b'\n_START_ARTICLE_\nPalladianisme\n_START_PARAGRAPH_\nPalladianisme eller palladiansk arkitektur er en europ\xc3\xa6isk arkitekturstil afledt af og inspireret af arbejder af den venetianske arkitekt Andrea Palladio (1508-1580). Det der i dag betegnes som palladiansk arkitektur, er en udvikling af Andrea Palladios oprindelige koncepter, der var st\xc3\xa6rkt baseret p\xc3\xa5 symmetri, perspektiv og v\xc3\xa6rdier fra gr\xc3\xa6kernes og romernes klassiske tempelarkitektur i antikken. Fra 1600-tallet blev Palladios fortolkning af denne klassiske arkitektur kaldt palladianisme, og den fortsatte med at udvikle sig til slutningen af 1700-tallet._NEWLINE_Palladianismen blev en kort periode i midten af 1600-tallet popul\xc3\xa6r i Storbritannien, men dens blomstring blev afkortet ved begyndelsen af den engelske borgerkrig og de stramninger der fulgte af den._NEWLINE_I begyndelsen af 1700-tallet kom stilen igen p\xc3\xa5 mode, ikke kun i England men ogs\xc3\xa5 direkte p\xc3\xa5virket fra Storbritannien i Pr\xc3\xb8jsen, hvor Grev Francesco Algarotti (1712-1764) kan have skrevet til Burlington \xe2\x80\x93 Richard Boyle, 3rd Earl of Burlington  (1694-1753) \xe2\x80\x93 fra Berlin at han havde anbefalet Frederik den store \xe2\x80\x93 konge af Preussen 1740-86 \xe2\x80\x93 om i Preussen at adoptere den arkitektoniske stil, som Burlington havde introduceret i England . Den preussiske maler og arkitekt Georg Wenzeslaus von Knobelsdorffs (\xe2\x80\xa01753) operahus p\xc3\xa5 Unter den Linden, baseret p\xc3\xa5 den skotske arkitekt Colen Campbells (1676-1729) Wanstead House i Essex, blev opf\xc3\xb8rt 1741-1743._NEWLINE_Senere i \xc3\xa5rhundredet, da stilen ikke l\xc3\xa6ngere var s\xc3\xa5 popul\xc3\xa6r i Europa, blev den til geng\xc3\xa6ld mere popul\xc3\xa6r i de britiske kolonier i Nordamerika med eksempler som Drayton Hall i South Carolina, Redwood Library i Newport, Rhode Island, Morris-Jumel Mansion i New York City, Hammond-Harwood House i Annapolis, Maryland og Thomas Jeffersons Monticello og Poplar Forest i Virginia._NEWLINE_ _NEWLINE_Stilen fortsatte med at v\xc3\xa6re popul\xc3\xa6r i Europa gennem 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet, hvor den ofte blev brugt i udformningen af offentlige og kommunale bygninger. _NEWLINE_Fra slutningen af 1800-tallet fik stilen konkurrence af en nygotisk stil i den engelsktalende verden, hvis f\xc3\xb8rende skikkelser, bl.a. Augustus Pugin (\xe2\x80\xa01852) mindede om at palladianismen havde sin oprindelse i gamle templer. De ans\xc3\xa5 det som for hedensk for anglikansk og anglokatolsk gudstjenesterliv (worship)._NEWLINE_Men stilen forblev popul\xc3\xa6r og fortsatte med at udvikle sig; dens pedimenter (prydgavle), symmetri og proportioner ses i mange moderne bygninger i dag.\n_START_SECTION_\nPalladios arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nBygninger helt tegnet af Palladio findes i Venedig og Veneto med s\xc3\xa6rligt mange \'palazzi\' \xe2\x80\x93 store paladslignende bygningskomplekser \xe2\x80\x93 i Vicenza. De omfatter villaer og kirker som Il\xc2\xa0Redentore i Venedig. I Palladios arkitektoniske afhandlinger fulgte han principperne defineret af den romerske arkitekt Vitruv (\xe2\x80\xa025 f.Kr.) og hans elev fra 1400-tallet Leon Battista Alberti (\xe2\x80\xa01472), som fulgte principperne for klassisk romersk arkitektur baseret p\xc3\xa5 matematiske proportioner snarere end den rige ornamentale stil, der ogs\xc3\xa5 var karakteristisk for ren\xc3\xa6ssancen._NEWLINE_Palladio udformede altid sine villaer i forhold til omgivelserne. Hvis de l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en bakke som Villa Capra, fik alle facader ofte lige stor v\xc3\xa6rdi, s\xc3\xa5 beboerne kunne f\xc3\xa5 fine udsigter i alle retninger. Ogs\xc3\xa5 i s\xc3\xa5danne tilf\xc3\xa6lde havde alle sider portik, en s\xc3\xb8jlehal, s\xc3\xa5 beboerne fuldt ud kunne s\xc3\xa6tte pris p\xc3\xa5 landskabet, mens de var beskyttet mod solen ligesom mange moderne \'porches\' i amerikansk stil. Palladio brugte nogle gange en loggia som et alternativ til en portik. Den kan beskrives som en indbygget portik eller altan, et v\xc3\xa6relse med \'hullede\' eller \xc3\xa5bne v\xc3\xa6gge, \xc3\xa5ben for elementerne. Lejlighedsvis kunne der v\xc3\xa6re to loggiaer over hindanden, en dobbelt loggia. Loggiaers betydning i facaden blev undertiden understreget ved at have et pediment \xc3\xb8verst. Villa Godi fra omkring 1540 har som midtpunkt en loggia snarere end en portik; desuden afslutter loggiaer hver ende af hovedbygningen._NEWLINE_Palladio udformede ofte facaderne p\xc3\xa5 sine villaer efter romerske tempelfacader, som i en korsformet udf\xc3\xb8relse senere blev et kendetegn for hans arbejde. Villaer med inspiration fra Pallidios arbejder er normalt bygget med tre etager: en \'rustikeret k\xc3\xa6lder\' (med r\xc3\xa5 overflade) eller stueetage med en tjenesteafdeling og mindre v\xc3\xa6relser. Herover l\xc3\xa5 piano nobile \xe2\x80\x93 \'den fornemme etage\' \xe2\x80\x93 med adgang gennem en portik via en ekstern trappe. Denne etage indeholdt den prim\xc3\xa6re modtagelse og sovev\xc3\xa6relser, og over det er en lav mezzanin med sekund\xc3\xa6re sovev\xc3\xa6relser og opholdsrum. _NEWLINE_Forholdet mellem hvert v\xc3\xa6relse i villaen blev beregnet ud fra enkle matematiske forhold som 3:4 og 4:5, og de forskellige v\xc3\xa6relser inde i huset var indbyrdes forbundet ved disse forhold. Tidligere arkitekter havde brugt disse formler til at afbalancere en enkelt symmetrisk facade. Imidlertid var Palladios udformning sat i forhold hele den s\xc3\xa6dvanligvis firkantede villa. _NEWLINE_Palladio tog hensyn til det dobbelte form\xc3\xa5l med sine villaer som b\xc3\xa5de landbrugsejendomme og landsteder, fornemme steder til weekendophold for velhavende k\xc3\xb8bmand. Disse symmetriske tempellignende huse har ofte ligeledes ensartet symmetriske, men lave udadragende fl\xc3\xb8je til heste, husdyr og opbevaring. Fl\xc3\xb8jene var i nogle tilf\xc3\xa6lde fritliggende og forbundet med villaen ved kolonnader. De blev udformet s\xc3\xa5 de ikke kun var funktionelle, men ogs\xc3\xa5 kunne komplementere og fremh\xc3\xa6ve villaen. De var dog p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5de bestemt til at v\xc3\xa6re en del af hovedhuset, og det er udformningen og brugen af disse fl\xc3\xb8je, som Palladios tilh\xc3\xa6ngere i 1700-tallet tilpassede s\xc3\xa5 de blev en integreret del af bygningen._NEWLINE_Palladios I quattro libri dell\'architettura (\'Fire b\xc3\xb8ger om arkitektur\') blev f\xc3\xb8rste gang offentliggjort 1570. Dette skrift om arkitektur indeholder beskrivelser og illustrationer af Palladios egen arkitektur sammen med den romerske bygningstype, der inspirerede ham til at skabe stilen. Palladio genfortolkede Roms antikke arkitektur og anvendte den til alle slags bygninger fra store villaer og offentlige bygninger til ydmyge huse og g\xc3\xa5rde.\n_START_SECTION_\nDet venetianske vindue\n_START_PARAGRAPH_\nDet venetianske vindue \xe2\x80\x93 ogs\xc3\xa5 palladiansk, serliansk efter Serlio \xe2\x80\x93 benyttes meget i arbejder af Palladio og er n\xc3\xa6sten et varem\xc3\xa6rke for hans tidlige karriere. Det best\xc3\xa5r af et centralt omr\xc3\xa5de med en halvcirkelformet bue over, b\xc3\xa5ret p\xc3\xa5 en vederlags- eller tryklejesten (impost) der best\xc3\xa5r af et lille entablement, hvorunder \xe2\x80\x93 og omsluttende et lysfelt p\xc3\xa5 hver side \xe2\x80\x93 der er pilastre. _NEWLINE_I biblioteket i Venedig varierede Jacopo Sansovino (\xe2\x80\xa01570) udformningen ved at erstatte de to indre pilastre med s\xc3\xb8jler._NEWLINE_At beskrive oprindelse til denne udformning som v\xc3\xa6rende enten palladiansk eller venetiansk er ikke helt korrekt. Motivet blev f\xc3\xb8rst brugt af Donato Bramante (1444-1514) og senere n\xc3\xa6vnt af Sebastiano Serlio (1475-1554) i hans syvbinds v\xc3\xa6rk Tutte l\'opere d\'architettura et prospetiva, der forklarede idealerne fra Vitruv og romersk arkitektur. Dette buede vindue er flankeret af to rektangul\xc3\xa6re \xc3\xa5bninger, et motiv der f\xc3\xb8rste gang optr\xc3\xa5dte i det antikke Roms triumfbuer. _NEWLINE_Palladio gjorde hyppig brug af motivet, is\xc3\xa6r i arkaderne ved Basilica Palladiana i Vicenza. Det er ogs\xc3\xa5 et tr\xc3\xa6k ved hans indgange til b\xc3\xa5de Villa Godi og Villa Forni Cerato. Det er m\xc3\xa5ske denne omfattende brug af motivet i Veneto, der har givet vinduet dets alternative navn det venetianske vindue. Det betegnes ogs\xc3\xa5 som et serliansk vindue efter Sebastiano Serlio (\xe2\x80\xa01554). Uanset navnet eller oprindelsen er denne form for vindue sandsynligvis blevet et af de mest vedvarende tr\xc3\xa6k ved Palladios arbejde, som kan ses i de senere arkitektoniske stilarter udviklet fra palladianismen._NEWLINE_If\xc3\xb8lge arkitekturhistorikeren James Lees-Milne (1908-1997) var dets f\xc3\xb8rste forekomst i Storbritannien i omformede fl\xc3\xb8je til Burlington House, Mayfair London, hvor den umiddelbare kilde faktisk var i Inigo Jones\' udformning til Palace of Whitehall, Westminster Middlesex, snarere end fra Palladio selv._NEWLINE_En variant, hvor motivet er indesluttet i en aflastende blindbue, der forener motivet, er ikke palladiansk, selvom Burlington (1694-1753) synes at have antaget, at det var tilf\xc3\xa6ldet ved at bruge en tegning i hans besiddelse, der viser tre s\xc3\xa5danne tr\xc3\xa6k i en almindelig mur._NEWLINE_Senere vurderinger tilskriver tegningen den italienske arkitekt Vincenzo Scamozzi (1548-1616). Burlington anvendte motivet i 1721 for en facade (en. \'elevation\', opstalt) til Tottenham Park i Savernake Forest Wiltshire for sin svoger lord Bruce (siden ombygget). William Kent tog det op i sin udformning af parlamenterne, og det fremg\xc3\xa5r af Kents tegninger til nordfronten af Holkham Hall i Norfolk.\n_START_SECTION_\nTidlig palladianisme\n_START_PARAGRAPH_\nI 1570 udgav Palladio I quattro libri dell\'architettura, \'Fire b\xc3\xb8ger om arkitektur\', som inspirerede arkitekter i hele Europa._NEWLINE_Mange arkitekter, der studerede i Italien, l\xc3\xa6rte i l\xc3\xb8bet af 1600-tallet Palladios arbejde at kende. Disse udenlandske arkitekter vendte tilbage til deres hjemlande og tilpassede Palladios stil til forskellige klimaer og topografier og til deres klienters personlige smag. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de blev der skabt isolerede former for palladianisme rundt omkring i verden. Palladio-stilen n\xc3\xa5ede imidlertid f\xc3\xb8rst h\xc3\xb8jden af popularitet i 1700-tallet, f\xc3\xb8rst og fremmest i England, Wales, Skotland, Irland og senere _NEWLINE_Nordamerika._NEWLINE_I selve Venedig var der en tidlig reaktion p\xc3\xa5 barokarkitekturens excesser, og denne reaktion gav sig udtryk i en tilbagevenden til paladianske principper. _NEWLINE_De tidligste neopalladianere var to samtidige, begge uddannet som murere, Domenico Rossi (1657-1737)  og Andrea Tirali (1657-1737)._NEWLINE_Deres biograf Tommaso Temanza (1705-1789) viste sig at v\xc3\xa6re bev\xc3\xa6gelsens mest kompetente og l\xc3\xa6rde fortaler. I hans h\xc3\xa6nder blev arven fra Palladio mere og mere kodificeret med retning mod neoklassicisme._NEWLINE_Den mest indflydelsesrige tilh\xc3\xa6nger af Palladio var dog engl\xc3\xa6nderen Inigo Jones, som rejste i hele Italien med_NEWLINE_\'the\xc2\xa0Collector\xc2\xa0Earl\', samleren Earl of Arundel (1586-1646). _NEWLINE_Han annoterede sin kopi af Palladios afhandling i 1613-14._NEWLINE_Den \'palladianisme\', som Jones, hans samtidige og senere tilh\xc3\xa6ngere ud\xc3\xb8vede, var en stil der stort set bestod af facader, og den matematik, der skulle fastl\xc3\xa6gge udformningen, blev ikke strengt fulgt. _NEWLINE_En h\xc3\xa5ndfuld store landejendomme i England bygget mellem 1640 og ca. 1680, som Wilton House i Wiltshire, er i denne palladianske stil. De f\xc3\xb8lger den store succes som Jones\' udformning havde med Queen\'s House i Greenwich for Anna af Danmark og Banqueting House i Whitehall, Karl 1.\'s uf\xc3\xa6rdige kongelige palads i London._NEWLINE_Imidlertid var Inigo Jones\' palladianske stil for t\xc3\xa6t forbundet med Karl 1.\'s hof til at overleve borgerkrigens uro (1642-1651). _NEWLINE_Efter Stuarternes restaurering blev Jones\' palladianisme sat i skyggen af barokstilen med arkitekter som William Talman (\xe2\x80\xa01719) og John Vanbrugh (\xe2\x80\xa01726), Nicholas Hawksmoor (\xe2\x80\xa01736) og endog Jones\' elev John Webb (\xe2\x80\xa01672).\n_START_SECTION_\nIrsk palladianisme\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den palladianske genoplivningsperiode i Irland blev selv ret beskedne pal\xc3\xa6er, mansions, udformet efter en neopalladiansk skabelon. _NEWLINE_Stilen i Irland adskiller sig en smule (subtly) fra den i England. _NEWLINE_Som i andre lande lagde man sig efter Palladios grundl\xc3\xa6ggende idealer og var endda ofte mere tro mod dem, fordi arkitekterne oftest var kommet direkte fra det europ\xc3\xa6iske fastland og derfor ikke var p\xc3\xa5virket af den udvikling, som palladianismen gennemgik i Storbritannien. Uanset hvad grunden kunne v\xc3\xa6re, m\xc3\xa5tte palladianismen tilpasses til det v\xc3\xa5dere og koldere vejr._NEWLINE_En af de mest banebrydende irske arkitekter var Edward Lovett Pearce (1699-1733), som blev en af de f\xc3\xb8rende fortalere for palladianismen i Irland. Han var f\xc3\xa6tter til John Vanbrugh (1664-1726) og en af hans elever, men afviste barokken. Han tilbragte tre \xc3\xa5r med at studere arkitektur i Frankrig og Italien, f\xc3\xb8r han kom hjem til Irland. Hans vigtigste palladianske arbejde er de tidligere parlamentsbygninger i Dublin, \'Houses of Parliament\'. Han var en produktiv arkitekt, der ogs\xc3\xa5 udformede sydfacaden i Drumcondra House i 1725 og Summerhill House i 1731, som blev afsluttet efter Pearces d\xc3\xb8d af Richard Cassels._NEWLINE_Pearce f\xc3\xb8rte tilsyn med opf\xc3\xb8relsen af Castletown House n\xc3\xa6r Dublin, opf\xc3\xb8rt 1722 og tegnet af den italienske arkitekt Alessandro Galilei (1691-1737). Det er m\xc3\xa5ske det eneste palladianske hus i Irland, der er opf\xc3\xb8rt efter Palladios matematiske forhold, og en af de tre irske herreg\xc3\xa5rde, der kan have inspireret udformningen af Det Hvide Hus i Washington._NEWLINE_Andre eksempler er Russborough, opf\xc3\xb8rt 1741-1755 og tegnet af Richard Cassels (1690-1751), som ogs\xc3\xa5 stod for det palladianske Rotunda Hospital i Dublin og Florence Court i County Fermanagh. Irske \'country houses\' i palladiansk stil har ofte udf\xc3\xb8rlig rococostuk, som ofte var udf\xc3\xb8rt af de schweiziske br\xc3\xb8dre Paul og Philip Lafranchini. Det var en irsk specialitet, langt mere flamboyant end interi\xc3\xb8ret fra de samtidige i England. S\xc3\xa5 meget af Dublin blev bygget i 1700-tallet, at det satte et georgiansk m\xc3\xa6rke p\xc3\xa5 byen._NEWLINE_Som f\xc3\xb8lge af d\xc3\xa5rlig planl\xc3\xa6gning og fattigdom var Dublin imidlertid indtil for nylig en af de f\xc3\xa5 byer, hvor fine boliger fra 1700-tallet kunne ses i d\xc3\xa5rlig tilstand. Andre steder i Irland efter selvst\xc3\xa6ndigheden i 1922 blev blyet fjernet fra tagene af ubeboede Palladio-huse og solgt som skrot. Husene blev ofte forladt p\xc3\xa5 grund af store skatter baseret p\xc3\xa5 typen af tagbekl\xc3\xa6dning.\n_START_SECTION_\nSenere udvikling og virkning\n_START_PARAGRAPH_\nI 1770\'ernes Storbritannien var arkitekter som Robert Adam (\xe2\x80\xa01792) og William Chambers (\xe2\x80\xa01796) efterspurgte; de trak p\xc3\xa5 en lang r\xc3\xa6kke klassiske kilder, herunder fra det antikke Gr\xc3\xa6kenland, s\xc3\xa5 deres arbejder til sidst blev karakteriseret som neoklassisk snarere end palladiansk. I Europa sluttede den palladianske genopblomstring i slutningen af 1700-tallet. _NEWLINE_I Nordamerika varede palladianismen lidt l\xc3\xa6ngere. Thomas Jeffersons plan- og facadetegninger st\xc3\xa5r en del i g\xc3\xa6ld til Palladios Quattro Libri. Udtrykket \'palladiansk\' misbruges ofte i dag og har tendens til at beskrive en bygning med klassiske pr\xc3\xa6tentioner. Der var imidlertid en genoplivning af palladianske ideer blandt \'revivalister\' i begyndelsen af 1900-tallet, og det har holdt sig selv gennem den modernistiske periode._NEWLINE_I midten af 1900-tallet fik arkitekturhistorikeren Colin Rowes (1920-1999) uortodokse tilgang betydning ved at revurdere moderne arkitekturs placering i historien og anerkende den palladianske arkitektur som en aktiv indflydelse. Senere i 1900-tallet, hvor Rowes indflydelse var spredt over hele verden, var denne tilgang blevet et centralt element i arkitektur- og bydesign. _NEWLINE_Hvis \'fortidens tilstedev\xc3\xa6relse\' var tydelig i mange arkitekters arbejde i slutningen af 1900-tallet \xe2\x80\x93 fra James Stirling til Aldo Rossi, Robert Venturi, Oswald Matthias Ungers, Peter Eisenman, Michael Graves med flere \xe2\x80\x93 skyldtes det Rowes indflydelse. Hans uortodokse og ikke-kronologiske syn p\xc3\xa5 historien gjorde det muligt for ham at udvikle teoretiske formuleringer som hans ber\xc3\xb8mte essay "The Ideal Villa of Mathematics" (1947), hvor han teoretiserede, at der var kompositionsm\xc3\xa6ssige \'regler\' i Palladios villaer der kunne p\xc3\xa5vises at svare til lignende \'regler\' i Le Corbusiers villaer ved Poissy og Garches n\xc3\xa6r Paris. Denne tilgang gjorde det muligt for Rowe at udarbejde en provokerende transhistorisk vurdering af b\xc3\xa5de Palladio og Le Corbusier, hvor begges arbejder blev vurderet side om side i \xc3\xb8jeblikket og ikke i kronologisk tid.'