b'\n_START_ARTICLE_\nOlden\n_START_PARAGRAPH_\nOlden betegner agern og bog, som er egens og b\xc3\xb8gens frugter, der inden for botanikken betegnes som n\xc3\xb8dder. Olden spiller en betydelig rolle som f\xc3\xb8de for vilde dyr og fugle og havde tidligere meget stor betydning som husdyrfoder, is\xc3\xa6r for svin. Tidligere regnede man flere andre frugter med under olden, eksempevis hasseln\xc3\xb8dder, spisekastanjer og hestekastanjer._NEWLINE_Skovenes tr\xc3\xa6er b\xc3\xa6rer ikke lige mange frugter hvert \xc3\xa5r. Med mellemrum af 3-6 \xc3\xa5r b\xc3\xa6rer tr\xc3\xa6erne s\xc3\xa6rlig meget olden (egen og b\xc3\xb8gen ikke n\xc3\xb8dvendigvis samme \xc3\xa5r). Man taler da om olden\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nOldens betydning for vilde dyr og fugle\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark er olden f\xc3\xb8de for fugle som skovskader, fasaner, sp\xc3\xa6tmejser, musvitter, ringduer, finker og for vildt som hjorte og vildsvin samt gnavere som skovmus, r\xc3\xb8dmus, halsb\xc3\xa5ndsmus og egern. Is\xc3\xa6r skovskaden bidrager til plantningen af egetr\xc3\xa6er, n\xc3\xa5r den samler depoter af agern til vinteren. En del agern i dens depoter vil spire og blive til nye egetr\xc3\xa6er. Det kommer fugle, der lever af gnavere, eksempelvis musv\xc3\xa5ger og natugler, til gode, n\xc3\xa5r et godt olden\xc3\xa5r har s\xc3\xb8rget for rigelig forplantning hos mus. En voldsom stigning i fuglebestanden i danske skove kan ogs\xc3\xa5 skyldes, at tr\xc3\xa6kfugle i olden\xc3\xa5r sl\xc3\xa5r sig ned i Danmark i stedet for at flyve videre sydp\xc3\xa5. Dette g\xc3\xa6lder for eksempel kv\xc3\xa6kerfinken fra Nordskandinavien.\n_START_SECTION_\nOlden og svineavl\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa6ldre tider var olden afg\xc3\xb8rende for svineavlen, hvor man talte om oldensvin og betalte oldeng\xc3\xa6ld til skovejeren for at lade svinene "g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 olden". I gode olden\xc3\xa5r kunne svinene l\xc3\xa6gge betydelige m\xc3\xa6ngder fedt til (oldenfl\xc3\xa6sk) inden slagtningen hen under jul. Det er ikke mere end et par generationer siden, at n\xc3\xa6sten alt energiforbrug kom af menneskelig arbejdskraft, og derfor var det en bydende n\xc3\xb8dvendighed at spise en fedtrig kost for at kunne klare hverdagen. I Spanien spiller olden den dag i dag en vigtig rolle for opdr\xc3\xa6t af svin, og skinkerne fra sortfodssvin, der har \xc3\xa6dt sig fede p\xc3\xa5 olden, er en b\xc3\xa5de dyr og delikat spise.\n_START_SECTION_\nOlden som menneskef\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nDer er mange eksempler p\xc3\xa5 direkte brug af olden som f\xc3\xb8de for mennesker, men i nyere tid mest i krisetider. S\xc3\xa6rligt bog har en fin, n\xc3\xb8ddeagtig smag. Agern er ogs\xc3\xa5 spiselig, men har et h\xc3\xb8jt indhold af garvesyre, som giver en besk og snerpende smag. Den giftige og d\xc3\xa5rligt smagende garvesyre kan fjernes, da den er vandopl\xc3\xb8selig. Spor helt tilbage fra j\xc3\xa6gerstenalderbopladser tyder p\xc3\xa5, at man allerde dengang har kendt til, hvordan man fjerner garvesyren fra agern. Muligvis har man malet agern til mel og kogt en n\xc3\xa6rende, men ikke s\xc3\xa5 velsmagende, gr\xc3\xb8d af den.'