b"\n_START_ARTICLE_\nDet nationale kompetencer\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nKompetencer\xc3\xa5det er et privat organ, hvis medlemmer stammer fra offentlige og private virksomheder og organisationer. Kompetencer\xc3\xa5det blev nedsat af Huset Mandag Morgens Strategiske Forum i 1998 med det form\xc3\xa5l at projektere Det nationale kompetenceregnskab, det f\xc3\xb8rste af sin slags._NEWLINE_Kompetencer\xc3\xa5det har lanceret en kompetencet\xc3\xa6nkning, der s\xc3\xb8ger at bygge bro mellem virksomheds\xc3\xb8konomiens og humanitetens principper. Der er ingen mods\xc3\xa6tninger herimellem er r\xc3\xa5dets kongstanke. R\xc3\xa5dets ideologi tr\xc3\xa6kker p\xc3\xa5 f.eks. ren\xc3\xa6ssancens virtu-begreb, den unge Marx\xe2\x80\x99 menneskeopfattelse, Abraham Maslow og udviklingspsykologien foruden mange af New Age-bev\xc3\xa6gelsens indsigter._NEWLINE_Kompetencer\xc3\xa5det har ikke m\xc3\xb8dt megen kritik endsige debat til trods for deres store ber\xc3\xb8ringsflade og indflydelse i offentlige og private sammenh\xc3\xa6nge. Det er imidlertid berettiget at rejse en r\xc3\xa6kke alternative perspektiver p\xc3\xa5 Kompetencer\xc3\xa5dets kompetencefilosofi, der s\xc3\xb8ger at oph\xc3\xa6ve en lang r\xc3\xa6kke gr\xc3\xa6nsedragninger og mods\xc3\xa6tninger. Det drejer sig is\xc3\xa6r om gr\xc3\xa6nserne mellem offentlig og privat samt arbejde og fritid.\n_START_SECTION_\nKompetencer\xc3\xa5dets Kompetenceregnskab\n_START_PARAGRAPH_\nKompetencerapporterne tr\xc3\xa6der frem som en nationalpolitisk velf\xc3\xa6rdsstrategi til at sikre Danmark en global f\xc3\xb8rerstilling. R\xc3\xa5det \xc3\xb8nsker at v\xc3\xa6kke de slumrende kr\xc3\xa6fter til live hos alle danskere. Mennesket besidder angiveligt uanede iboende potentialer som ogs\xc3\xa5 de spiritistiske bev\xc3\xa6gelser og sekter ser det. Velf\xc3\xa6rd bliver til \xc3\xa5ndsvelf\xc3\xa6rd, som bliver udbetalt, n\xc3\xa5r medarbejderen bruger og derved udvikler sine kompetencer gennem arbejde. Samtidig bliver et traditionelt overenskomstsp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l som arbejdstidsregulering skubbet i baggrunden._NEWLINE_Kompetenceregnskabet blev lanceret som et videnssamfundets supplement til de \xc3\xb8konomiske n\xc3\xb8gletal. Der er tale om en ny m\xc3\xa5de at opg\xc3\xb8re Danmarks angivelige videns\xc3\xb8konomiske status og fremtidige videns\xc3\xb8konomiske potentiale. Det er Kompetencer\xc3\xa5dets opfattelse, at videnssamfundet er kendetegnet ved en hidtil uset innovations- og forandringskraft, der g\xc3\xb8r sp\xc3\xa5domme om fremtidige potentialer helt afg\xc3\xb8rende. Foruden dogmet om et videnssamfund i konstant forandring og det helt centrale kompetencebegreb, s\xc3\xa5 pr\xc3\xa6ger begreber som \xe2\x80\x99det hele menneske\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x99kompetencemilj\xc3\xb8\xe2\x80\x99 rapporterne.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb8glebegreber\n_START_PARAGRAPH_\nKompetencer bygger bro over den gamle sondring mellem teori og praksis, viden og brug. Hos Kompetencer\xc3\xa5det er kompetencer per definition nyttige og kan v\xc3\xa6re knyttet til s\xc3\xa5vel mennesker som organisationer og nationer. Det hele menneske g\xc3\xb8r brug af sit samlede potentiale og befinder sig i livslang og vedvarende kompetenceudvikling. Kompetencemilj\xc3\xb8et er en betegnelse for det nationale kompetenceberedskab, der erstatter velf\xc3\xa6rdssamfundet og arbejdsmarkedet._NEWLINE_Alle tre konstellationer overskrider gr\xc3\xa6nserne mellem arbejde og fritid samt offentlig og privat. Det er gr\xc3\xa6nser, der ofte virker til at beskytte borgernes private og selvtilrettelagte liv. Dette liv bliver i denne filosofi genstand for politisk-\xc3\xb8konomisk indblanding fra virksomheder, interesseorganisationer, offentlig-private institutioner samt offentlige myndigheder.\n_START_SECTION_\nPerspektiver\n_START_PARAGRAPH_\nDet nationale kompetenceregnskab blev i 2002 videregivet til Undervisningsministeriet. Herefter begyndte r\xc3\xa5det projektet \xe2\x80\x99Kompetencemilj\xc3\xb8er i verdensklasse 2002-2003\xe2\x80\x99, der som udviklingspsykologen Abraham Maslow fokuserede p\xc3\xa5 og s\xc3\xb8gte at l\xc3\xa6re af succeshistorier. I lighed med medlemmerne af Det \xc3\xb8konomiske r\xc3\xa5d blev medlemmerne af Kompetencer\xc3\xa5dets s\xc3\xa5kaldte vismandskollegie tildelt titlen vism\xc3\xa6nd. Kompetencer\xc3\xa5dets f\xc3\xb8rste overvismand var direkt\xc3\xb8r Lars Kolind._NEWLINE_Der har ikke v\xc3\xa6ret den store offentlige opm\xc3\xa6rksomhed om Kompetencer\xc3\xa5det til trods for de potentielle vidtr\xc3\xa6kkende konsekvenser af kompetenceideologien. Det f\xc3\xb8lgende er en skitsering af perspektiver p\xc3\xa5 og potentielle problemer ved Kompetencer\xc3\xa5dets ideer._NEWLINE_B\xc3\xb8rn og kompetencestyring: P\xc3\xa6dagogikken har overtaget kompetencebegrebet uden at distancere sig fra det \xc3\xb8konomiske fundament for Kompetencer\xc3\xa5dets begreb. Daginstitutionerne har s\xc3\xa5ledes per 1. januar 2005 med Lov om l\xc3\xa6replaner f\xc3\xa5et lovf\xc3\xa6stet socialministerens ret til at udforme en bekendtg\xc3\xb8relse, der udstikker rammerne for kompetenceudviklingen af b\xc3\xb8rn ned til halv\xc3\xa5rsalderen. Det drejer sig om samtlige offentligt st\xc3\xb8ttede daginstitutioner._NEWLINE_Udviklingstvang: Kompetenceideologien er blevet kritiseret for udviklingstvang. R\xc3\xa5det er fortaler for et menneskesyn hvor det s\xc3\xa6rligt menneskelige giver sig til udtryk som trang til selvudvikling. Man bliver alts\xc3\xa5 f\xc3\xb8rst menneske idet man bestandigt udvikler sig ved at praktisere livslang kompetenceudvikling. Udviklingstvangen giver sig dog ogs\xc3\xa5 til udtryk i Kompetencer\xc3\xa5dets definition af Danmarks kernekompetencer \xe2\x80\x93 de angiver, hvad man som dansker b\xc3\xb8r str\xc3\xa6be efter og markerer en trang til at topregulere den sociale og kulturelle virkelighed._NEWLINE_Ledelsesretten: Kompetenceideologien er blevet udr\xc3\xa5bt til en ny humanisme og ogs\xc3\xa5 til en ny marxisme, fordi medarbejderne nu f\xc3\xa5r muligheden for at tage magten over produktionsmidlerne ved simpelthen at tage magten over sig selv. Virksomhederne bevarer imidlertid ledelsesretten. Der kan v\xc3\xa6re grund til at sp\xc3\xb8rge, hvor strids\xc3\xb8ksen ligger begravet, hvis medarbejderen indg\xc3\xa5r i en alliance med virksomhedsledelsen om selvudvikling p\xc3\xa5 virksomhedens pr\xc3\xa6misser. M\xc3\xa5ske de hidtidige konfliktpotentialer p\xc3\xa5 arbejdsmarkedet simpelthen er forsvundet._NEWLINE_Fremmedg\xc3\xb8relse: I relation hertil kan man st\xc3\xb8ve fremmedg\xc3\xb8relsesbegrebet hos Marx af og sp\xc3\xb8rge til det hele menneskes karakter. Kompetencer\xc3\xa5det benytter den ren\xc3\xa6ssancehumanistiske og senere marxistiske figur 'Det hele menneske\xe2\x80\x99. Det er altafg\xc3\xb8rende for denne figurs tidligere udtryk, at mennesket har v\xc3\xa6rdighed i sig selv. S\xc3\xa5 snart mennesket bliver instrument for andre form\xc3\xa5l bliver det fremmedgjort og mister sin v\xc3\xa6rdighed. I kompetenceideologien er det de \xc3\xb8konomisk virksomme kompetencer, vi har brug for og det hele menneske mister retten til sin v\xc3\xa6rdighed og til at hvile i sig selv.\n_START_SECTION_\nPause\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 r\xc3\xa5dets hjemmeside st\xc3\xa5r der i maj 2010: Kompetencer\xc3\xa5det holder pause i \xc3\xb8jeblikket."