nevali Cori (f\xc3\xb8r-keramisk stenalder B), Hacilar (keramisk stenalder), G\xc3\xb6bekli Tepe (f\xc3\xb8r-keramisk stenalder A) og Mersin anses for at h\xc3\xb8re til verdens tidligste bebyggelser Opf\xc3\xb8relsen af Troja begyndte i yngre stenalder og fortsatte ind i jernalderen. Gennem den overleverede historie har de anatolske folk talt indoeurop\xc3\xa6iske, semitiske og sydkaukasiske sprog foruden mange sprog, hvis tilh\xc3\xb8rsforhold er usikker. Med udgangspunkt i, hvor gamle de indoeurop\xc3\xa6iske sprog hittittisk og luvisk er, har nogle sprogforskere foresl\xc3\xa5et Anatolien som det hypotetiske centrum, hvorfra de indoeurop\xc3\xa6iske sprog er udg\xc3\xa5et._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste store rige i omr\xc3\xa5det var hittitterriget fra det 18. til det 13. \xc3\xa5rhundrede f.Kr. Derefter fik frygerne, som var et andet indoeurop\xc3\xa6isk folk magten. Deres kongerige blev \xc3\xb8delagt af kimmererne i det 7. \xc3\xa5rhundrede f.Kr. De m\xc3\xa6gtigste af de stater, som fulgte frygerne, var Lydien, Karien og Lykien. Lydierne og lykierne talte sprog, som grundl\xc3\xa6ggende var indoeurop\xc3\xa6iske, men begge sprog havde optaget andre elementer i sig forud for de hittittiske og hellenske perioder._NEWLINE_Fra omkring 1200 f.Kr var Anatoliens vestkyst  befolket af \xc3\xa6olske og ioniske gr\xc3\xa6kere. Hele omr\xc3\xa5det erobredes i det 5. og 6. \xc3\xa5rhundrede af det persiske Ach\xc3\xa6menide-dynasti og blev senere vundet af Alexander den Store i 334 f.Kr. Anatolien opdeltes derp\xc3\xa5 i et antal sm\xc3\xa5 konged\xc3\xb8mmer (herunder Bithynien, Kappadokien, Pergamon og Pontus), som alle ved midten af f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rhundrede e.Kr. var blevet underlagt Romerriget. I 324 valgte den romerske kejser Konstantin den Store Byzans som imperiets nye hovedstad og omd\xc3\xb8bte den til Nye Rom (der senere blev til Konstantinopel og nutidens Istanbul). Efter det Vestromerske riges fald blev byen hovedstad i det \xc3\x98stromerske Kejserd\xc3\xb8mme.\n_START_SECTION_\nTyrkerne og det Osmanniske Rige\n_START_PARAGRAPH_\nHuset Selcuk var en gren af K\xc4\xb1n\xc4\xb1k Oghuz-tyrkerne, som i det 9. \xc3\xa5rhundrede boede i udkanten af muslimske verden nord for det Kaspiske Hav og Arals\xc3\xb8en i Yabghu-khand\xc3\xb8mmet i Oghuz-konf\xc3\xb8derationen. I det 10. \xc3\xa5rhundrede begyndte seljukkerne at vandre bort fra deres gamle hjemland mod det \xc3\xb8stlige Anatolien, som efter slaget ved Manzikert (Malazgirt) i 1071 efterh\xc3\xa5nden blev Oghuz-stammernes nye hjemland. Seljukkernes sejr medf\xc3\xb8rte etableringen af det anatolske seljuk-sultanat, som udviklede sig til en selvst\xc3\xa6ndig gren af det st\xc3\xb8rre Seljuk-imperium, der d\xc3\xa6kkede dele af Centralasien, Iran, Anatolien og Sydvestasien._NEWLINE_I 1243 blev Seljuk-h\xc3\xa6rene sl\xc3\xa5et af mongolerne, og imperiets magt smuldrede langsomt. I dets sted udviklede et af de tyrkiske fyrsted\xc3\xb8mmer styret af Osman 1. sig til det Osmanniske rige og udfyldte det tomrum, som seljukkernes og \xc3\xb8stromernes sammenbrud havde efterladt._NEWLINE_Det osmanniske imperium havde kulturelle forbindelser til b\xc3\xa5de den \xc3\xb8stlige og vestlige verden i l\xc3\xb8bet af sin 623-\xc3\xa5rige historie. I det 16. og 17. \xc3\xa5rhundrede var det et af verdens politiske magtcentre, som ofte st\xc3\xb8dte sammen med det Tysk-romerske rige i sin stadige fremtr\xc3\xa6ngen p\xc3\xa5 landjorden mod Centraleuropa gennem Balkan og den sydlige del af den polsk-litauiske realunion, og sin kontrol af Middelhavet i samarbejde med styrker fra Habsburg i Spanien, Republikken Venedig og johanitterne. Desuden var dets fl\xc3\xa5de ofte involveret i kamp mod portugisiske fl\xc3\xa5der i det Indiske Ocean for at forsvare imperiets monopol p\xc3\xa5 de gamle maritime handelsruter mellem \xc3\x98stasien og Vesteuropa, som havde oplevet stadig nedgang siden opdagelsen af Kap Det Gode H\xc3\xa5b i 1488. _NEWLINE_Efter mange \xc3\xa5rs tilbagegang tr\xc3\xa5dte det osmanniske imperium i 1914 ind i f\xc3\xb8rste verdenskrig som f\xc3\xb8lge af den tysk-osmanniske alliance og blev besejret. Efter krigen s\xc3\xb8gte de sejrende allierede magter at opdele imperiet ved S\xc3\xa8vres-traktaten.\n_START_SECTION_\nDen tyrkiske republik\n_START_PARAGRAPH_\nDe allieredes bes\xc3\xa6ttelse af Istanbul og \xc4\xb0zmir efter f\xc3\xb8rste verdenskrig f\xc3\xb8rte til oprettelsen af den tyrkiske nationalbev\xc3\xa6gelse. Under ledelse af Mustafa Kemal Pasha, en milit\xc3\xa6rchef, som havde udm\xc3\xa6rket sig under slaget ved Gallipoli, indledtes den tyrkiske uafh\xc3\xa6ngighedskrig med det m\xc3\xa5l at omg\xc3\xb8re bestemmelserne i S\xc3\xa8vres-traktaten. Den 18 september 1922 var bes\xc3\xa6ttelsesh\xc3\xa6rene drevet tilbage, og den nye tyrkiske stat oprettedes. Den 1. november afskaffede det nydannede parlament formelt sultanatet og afsluttede dermed 623 \xc3\xa5rs osmannisk styre. Lausanne-traktaten fra 24. juli 1923 f\xc3\xb8rte til international anerkendelse af den nydannede "tyrkiske republik" som efterf\xc3\xb8lger for det osmanniske rige, og republikken proklameredes officielt den 29. oktober 1923 i landets nye hovedstad, Ankara._NEWLINE_Mustafa Kemal blev republikkens f\xc3\xb8rste pr\xc3\xa6sident og gennemf\xc3\xb8rte som s\xc3\xa5dan mange gennemgribende reformer med det form\xc3\xa5l at grundl\xc3\xa6gge en ny verdslig republik p\xc3\xa5 resterne af den osmanniske fortid. I henhold til loven om efternavne gav det tyrkiske parlament i 1934 Mustafa Kemal det h\xc3\xa6drende navn "Atat\xc3\xbcrk" (tyrkernes fader)._NEWLINE_Tyrkiet tr\xc3\xa5dte ind i anden verdenskrig p\xc3\xa5 de allieredes side den 23. februar 1945 som en ceremoniel gestus og blev medlem af de Forenede Nationer i 1945. Gr\xc3\xa6kenlands vanskeligheder med at nedk\xc3\xa6mpe en kommunistisk opstand f\xc3\xb8rte sammen med krav fra Sovjetunionen om milit\xc3\xa6rbaser i de tyrkiske str\xc3\xa6der til, at USA fremsatte Truman-doktrinen i 1947. Den fremlagde Amerikas hensigt om at garantere Tyrkiet og Gr\xc3\xa6kenlands sikkerhed og resulterede i omfattende milit\xc3\xa6r og \xc3\xb8konomisk hj\xc3\xa6lp fra USA._NEWLINE_Efter at have deltaget i Koreakrigen som en del af FN-styrken tr\xc3\xa5dte Tyrkiet ind i NATO i 1952 og blev et bolv\xc3\xa6rk mod sovjetisk fremtr\xc3\xa6ngen i Middelhavsomr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 Cypern f\xc3\xb8rte et ti\xc3\xa5r med omfattende voldshandlinger og det gr\xc3\xa6ske milit\xc3\xa6rkup i juli 1974, som v\xc3\xa6ltede pr\xc3\xa6sidenten, \xc3\xa6rkebiskop Makarios, og indsatte Nikos Sampson som diktator, til en tyrkisk milit\xc3\xa6r indgriben i 1974. Ni \xc3\xa5r senere oprettedes Den Tyrkiske Republik Nordcypern (TRNC), som imidlertid kun er anerkendt af Tyrkiet._NEWLINE_Indtil 1945 havde Tyrkiet etpartistyre, og i de f\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5r med flere partier var der ofte store interne sp\xc3\xa6ndinger. Is\xc3\xa6r i 1960\'erne og i 1980\'erne var der politisk ustablilitet, som f\xc3\xb8rte til et antal milit\xc3\xa6rkup, i i 1960, i1971, i 1980 og i 1997. Liberaliseringen af den tyrkiske \xc3\xb8konomi, som begyndte i 1980\'erne \xc3\xa6ndrede landets politiske landskab og gav skiftende perioder med h\xc3\xb8j v\xc3\xa6kst afl\xc3\xb8st af \xc3\xb8konomiske kriser.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet er et parlamentarisk repr\xc3\xa6sentativt demokrati. Siden grundl\xc3\xa6ggelsen af republikken i 1923 har Tyrkiet udviklet en st\xc3\xa6rk tradition for sekularisme. Tyrkiets forfatning s\xc3\xa6tter de juridiske rammer for landet. Den udstikker hovedprincipperne for regeringen og etablerer Tyrkiet som en centraliseret enhedsstat._NEWLINE_Statsoverhovedet er Pr\xc3\xa6sidenten for Republikken, hvis rolle stort set kun er ceremoniel. Desuden skal pr\xc3\xa6sidenten if\xc3\xb8lge forfatningen v\xc3\xa6re upartisk dvs. uafh\xc3\xa6ngig og ikke-medlem af et politisk parti, da pr\xc3\xa6sidenten skal repr\xc3\xa6sentere selve staten og dens essens, og ikke v\xc3\xa6re et udtryk for et bestemt ideologisk st\xc3\xa5sted eller en bestem politisk retning. Pr\xc3\xa6sidenten v\xc3\xa6lges for fem \xc3\xa5r eller syv \xc3\xa5r (dette er stadig til dels uklart, men diskuteres og behandles p.t. i Tyrkiet), pr\xc3\xa6sidenten v\xc3\xa6lges af parlamentet ved direkte valg og kandidaten kan i princippet v\xc3\xa6re hvilken som helst person. Den forrige pr\xc3\xa6sident, Ahmet Necdet Sezer, blev valgt 16. maj 2000 efter at have v\xc3\xa6ret pr\xc3\xa6sident for forfatningsdomstolen i Tyrkiet. Han blev fulgt 28. august 2007 af Abdullah G\xc3\xbcl, som er tidligere udenrigsminister og medlem af regeringspartiet AKP, som han var med til at stifte. Den ud\xc3\xb8vende magt varetages af premierministeren og Tyrkiets ministerr\xc3\xa5d, der udg\xc3\xb8r regeringen, mens den lovgivende magt ligger hos det et-kamrede parlament, Tyrkiets nationalforsamling. Den d\xc3\xb8mmende magt er uafh\xc3\xa6ngig af den ud\xc3\xb8vende og den lovgivende, og forfatningsdomstolen har ansvaret for at s\xc3\xb8rge for, at landets love og dekreter er i overensstemmelse med forfatningen. Tyrkiets statsr\xc3\xa5d er den sidste udvej for administrative sager, mens Tyrkiets h\xc3\xb8jesteret er sidste instans i alle andre tilf\xc3\xa6lde._NEWLINE_Premierministeren v\xc3\xa6lges af parlamentet ved afstemning om tillid til hans regering, og han er normalt leder af det parti, der har flest stemmer i parlamentet. Den nuv\xc3\xa6rende premierminister er den tidligere borgmester for \xc4\xb0stanbul, Recep Tayyip Erdo\xc4\x9fan, hvis konservative AKP-parti vandt absolut flertal af parlamentss\xc3\xa6derne ved valget i 2002, der blev udskrevet i efterd\xc3\xb8nningerne af den \xc3\xb8konomiske krise i 2001, og hvor 79\xc2\xa0% af de stemmeberettigede stemte. Ved valget i 2007 vandt AKP 46,6\xc2\xa0% af stemmer og kunne forsvare sin majoritet i parlamentet. Hverken premierministeren eller ministrene beh\xc3\xb8ver at v\xc3\xa6re medlemmer af parlamentet, men i de fleste tilf\xc3\xa6lde er de (en notabel undtagelse var Kemal Dervi\xc5\x9f, viceminister med ansvar for \xc3\xb8konomi, efter den finansielle krise i 2001; han er nu pr\xc3\xa6sident for FNs Udviklingsprogram)._NEWLINE_Der har v\xc3\xa6ret almindelig stemmeret for begge k\xc3\xb8n i Tyrkiet siden 1933, og alle tyrkiske statsborgere der er fyldt 18 \xc3\xa5r har stemmeret. Pr. 2004 var der 50 registrerede politiske partier i landet, hvis ideologier str\xc3\xa6kker sig fra det yderste venstre til det yderste h\xc3\xb8jre. Forfatningsdomstolen kan fratage statstilskuddet til politiske partier, der d\xc3\xb8mmes anti-sekul\xc3\xa6re eller separatistiske \xe2\x80\x93 eller den kan forbyde partiet._NEWLINE_Der er 550 medlemmer af parlamentet, og de er valgt for en fir\xc3\xa5rig periode ved et forholdstalsvalg med partilister fra 85 valgdistrikter, der repr\xc3\xa6senterer de 81 administrative provinser (\xc4\xb0stanbul er delt i tre valgdistrikter, mens Ankara og \xc4\xb0zmir er delt i to p\xc3\xa5 grund af deres store befolkninger). For at undg\xc3\xa5 et ikke-beslutningsdygtigt parlament og en overdreven politisk fragmentering, er det kun partier, der vinder over 10\xc2\xa0% af stemmer ved et valg, der kan komme i parlamentet. Som et resultat af denne regel, kom der i 2007 tre partier ind i parlamentet (to i 2002). P\xc3\xa5 grund af et system af alliancer og uafh\xc3\xa6ngige kandidaturer er der dog reelt repr\xc3\xa6senteret syv partier i parlamentet. Uafh\xc3\xa6ngige kandidater kan godt stille op, de skal dog vinde 10\xc2\xa0% af stemmerne i deres valgkreds for at opn\xc3\xa5 indvalg.\n_START_SECTION_\nUdenrigspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet er en stiftende medlem af FN (1945), OECD (1961), OIC (1969), OSCE (1973), ECO (1985), BSEC (1992) og G20 (1999). 17. oktober 2008 modtog Tyrkiet stemmer fra 151 lande og blev valgt ind som et ikke-permanent medlem af FN\'s sikkerhedsr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 vegne af WEOG-gruppen, sammen med \xc3\x98strig, der modtog 132 stemmer. Tyrkiets medlemskab af r\xc3\xa5det begyndte 1. januar 2009. Tyrkiet har tidligere v\xc3\xa6ret medlem af FN\'s sikkerhedsr\xc3\xa5d i 1951-1952, 1954-1955 og 1961._NEWLINE_P\xc3\xa5 linje med sin traditionelle vestlige orientering har forbindelsen med Europa altid v\xc3\xa6ret en central del af Tyrkiets udenrigspolitik. Tyrkiet blev et stiftende medlem af Europar\xc3\xa5det i 1949, anmodede om associeret medlemskab af EEC (forg\xc3\xa6nger for EU) i 1959 og blev et associeret medlem i 1963. Efter \xc3\xa5rtiers politiske forhandlinger anmodede Tyrkiet om fuldt medlemskab i EEC i 1987, blev associeret medlem af Vestunionen i 1992, opn\xc3\xa5ede en toldunion med EU i 1995 og har officielt p\xc3\xa5begyndt formelle forhandlinger om fuldt medlemskab i EU 3. oktober 2005. Den generelle opfattelse er, at indlemmelsesprocessen vil tage mindst 15 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 grund af Tyrkiets st\xc3\xb8rrelse og stor uenighed p\xc3\xa5 visse omr\xc3\xa5der. Blandt disse uenigheder kan n\xc3\xa6vnes tvisten med EU-medlemmet Republikken Cypern omkring Tyrkiets milit\xc3\xa6re intervention i 1974 for at forhindre \xc3\xb8ens annektering til Gr\xc3\xa6kenland. Siden da har Tyrkiet ikke anerkendt den essentielt gr\xc3\xa6sk-cypriotiske Republikken Cypern som den eneste autoritet p\xc3\xa5 landet, men st\xc3\xb8tter i stedet det tyrkisk-cypriotiske samfund i form af de facto-republikken Den Tyrkiske Republik Nordcypern._NEWLINE_Det andet definerende aspekt af Tyrkiets udenrigsforhold har v\xc3\xa6ret landets b\xc3\xa5nd med USA. Baseret p\xc3\xa5 den f\xc3\xa6lles trussel fra Sovjetunionen gik Tyrkiet ind i NATO i 1952 for at sikre t\xc3\xa6tte bilaterale relationer med Washington under Den Kolde Krig. I tiden efter Den Kolde Krig er Tyrkiets geostrategiske vigtighed skiftet til n\xc3\xa6rheden til Mellem\xc3\xb8sten, Kaukasus og Balkan. Ud over at have en vigtig NATO-luftbase n\xc3\xa6r Syrien og Irak, som USA bruger til operationer i omr\xc3\xa5det, har Tyrkiets status som et sekul\xc3\xa6rt demokrati og positive relationer med Israel gjort Ankara til en vigtig allieret for Washington. Til geng\xc3\xa6ld har Tyrkiet nydt godt af USA\'s politiske, \xc3\xb8konomiske og diplomatiske st\xc3\xb8tte, blandt andet i n\xc3\xb8glesituationer som landets bud for medlemskab i EU._NEWLINE_Siden de sene 1980\'ere er Tyrkiet i stigende grad begyndt at samarbejde med de f\xc3\xb8rende \xc3\xb8konomier i \xc3\x98stasien, specielt Japan og Sydkorea, om en lang r\xc3\xa6kke industrisektorer; lige fra samarbejdet om produktionen af biler og andet transportudstyr, som h\xc3\xb8jhastighedstogs\xc3\xa6t, til elektroniske varer, husholdsapparater, byggematerialer og milit\xc3\xa6rudstyr._NEWLINE_De tyrkiske staters uafh\xc3\xa6ngighed fra Sovjetunionen, med hvilke Tyrkiet deler en f\xc3\xa6lles kulturel og lingvistisk arv, tillod Tyrkiet at udvide sine \xc3\xb8konomiske og politiske relationer dybt ind i Centralasien. Det mest i\xc3\xb8jnefaldende af disse forhold f\xc3\xb8rte til opf\xc3\xb8relsen af en flere milliarder dollars dyr olie- og gasr\xc3\xb8rledning fra Baku i Aserbajdsjan til Ceyhans havn i Tyrkiet. Baku-Tbilisi-Ceyhan-olier\xc3\xb8rledningen, som den kaldes, har v\xc3\xa6ret en del af Tyrkiets udenrigsstrategi, der g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5 at blive energileverand\xc3\xb8r til Vesten. Dog er Tyrkiets gr\xc3\xa6nse mod Armenien, en stat i Kaukasus, lukket som f\xc3\xb8lge af landets bes\xc3\xa6ttelse af Azeri-territoriet under Nagorno-Karabakh-krigen. Relationerne med Armenien er blevet yderligere anstrengt af kontroversen omkring af tvangsdeportationerne og de f\xc3\xb8lgende d\xc3\xb8dsfald af hundredetusinder af armenere i det Osmanniske Riges sidste dage \xe2\x80\x93 en begivenhed der af flere lande og historikere kaldes det armenske folkemord. Tyrkiet afviser begrebet folkemord og argumenterer i stedet for, at d\xc3\xb8dsfaldene var resultater af sygdom, sult og stammekonflikter.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiets milit\xc3\xa6r best\xc3\xa5r af h\xc3\xa6ren, fl\xc3\xa5den og luftv\xc3\xa5benet. Gendarmeriet og kystvagten opererer som dele af indenrigsministeriet i fredstid, selvom de er underordnet henholdsvis h\xc3\xa6r- og fl\xc3\xa5dekommandoen i krigstid, i hvilken de b\xc3\xa5de har politi- og milit\xc3\xa6rfunktioner._NEWLINE_Tyrkiets milit\xc3\xa6r er den n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rste st\xc3\xa5ende v\xc3\xa6bnede styrke i NATO, n\xc3\xa6st efter USA\'s milit\xc3\xa6r, med sammenlagt 1.043.550 personer i uniform i sine fem grene. Enhver egnet mandlig tyrkisk statsborger, der ikke p\xc3\xa5 andre m\xc3\xa5der er forhindret, skal tjene i milit\xc3\xa6ret i perioder varierende fra tre uger til femten m\xc3\xa5neder, afh\xc3\xa6ngig af uddannelse og jobplacering. Tyrkiet accepterer ikke modstand af samvittighedsm\xc3\xa6ssige \xc3\xa5rsager, og tilbyder ikke et civilt alternativ til milit\xc3\xa6rtjeneste._NEWLINE_I 1998 annoncerede Tyrkiet et moderniseringsprogram til en v\xc3\xa6rdi af 160 milliarder dollars over en tyve\xc3\xa5rig periode fordelt over forskellige projekter som kampvogne, jagerfly, helikoptere, ub\xc3\xa5de, krigsskibe og stormgev\xc3\xa6rer. Tyrkiet er ogs\xc3\xa5 en niveau 3-bidragsyder til Joint Strike Fighter (JSF)-programmet, hvormed de har mulighed for at udvikle og ud\xc3\xb8ve indflydelse p\xc3\xa5 skabelsen af den n\xc3\xa6ste generation af jagerfly._NEWLINE_Tyrkiet har haft styrker i internationale missioner under FN og NATO siden 1950, blandt andet fredsbevarende missioner i Somalia og det tidligere Jugoslavien, ligesom man gav st\xc3\xb8tte til koalitionsstyrkerne i Golfkrigen. Tyrkiet har 36.000 soldater i Den Tyrkiske Republik Nordcypern og har udsendte tropper i Afghanistan som en del af USA\'s stabiliseringsstyrke og den FN-autoriserede, NATO-ledte ISAF-styrke siden 2001. I 2006 udsendte den tyrkiske regering en fredsbevarende styrke best\xc3\xa5ende af patruljeb\xc3\xa5de og omkring 700 soldater som en del af den udvidede United Nations Interim Force in Lebanon (UNIFIL)-styrke i efterd\xc3\xb8nningerne af Libanonkrigen 2006._NEWLINE_Chefen for den tyrkiske generalstab udn\xc3\xa6vnes af pr\xc3\xa6sidenten og er ansvarlig over for premierministeren. Ministerr\xc3\xa5det er ansvarligt over for parlamentet i nationale sikkerhedssp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l og den tilsvarende forberedelse af forsvar af landet. Dog er det kun parlamentet, der kan erkl\xc3\xa6re krig og udsende de v\xc3\xa6bnede styrker til andre lande, eller tillade udenlandske styrker at v\xc3\xa6re udstationeret i Tyrkiet. Den faktiske leder af de v\xc3\xa6bnede styrker er Chefen for Generalstaben General \xc4\xb0lker Ba\xc5\x9fbu\xc4\x9f, der efterfulgte General Ya\xc5\x9far B\xc3\xbcy\xc3\xbckan\xc4\xb1t 30. august 2008._NEWLINE_Med licens fra USA kan Tyrkiet ogs\xc3\xa5 producere Amerikanske f-16 jagerfly. TAI har i alt bygget 278 f-16 jagerfly, men 46 af dem er blevet solgt til Egypten i \xc3\xa5r 1999. Efter JSF programmet er fuldf\xc3\xb8rt, kan Tyrkiet selv producere Lockeed Martins F-35 Lighting II jagerfly. _NEWLINE_I mere end 40 \xc3\xa5r under den kolde krig har Tyskland, Belgien, Holland og Tyrkiet v\xc3\xa6ret i besiddelse af Amerikanske atomv\xc3\xa5ben._NEWLINE_Der ligger omkring 90 Amerikanske atombomber i Incirlik flyvestation (Sydtyrkiet), ca. 40 ud af de 90 atomv\xc3\xa5ben har USA givet styringen til Tyrkiet. Men dette er ikke officielt endnu .\n_START_SECTION_\nAdministrativ inddeling\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiets hovedstad er Ankara, og landets administration er inddelt i 81 provinser. Provinserne indg\xc3\xa5r i syv regioner, der benyttes til folket\xc3\xa6llinger, men ellers ikke repr\xc3\xa6senterer en administrativ struktur. Hver provins er underinddelt i distrikter, som der i alt findes 923 af._NEWLINE_Provinserne b\xc3\xa6rer normalt det samme navn som deres provinshovedst\xc3\xa6der, ogs\xc3\xa5 kaldet centraldistriktet. Undtagelser fra dette er provinserne Hatay (hovedstad: Antakya, Kocaeli (hovedstad: \xc4\xb0zmit) og Sakarya (hovedstad: Adapazar\xc4\xb1). Provinserne med de st\xc3\xb8rste befolkninger er \xc4\xb0stanbul (12 millioner), Ankara (4,4 millioner), \xc4\xb0zmir (3,7 millioner), Bursa (2,4 millioner), Adana (2,0 millioner) og Konya (1,9 millioner)._NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste by er den pr\xc3\xa6-republikanske hovedstad Istanbul, der er landets finansielle, \xc3\xb8konomiske og kulturelle centrum. Blandt andre vigtige byer kan n\xc3\xa6vnes \xc4\xb0zmir, Bursa, Adana, Trabzon, Malatya, Gaziantep, Erzurum, Kayseri, Kocaeli, Konya, Mersin, Eski\xc5\x9fehir, Diyarbak\xc4\xb1r, Antalya og Samsun. Det er ansl\xc3\xa5et at 70,5\xc2\xa0% af Tyrkiets befolkning bor i bycentre. I alt findes der 18 provinser med befolkninger p\xc3\xa5 over 1 million, mens 21 provinser har befolkninger mellem en million og 500.000 indbyggere. Kun to provinser har befolkninger p\xc3\xa5 under 100.000.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet er et transkontinentalt eurasisk land. Det asiatiske Tyrkiet (der i store tr\xc3\xa6k udg\xc3\xb8res af Anatolien), der omfatter 97% af landet, er delt fra det europ\xc3\xa6iske Tyrkiet af Bosporus, Marmarahavet og Dardanellerne (der tilsammen udg\xc3\xb8r en vandforbindelse mellem Sortehavet og Middelhavet). Det europ\xc3\xa6iske Tyrkiet (det \xc3\xb8stlige Thrakien eller Rumelien p\xc3\xa5 Balkanhalv\xc3\xb8en) udg\xc3\xb8r 3\xc2\xa0% af landet. _NEWLINE_Tyrkiets territorium er mere end 1600 km langt og 800 km bredt med en n\xc3\xa6rmest rektangul\xc3\xa6r form. Tyrkiets omr\xc3\xa5de, inklusiv s\xc3\xb8er, udg\xc3\xb8r 783.562 kvadratkilometer, af hvilke 755.688 kvadratkilometer ligger i Sydvestasien og 23.764 kvadratkilometer ligger i Europa. Tyrkiets omr\xc3\xa5de g\xc3\xb8r det til verdens 37. st\xc3\xb8rste land, og er omtrent samme st\xc3\xb8rrelse som det europ\xc3\xa6iske Frankrig og det Forenede Kongerige lagt sammen. Tyrkiet omkranses af have p\xc3\xa5 tre sider: det \xc3\x86g\xc3\xa6iske Hav mod vest, det Sorte Hav mod nord og Middelhavet mod syd. Tyrkiet indeholder ogs\xc3\xa5 Marmarahavet mod nordvest._NEWLINE_Den europ\xc3\xa6iske del af Tyrkiet, mod nordvest, er det \xc3\xb8stlige Thrakien, der udg\xc3\xb8r gr\xc3\xa6nsen mellem Tyrkiet og b\xc3\xa5de Gr\xc3\xa6kenland og Bulgarien. Den asiatiske del af landet, Anatolien (ogs\xc3\xa5 kaldet Lilleasien), best\xc3\xa5r af et h\xc3\xb8jt centralt plateau med smalle sletter ved kysterne mellem K\xc3\xb6ro\xc4\x9flubjergk\xc3\xa6den og den \xc3\xb8stlige Sortehavsbjergk\xc3\xa6de mod nord og Taurusbjergene mod syd. Det \xc3\xb8stlige Tyrkiet har et mere bjergrigt landskab og er hjem for kilderne til blandt andet Eufrat, Tigris og Arasfloden, og indeholder Vans\xc3\xb8en og Ararats bjerg, Tyrkiets h\xc3\xb8jeste punkt med sine 5.165 meter over havets overflade._NEWLINE_Tyrkiet er geografisk inddelt i syv regioner: Marmararegionen, den \xc3\x86g\xc3\xa6iske region, Sortehavsregionen, den Centralanatoliske region, den \xc3\x98stanatoliske region, den Syd\xc3\xb8stanatoliske region og Middelhavsregionen. Det uj\xc3\xa6vne nordlige anatoliske terr\xc3\xa6n, der l\xc3\xb8ber langs det Sorte Hav, udg\xc3\xb8r et langt, smalt b\xc3\xa6lte. regionen udg\xc3\xb8r omkring en sjettedel af Tyrkiets areal. Ligesom den generelle trend bliver det indenlandske anatoliske plateau mere og mere uj\xc3\xa6vnt jo l\xc3\xa6ngere man kommer mod \xc3\xb8st._NEWLINE_Tyrkiets varierede landskab er et produkt af komplekse jordbev\xc3\xa6gelser, der har formet regionen i tusinder af \xc3\xa5r, og som stadig manifesterer sig rimelig ofte gennem jordsk\xc3\xa6lv og gennem lejlighedsvise vulkanudbrud. Bosporus og Dardanellerne skylder deres eksistens til nogle forkastningszoner, der l\xc3\xb8ber gennem Tyrkiet, og som ledte til dannelsen af det Sorte Hav. Der l\xc3\xb8ber en jordsk\xc3\xa6lvsforkastningszone gennem det nordlige af landet fra \xc3\xb8st til vest. Denne zone for\xc3\xa5rsagede et st\xc3\xb8rre jordsk\xc3\xa6lv i 1999._NEWLINE_Tyrkiets kystregioner mod Middelhavet har et tempereret Middelhavsklima med varme, t\xc3\xb8rre somre og milde, v\xc3\xa5de og kolde vintre. Omst\xc3\xa6ndighederne kan v\xc3\xa6re meget h\xc3\xa5rdere i de meget t\xc3\xb8rre indenlandsregioner. Bjerge t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 kysten forhindrer Middelhavets indflydelse i disse indenlandsregioner og giver det centrale Anatoliske Plateau et kontinentalklima med store forskelle p\xc3\xa5 \xc3\xa5rstider. Vintrene p\xc3\xa5 plateauet er specielt h\xc3\xa5rde. Temperaturer p\xc3\xa5 \xe2\x88\x9230 \xc2\xb0C til \xe2\x88\x9240\xc2\xa0\xc2\xb0C kan forekomme i bjergregionerne mod \xc3\xb8st, og sne kan ligge p\xc3\xa5 jorden 120 dage om \xc3\xa5ret. Mod vest ligger den gennemsnitlige vintertemperatur p\xc3\xa5 under 1\xc2\xa0\xc2\xb0C. Somrene er varme og t\xc3\xb8rre med temperaturer generelt over 30\xc2\xa0\xc2\xb0C om dagen. Den gennemsnitlige \xc3\xa5rlige nedb\xc3\xb8r ligger p\xc3\xa5 omkring 400 millimeter, mens den faktiske m\xc3\xa6ngde bestemmes af regionernes elevation. Den mest t\xc3\xb8rre region er Konyasletten og Malatyasletten, hvor det \xc3\xa5rlige regnland ofte ligger p\xc3\xa5 under 300 millimeter. Maj er normalt den v\xc3\xa5deste m\xc3\xa5ned, mens juli og august er de mest t\xc3\xb8rre.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet er et af de lande, der var med til at grundl\xc3\xa6gge OECD og G20. Tyrkiet har gennem det meste af sin historie haft en kvasi-etatistisk tilgang til \xc3\xb8konomien med central budgetl\xc3\xa6gning og statslige restriktioner for deltagelse i den private sektor, udenlandshandel og direkte udenlands investering. Dog begyndte Tyrkiet en r\xc3\xa6kke reformer i 1980\'erne p\xc3\xa5 initiativ af premierministeren Turgut \xc3\x96zal. Disse reformer var rettet mod at skifte \xc3\xb8konomien v\xc3\xa6k fra det etatistiske, isolerede system til en model, der var baseret p\xc3\xa5 en privat sektor og markeds\xc3\xb8konomi. Reformerne lagde grunden til stor v\xc3\xa6kst, men denne v\xc3\xa6kst blev afbrudt af perioder med st\xc3\xa6rk recession og finansielle kriser i 1994, 1999 (efter jordsk\xc3\xa6lvet det \xc3\xa5r), og 2001, resulterende i en gennemsnitlig v\xc3\xa6kst i BNP p\xc3\xa5 4% per \xc3\xa5r mellem 1981 og 2003. Mangel p\xc3\xa5 opf\xc3\xb8lgende reformer kombineret med et stort og voksende underskud i den offentlige sektor og vidtg\xc3\xa5ende korruption resulterede i h\xc3\xb8j inflation, en svag banksektor og store makro\xc3\xb8komiske svingninger._NEWLINE_Siden den \xc3\xb8konomiske krise i 2001 og reformer igangsat af finansministeren, Kemal Dervi\xc5\x9f, er inflationen faldet til et etcifret tal, tilliden blandt investorer og de udenlandske investeringer er steget, og arbejdsl\xc3\xb8sheden er faldet. IMF forudser en 6% inflationsrate for Tyrkiet i 2008. Tyrkiet har gradvist \xc3\xa5bnet sine markeder gennem \xc3\xb8konomiske reformer ved at reducere regeringens kontrol med udenlandshandel og investering fra udlandet samt privatiseringen af offentligt ejede industrier, og liberaliseringen af mange sektorer til private eller udenlandske deltagere er fortsat trods fortsatte politiske debatter herom._NEWLINE_BNP voksede fra 2002 til 2007 i gennemsnit 7,4\xc2\xa0%, hvilket gjorde Tyrkiet til en af de hurtigst voksende \xc3\xb8konomier i verden i perioden. Verdensbanken forudser en 5,4\xc2\xa0% BNP-v\xc3\xa6kstrate for Tyrkiet i 2008. Tyrkiets \xc3\xb8konomi er ikke l\xc3\xa6ngere domineret af traditionel landbrugsaktivitet i de landlige egne, men mere af en st\xc3\xa6rk dynamisk industriel fremgang i de store byer, mest koncentreret i de vestlige provinser, sammen med en udviklet servicesektor. I 2007 stod landbruget for 8,9\xc2\xa0% af BNP, mens den industrielle sektor stod for 30,8\xc2\xa0% og servicesektoren for 59,3\xc2\xa0%. _NEWLINE_Turistindustrien har oplevet stor v\xc3\xa6kst i de sidste tyve \xc3\xa5r og udg\xc3\xb8r en vigtig del af \xc3\xb8konomien. I 2007 var der 27.214.988 bes\xc3\xb8gende i landet, som bidrog med 18,5 milliarder amerikanske dollars til Tyrkiets indt\xc3\xa6gter. _NEWLINE_Andre vigtige sektorer i den tyrkiske \xc3\xb8konomi er bankv\xc3\xa6sen, byggesektoren, hvidevarer, elektronik, tekstil, olieraffinering, petrokemiske produkter, mad, minedrift, jern og st\xc3\xa5l, maskinindustri og automobilindustri. Tyrkiet har en stor og voksende automobilindustri, som producerede 1.024.987 k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer i 2006, hvilket placerer landet som den 6. st\xc3\xb8rste automobilproducent i Europa det \xc3\xa5r efter Tyskland (5.819.614), Frankrig (3.174.260), Spanien (2.770.435), Storbritannien (1.648.388) og Italien (1.211.594). Tyrkiet er ogs\xc3\xa5 et af de f\xc3\xb8rende lande inden for skibsbygning og var i 2007 placeret som nummer 4 i verden (efter Kina, Sydkorea og Japan) opgjort efter antallet af bestilte skibe og ogs\xc3\xa5 nummer 4 i verden (efter Italien, USA og Canada) opgjort i antallet af bestilte megayachter._NEWLINE_I de senere \xc3\xa5r er den h\xc3\xb8je inflation kommet under kontrol, og der er indf\xc3\xb8rt en ny valuta, nye tyrkiske Lira, den 1. januar 2005, for at manifestere de \xc3\xb8konomiske reformer og slette sporene efter en ustabil \xc3\xb8konomi. D. 1. januar 2009 blev den nye tyrkiske Lira omd\xc3\xb8bt til at hedde tyrkiske Lira ligesom den gamle valuta, og der introduceredes nye sedler og m\xc3\xb8nter. Som resultat af fortsatte \xc3\xb8konomiske reformer er inflationen faldet til 8,2\xc2\xa0% i 2005, og arbejdsl\xc3\xb8shedsraten til 10,3\xc2\xa0%. I 2004 blev det estimeret, at 46,2\xc2\xa0% af befolkningens disponible indkomst gik til de h\xc3\xb8jestl\xc3\xb8nnede 20\xc2\xa0% af l\xc3\xb8nmodtagerne, mens de lavestl\xc3\xb8nnede 20\xc2\xa0% fik 6%._NEWLINE_Tyrkiet har benyttet en toldunion mellem EU og Tyrkiet underskrevet i 1995 til at \xc3\xb8ge sin industrielle produktion til eksport, mens landet samtidig har nydt godt af investeringer i landet fra EU-landene. I 2005 opgjordes eksporten til 73,5 milliarder amerikanske dollars, mens importen samlet set opgjordes til 116,8 milliarder dollars, med stigninger p\xc3\xa5 henholdsvis 16,3\xc2\xa0% og 19,7\xc2\xa0% sammenlignet med 2004. I 2006 udgjorde eksporten 85,8 milliarder USD, hvilket bet\xc3\xb8d en stigning p\xc3\xa5 16,8\xc2\xa0% i forhold til 2005. I 2007 n\xc3\xa5ede eksporten 115,3 milliarder USD (st\xc3\xb8rste eksportaftagere: Tyskland 11,2\xc2\xa0%, Storbritannien 8\xc2\xa0%, Italien 6,95\xc2\xa0%, Frankrig 5,6\xc2\xa0%, Spanien 4,3\xc2\xa0%, USA 3,88\xc2\xa0%; total EU-eksport 56,5\xc2\xa0%.) Dog truedes betalingsbalancen af den samtidigt st\xc3\xb8rre import p\xc3\xa5 omkring 162,1 milliarder USD (st\xc3\xb8rste importpartnere: Rusland 13,8\xc2\xa0%, Tyskland 10,3\xc2\xa0%, Kina 7,8\xc2\xa0%, Italien 6\xc2\xa0%, USA 4,8\xc2\xa0%, Frankrig 4,6\xc2\xa0%, Iran 3,9\xc2\xa0%, Storbritannien 3,2\xc2\xa0%; total EU-import 40,4\xc2\xa0%; total Asien-import 27\xc2\xa0%)._NEWLINE_Efter \xc3\xa5r med sm\xc3\xa5 direkte udenlandske investeringer tiltrak Tyrkiet 21,9 milliarder USD p\xc3\xa5 den konto i 2007 og forventes at tiltr\xc3\xa6kke endnu mere i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r. En r\xc3\xa6kke store privatiseringer, stabilitet baseret p\xc3\xa5 begyndelsen p\xc3\xa5 Tyrkiets optagelsesforhandlinger til EU, st\xc3\xa6rk og stabil v\xc3\xa6kst samt strukturelle \xc3\xa6ndringer i bank-, detail- og telekommunikationssektorerne har alt sammen bidraget til dennne stigning.\n_START_SECTION_\nMindretal og sprog\n_START_PARAGRAPH_\nArtikel 66 i Tyrkiets forfatning definerer en "tyrker" som "enhver, der er tilknyttet den tyrkiske stat gennem statsborgerskabet". Den lovlige brug af termen "tyrkisk" som en borger i Tyrkiet er s\xc3\xa5ledes forskellig fra den etniske definition. St\xc3\xb8rstedelen af den tyrkiske befolkning er dog af tyrkisk etnicitet. Andre st\xc3\xb8rre etniske grupper (store andele af hvem der i stor udstr\xc3\xa6kning er blevet "tyrkifiseret" siden Seljuk- og Osmannerperioderne) inkluderer abkhasere, adjarere, albanere, arabere, assyrere, bosniere, tjerkessere, hamshin, kurdere, lasere, pomakker, romaer, zazaer og de tre officielt godkendte minoriteter (if\xc3\xb8lge Lausanne-traktaten): Armeniere, gr\xc3\xa6kere og j\xc3\xb8der. Der er ogs\xc3\xa5 en befolkningsgruppe af afrotyrkere inden for Tyrkiet, som mest bor i landets vestlige kystbyer og i stor udstr\xc3\xa6kning er blandet med den lokale befolkning gennem indbyrdes gifterm\xc3\xa5l. Minoriteter af vesteurop\xc3\xa6isk oprindelse indbefatter levantere (mest af fransk, genoviansk og veneziansk afstamning) som har v\xc3\xa6ret tilstede i landet siden middelalderen, samt Bosporus-tyskere og Istanbul-polakker som har boet i Tyrkiet siden det 19. \xc3\xa5rhundrede. Kurderne, en s\xc3\xa6rskilt etnisk gruppe hovedsageligt bosat i landets syd\xc3\xb8stlige provinser, er den st\xc3\xb8rste ikke-tyrkiske etnicitet. Minoriteter udover de tre officielt godkendte har ingen form for s\xc3\xa6rlige gruppeprivilegier, og selve termen "minoritet" forbliver et f\xc3\xb8lsomt emne i Tyrkiet. P\xc3\xa5lidelige data for den pr\xc3\xa6cise etniske fordeling af populationen er ikke tilg\xc3\xa6ngelige, eftersom tallene fra den tyrkiske folket\xc3\xa6lling ikke inkluderer racetal. Tyrkisk er det eneste officielle sprog i hele Tyrkiet. P\xc3\xa5lidelige tal for den lingvistiske fordeling af befolkningen er ikke tilg\xc3\xa6ngelige af samme grunde som n\xc3\xa6vnt ovenfor. Ikke desto mindre transmitterer den offentlige station TRT programmer p\xc3\xa5 arabiske, bosniske, tjerkessiske og kurdiske lokalsprog og -dialekter f\xc3\xa5 timer hver uge.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet er officielt en sekul\xc3\xa6r stat uden nogen officiel statsreligion; den tyrkiske forfatning indeholder bestemmelse om religionsfrihed og samvittighed, men repr\xc3\xa6senterer eller fremmer ikke en religion. Tyrkiets befolkning er overvejende muslimsk (99%), idet hovedparten er Sunni-muslimer (75%) og en stor minoritet er alevitter (15-25%). Den resterende del af befolkningen er hovedsageligt kristne (mest gr\xc3\xa6sk-ortodokse og armensk-apostolske) samt j\xc3\xb8der (96% sefardiske og 4% ashkenaziske.) If\xc3\xb8lge en landsd\xc3\xa6kkende unders\xc3\xb8gelse i 2007 har 96,8% af de tyrkiske statsborgere en religion, mens 3,2% er irreligi\xc3\xb8se og ateister. 56% af de mandlige muslimske statsborgere deltager regelm\xc3\xa6ssigt i fredagsb\xc3\xb8n. If\xc3\xb8lge en rapport fra Pew Research Center i 2002 synes 65% af befolkningen at "religion er meget vigtigt", mens der i en meningsm\xc3\xa5ling foretaget af Eurobarometer i 2005 var 95% af befolkningen, der angav, at de troede "der er en Gud".\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nTyrkiet har en meget forskelligartet kultur som er en blanding af flere elementer fra O\xc4\x9fuz Turkic, anatolsk, osmannisk (som selv var en forts\xc3\xa6ttelse af b\xc3\xa5de gr\xc3\xa6sk-romersk og islamisk kultur) og vestlig kultur og traditioner, som begyndte med vestligg\xc3\xb8relsen af det osmanniske rige og stadig forts\xc3\xa6tter den dag i dag. Denne blanding opstod oprindeligt som et resultat af m\xc3\xb8det mellem tyrkere og deres kultur og folk fra de folkeslag som de m\xc3\xb8dte p\xc3\xa5 vejen under den tyrkiske vandring fra Centralasien til Vesten. Da Tyrkiet vellykket \xc3\xa6ndrede sig fra det religionsbaserede tidligere Osmanniske Rige til en moderne nationalstat med en st\xc3\xa6rk adskillelse af stat og religion, fulgte en stigning i de kunstneriske udtryksformer. I l\xc3\xb8bet af republikkens f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r investerede regeringen en stor m\xc3\xa6ngde ressourcer i finere kunst; s\xc3\xa5som museer, teatre, operahuse og arkitektur. Fordi forskellige historiske faktorer spiller en vigtig rolle i defineringen af den tyrkiske identitet, er tyrkisk kultur et produkt af en indsats for at v\xc3\xa6re "moderne" og vestlig kombineret med en f\xc3\xb8lelse af n\xc3\xb8dvendigheden af at vedligeholde traditionelle religi\xc3\xb8se og historiske v\xc3\xa6rdier._NEWLINE_Tyrkisk musik og litteratur er gode eksempler p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan blanding af kulturel indflydelse, som var et resultat af samspillet mellem det Osmanniske Rige og den islamiske verden sammen med Europa, hvilket dermed bidrog til en blanding af tyrkiske, islamiske og europ\xc3\xa6iske traditioner i det moderne Tyrkiets musikalske og litter\xc3\xa6re v\xc3\xa6rker. Tyrkisk litteratur blev kraftigt p\xc3\xa5virket af persisk og arabisk litteratur under det meste af den Osmanniske \xc3\xa6ra, selvom virkningerne fra litter\xc3\xa6re traditioner fra b\xc3\xa5de Europa og det tyrkiske folk blev tydeligere hen mod Rigets ende, specielt efter Tanzimat. Blandingen af kulturel indflydelse er for eksempel dramatiseret i form af de "nye symboler [p\xc3\xa5] kulturers sammenst\xc3\xb8d og sammenfletning" som afbilledes i v\xc3\xa6rker af Orhan Pamuk, vinder af Nobelprisen i litteratur i 2006._NEWLINE_Arkitektoniske elementer fundet i Tyrkiet vidner ogs\xc3\xa5 om den unikke blanding af traditioner som har p\xc3\xa5virket regionen gennem \xc3\xa5rhundreder. Udover de traditionelle byzantinske elementer som er synlige i flere dele af Tyrkiet, kan der ogs\xc3\xa5 findes mange artefakter fra den sene osmanniske arkitektur, med dens specielle blanding af lokale og islamiske traditioner rundt omkring i landet s\xc3\xa5vel som i mange tidligere territorier kontrolleret af det Osmanniske Rige. Sinan betragtes generelt som den st\xc3\xb8rste arkitekt indenfor den klassiske periode af osmannisk arkitektur. Siden det 18. \xc3\xa5rhundrede er tyrkisk arkitektur i stigende grad blevet p\xc3\xa5virket af vestlig byggestil, og dette kan specielt ses i Istanbul hvor bygninger s\xc3\xa5som Sultan Ahmed-moskeen og Dolmabah\xc3\xa7epaladset kan ses i kontrast til flere moderne skyskrabere, som alle repr\xc3\xa6senterer forskellige traditioner.\n_START_SECTION_\nUddannelse og forskning\n_START_PARAGRAPH_\nI hovedstaden Ankara ligger det store internationale Mellem\xc3\xb8sten Tekniske Universitet (Orta Do\xc4\x9fu Teknik \xc3\x9cniversitesi el. METU).\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nDen popul\xc3\xa6reste sport i Tyrkiet er fodbold. Blandt topholdene i Tyrkiet kan n\xc3\xa6vnes Galatasaray, Fenerbah\xc3\xa7e og Be\xc5\x9fikta\xc5\x9f. I 2000 cementerede Galatasaray sin rolle som en st\xc3\xb8rre europ\xc3\xa6isk klub ved at vinde UEFA Cuppen og UEFA Super Cuppen. To \xc3\xa5r senere sluttede landsholdet som nummer tre ved VM i fodbold 2002 i Japan og Sydkorea, mens holdet n\xc3\xa5ede semifinalerne ved EM i fodbold 2008. Atat\xc3\xbcrk Olympic Stadium i Istanbul var v\xc3\xa6rt ved UEFA Champions League-finalen i 2005, mens \xc5\x9e\xc3\xbckr\xc3\xbc Saraco\xc4\x9flu Stadium i Istanbul var v\xc3\xa6rt for UEFA Cup finalen 2009._NEWLINE_Blandt andre popul\xc3\xa6re sportsgrene er basketball og volleyball. Tyrkiet var v\xc3\xa6rt for finalerne ved EuroBasket 2001 og vil ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re v\xc3\xa6rt ved verdensmesterskaberne i baskerball 2010. M\xc3\xa6ndenes landshold i basketball sluttede som nummer to ved EuroBasket 2001 og n\xc3\xa5ede kvartfinalerne ved verdensmesterskaberne i basketball 2006; mens Efes Pilsen S.K. vandt Korac Cup i 1996, sluttede som nummer to ved Saporta Cup i 1993, og n\xc3\xa5ede til Final Four i Euroleague og Suproleague i 2000 og 2001. Tyrkiske basketballspillere som Mehmet Okur og Hidayet T\xc3\xbcrko\xc4\x9flu har og v\xc3\xa6ret succesfulde i NBA. Kvindevolleyballholdene, specielt Eczac\xc4\xb1ba\xc5\x9f\xc4\xb1 og Vak\xc4\xb1fbank G\xc3\xbcne\xc5\x9f Sigorta, har vundet flere europ\xc3\xa6iske mesterskaber og medaljer._NEWLINE_Den tyrkiske nationalsport var Ya\xc4\x9fl\xc4\xb1 g\xc3\xbcre\xc5\x9f (oliebrydning) siden Osmanner-tiden. Edirne har v\xc3\xa6ret v\xc3\xa6rt for de \xc3\xa5rlige K\xc4\xb1rkp\xc4\xb1nar-mesterskaber i oliebrydning siden 1361. Internationele brydeformer administeret af FILA som fristil-brydning og gr\xc3\xa6sk-romersk brydning er ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6re med mange sejre ved europ\xc3\xa6iske mesterskaber, olympiske mesterskaber og verdensmesterskaberne til de tyrkiske brydere, b\xc3\xa5de individuelt og som landshold. En anden st\xc3\xb8rre sportsgren, som tyrkerne har haft succes med, er v\xc3\xa6gtl\xc3\xb8ftning, idet b\xc3\xa5de mandlige og kvindelige tyrkiske v\xc3\xa6gtl\xc3\xb8ftere har sl\xc3\xa5et flere verdensrekorder og vundet flere medaljer ved EM, VM og OL Naim S\xc3\xbcleymano\xc4\x9flu og Halil Mutlu har s\xc3\xa6rligt udm\xc3\xa6rket sig ved at v\xc3\xa6re nogle af de f\xc3\xa5 v\xc3\xa6gtl\xc3\xb8ftere, der har vundet tre guldmedaljer ved tre forskellige olympiader._NEWLINE_Motorsport er blevet popul\xc3\xa6rt specielt efter optagelsen af Rally of Turkey i FIA World Rally Championship-kalenderen i 2003, og tilf\xc3\xb8jelsen af det tyrkiske grand prix til Formel 1-kalenderen i 2005. Blandt andre vigtige \xc3\xa5rlige motorsportsbegivenheder, der bliver afholdt p\xc3\xa5 Istanbul Park-banen, kan n\xc3\xa6vnes MotoGP Grand Prix of Turkey, FIA World Touring Car Championship, GP2 Series og Le Mans Series. En gang imellem er Istanbul og Antalya ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rt ved den tyrkiske afdeling af F1 Powerboat Racing-mesterskaberne, mens den tyrkiske afdeling af Red Bull Air Race, en konkurrence for fly, finder sted over Det gyldne Horn i Istanbul. Surfing, snowboarding, skateboarding, paragliding og andre ekstremsportsgrene bliver mere og mere popul\xc3\xa6re hvert \xc3\xa5r.'