b"\n_START_ARTICLE_\nGustav Vigeland\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst og uddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Vigeland var s\xc3\xb8n af en snedkermester og den n\xc3\xa6st\xc3\xa6ldste af fem br\xc3\xb8dre, hvoraf en d\xc3\xb8de som ganske lille. Han voksede op i Halse (nu Mandal) i lejligheden over faderens v\xc3\xa6rksted, og p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de havde han let adgang til at l\xc3\xa6re at bruge en r\xc3\xa6kke redskaber, som han udnyttede til at \xc3\xb8ve sig i tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6ring. Som barn var han ofte syg, og p\xc3\xa5 et tidspunkt blev han taget ud af skolen og kom til at bo hos sin morfar i Vigeland (nu Lindesnes kommune). Her blev der endnu mere tid til at \xc3\xb8ve sig i tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6ring, og morfaderen bem\xc3\xa6rkede Gustavs talent og skaffede ham byens dygtigste tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6rer._NEWLINE_Socialt tilh\xc3\xb8rte familien Thorsen sm\xc3\xa5borgerskabet i Mandal som indehavere af en fremgangsrig snedkervirksomhed med flere svende og l\xc3\xa6rlinge. Faderen var aktiv i den pietistiske v\xc3\xa6kkelsesbev\xc3\xa6gelse, og der blev ofte afholdt religi\xc3\xb8se m\xc3\xb8der i hjemmet. Det \xc3\xa6ndrede sig imidlertid, da faderen i 1880'erne mistede en formue p\xc3\xa5 skibsinvesteringer, hvorefter han slog sig p\xc3\xa5 flasken. Da han blev for alkoholiseret, flyttede moderen med drengene til hendes barndomshjem, dog uden at indgive skilsmissebeg\xc3\xa6ring. Gustav Vigeland blev indskrevet i skolen der i 1883. _NEWLINE_\xc3\x85ret efter fik hans far barn med en anden kvinde og blev d\xc3\xb8mt for ulovlig handel med br\xc3\xa6ndevin.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa6retiden\n_START_PARAGRAPH_\nGustav Vigeland fuldf\xc3\xb8rte aldrig folkeskolen, og i 1884 skaffede hans far ham en l\xc3\xa6replads som tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6rer i Kristiania. Om aftenen tog han kurser p\xc3\xa5 Tegneskolen. I 1886 blev hans mester syg, og v\xc3\xa6rkstedet blev lukket. Vigeland flyttede nu tilbage til Mandal, hvor hans far l\xc3\xa5 for d\xc3\xb8den syg af tuberkulose._NEWLINE_F\xc3\xb8rst i 1888 vendte han tilbage til Kristiania, nu med ambitioner om en kunstnerkarriere. Han fik arbejde p\xc3\xa5 et tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6rerv\xc3\xa6rksted, men blev afskediget julen samme \xc3\xa5r. Dern\xc3\xa6st hutlede han sig gennem med l\xc3\xb8sarbejde, til han i februar 1889 ops\xc3\xb8gte billedhuggeren Brynjulf Bergslien og viste ham nogle af sine skitser. Bergslien fornemmede, at han stod over for et s\xc3\xa6rligt talent, og ved hj\xc3\xa6lp af professor i kunsthistorie Lorentz Dietrichson fik han etableret en gruppe kunstinteresserede st\xc3\xb8tte Vigeland \xc3\xb8konomisk et stykke tid._NEWLINE_Allerede samme \xc3\xa5r debuterede Vigeland p\xc3\xa5 H\xc3\xb8stutstillingen med statuettegruppen Hagar og Ismael. I 1890 begyndte han at arbejde som assistent for Mathias Skeibrok; her fik han samtidig mulighed for at arbejde med sine egne v\xc3\xa6rker._NEWLINE_Senere samme \xc3\xa5r fik han stipendium til en studietur til K\xc3\xb8benhavn, hvor han arbejdede i atelieret hos Vilhelm Bissen, der var en anerkendt billedhugger, som er kommet til at st\xc3\xa5 i skyggen af sin far Herman Wilhelm Bissen. Hos Herman Bissen arbejdede Vigeland med helfigurgruppen Forbannet, der var et s\xc3\xa6rdeles dristigt projekt i betragtning af de begr\xc3\xa6nsede midler, han havde til r\xc3\xa5dighed. Den fik en fin modtagelse, da den blev udstillet p\xc3\xa5 H\xc3\xb8stutstillingen \xc3\xa5ret efter. Vigeland var dermed en etableret kunstner, blot 23 \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nEtablering af karrieren\n_START_PARAGRAPH_\nI begyndelsen af 1893 opholdt Vigeland sig i Paris, hvor han blandt andet fik mulighed for at m\xc3\xb8de og arbejde sammen med Auguste Rodin. \xc3\x85ret efter lavede han relieffet Helvete, der nok har v\xc3\xa6ret inspireret af Rodins Helvedesporten. I 1895 tog han p\xc3\xa5 studierejse til Firenze med et tre m\xc3\xa5neder langt ophold i Berlin p\xc3\xa5 vejen. Her var han blandt andre sammen med Edvard Munch. I et halvt \xc3\xa5r studerede han i Firenze han ren\xc3\xa6ssancens kunst, og Michelangelos v\xc3\xa6rker kan udm\xc3\xa6rket have inspireret ham. Da Vigeland kom hjem fra turen, skabte han en portr\xc3\xa6tbuste af sin bror Emanuel, og den er i sit formsprog tydeligt pr\xc3\xa6get af ren\xc3\xa6ssancen. _NEWLINE_Han afholdt i sin karriere to separatudstillinger: Den f\xc3\xb8rste i 1894, hvor han udstillede 51 v\xc3\xa6rker, den anden i 1899 med 42 v\xc3\xa6rker._NEWLINE_Da han var i slutningen af tyverne, havde han sammenlignet med andre billedhuggere gode indt\xc3\xa6gter fra sin virksomhed, men han havde ogs\xc3\xa5 store udgifter til materialer og modeller. I perioden 1898-1902 arbejdede han med udsmykningen af Nidarosdomen, et arbejde han ikke var alt for begejstret for at p\xc3\xa5tage sig, men som gav en god, fast indt\xc3\xa6gt._NEWLINE_Til dels begrundet i dette arbejde fik Vigeland et rejsestipendium for at studere gotisk kunst i Frankrig og England. Den rejse strakte sig over et helt \xc3\xa5r fra efter\xc3\xa5ret 1900. I Paris m\xc3\xb8dte han landsmanden Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson, af hvem han lavede en portr\xc3\xa6tbuste, som senere blev hugget i marmor._NEWLINE_Ikke s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge efter sin hjemkomst opsagde han arbejdet med udsmykningen af domkirken, idet han f\xc3\xb8lte, at det h\xc3\xa6mmede hans kunstneriske udvikling. Desuden var han begyndt p\xc3\xa5 et st\xc3\xb8rre projekt, en monumental font\xc3\xa6ne. _NEWLINE_Fra 1890'erne og frem skabte Vigeland p\xc3\xa5 eget initiativ flere buster af kendte nordm\xc3\xa6nd. Der var to \xc3\xa5rsager til det: For det f\xc3\xb8rste gav det ham mulighed for at udvikle sin teknik, og for det andet var det en p\xc3\xa6n afs\xc3\xa6tning p\xc3\xa5 s\xc3\xa5danne buster til offentlige institutioner eller private samlere. Vigeland fik snart ry for at v\xc3\xa6re en kunstner, der havde god indsigt i sine modellers psyke, og det blev efterh\xc3\xa5nden en \xc3\xa6re at sidde model for ham._NEWLINE_I alt skal Vigeland have lavet omkring 100 buster; de fleste skabt fra 1901 til 1907. Blandt dem, der sad model for ham i den periode, var Henrik Ibsen, Knut Hamsun, Edvard Grieg, Jonas Lie og Fridtjof Nansen.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa5 karrierens h\xc3\xb8jdepunkt\n_START_PARAGRAPH_\nI 1901 blev han udn\xc3\xa6vnt til ridder af Sankt Olavs Orden, og samme \xc3\xa5r vandt han en konkurrence om at udforme medaljen til Nobels fredspris. _NEWLINE_I 1902 overtog han et faldef\xc3\xa6rdigt atelier i det nordlige Oslo efter i mange \xc3\xa5r noget upraktisk at have arbejdet p\xc3\xa5 4. sal. Hans husholder og elskerinde sad ofte model for ham. Hun var samtidig omhyggelig med at f\xc3\xb8re protokol over Gustav Vigelands v\xc3\xa6rker; det har v\xc3\xa6ret en uvurderlig hj\xc3\xa6lp til at give et overblik over hans produktion._NEWLINE_Senere i \xc3\xa5rtiet lavede han statuer af Niels Henrik Abel, Rikard Nordraak og Camille Collett til opstilling i Oslo samt af Henrik Wergeland til opstilling i Kristiansand._NEWLINE_I oktober 1907 vedtog bystyret i Kristiania at bevilge midler til Vigelands font\xc3\xa6neprojekt. Arbejdet med Vigelandsanlegget blev skudt i gang, uden at nogen kunne ane, hvor omfattende det skulle blive. _NEWLINE_Mens hans skulpturer i 1890'erne skulle v\xc3\xa6re naturalistiske og dramatiske, blev de i 1900'erne mere harmoniske og rolige. Forholdet mellem mand og kvinde blev et tilbagevendende tema. Efter 1910 begyndte han at hugge i sten, hvilket medf\xc3\xb8rte, at formsproget blev mere stiliseret med f\xc3\xa5 detaljer og store flader.\n_START_SECTION_\nArbejdet med Vigelandsanlegget og karrierens efter\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEfter bevillingen til font\xc3\xa6nen gik Vigeland i gang med arbejdet og de tilst\xc3\xb8dende grupper. Han holdt sin tidsplan, men der var problemer med at skaffe penge til projektet, der voksede sig st\xc3\xb8rre og st\xc3\xb8rre. _NEWLINE_Mens Vigeland arbejdede p\xc3\xa5 det store anl\xc3\xa6g, begyndte han fra 1914 at lave tr\xc3\xa6snit. Vigelandsmuseet har registreret 430 tr\xc3\xa6snit af ham i perioden 1914-40, og motiverne er ofte dramatiske landskabsbilleder, tydeligt inspireret af naturen i S\xc3\xb8rlandet._NEWLINE_I 1919 indgik han en aftale med Oslo Kommune om at for\xc3\xa6re den sit livsv\xc3\xa6rk mod at f\xc3\xa5 et atelier og et museum. Den formelle aftale blev underskrevet i 1921, og i 1924 kunne han flytte ind i sin nye lejlighed p\xc3\xa5 Frogner, hvor han boede til sin d\xc3\xb8d. Huset rummer nu Vigelandsmuseet jfr. aftalen mellem kunstneren og kommunen. _NEWLINE_Fra 1920 arbejdede han hovedsageligt p\xc3\xa5 font\xc3\xa6neprojektet, der havde udviklet sig til et projekt for en hel park. Han havde dog fortsat tid til at lave portr\xc3\xa6tstatuer og tr\xc3\xa6snit.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nMens han arbejdede med Helvete i 1894, traf han Laura Mathilde Andersen, der stod model for ham. Det udartede, og i 1899 fik de datteren Else. Snart efter blev Laura gravid igen, men nu havde Vigeland indledt et forhold til den 17-\xc3\xa5rige Inga Syvertsen. Han gik dog med til at gifte sig med Laura, mod at de skulle skilles straks efter vielsen. Laura f\xc3\xb8dte en s\xc3\xb8n i 1901 og gav ham navnet Alf Gustav, hvilket Vigeland ikke var begejstret for. Sk\xc3\xb8nt aftalen l\xc3\xb8d p\xc3\xa5 en hurtig skilsmisse, blev den ikke til virkelighed f\xc3\xb8r i 1906. Derefter betalte Vigeland b\xc3\xb8rnebidrag, men havde derudover ikke kontakt til sine b\xc3\xb8rn. _NEWLINE_Der opstod ogs\xc3\xa5 brud i hans biologiske familie. Lillebroderen Emanuel havde boet i Kristiania siden midten af 1890'erne og var ved at skabe sig et navn som billedkunstner. I forbindelse med en udstilling i 1902 blev Emanuel kritiseret for at v\xc3\xa6re for st\xc3\xa6rkt inspireret af sin bror, hvilket Gustav aldrig gjorde noget for at tilbagevise. Det f\xc3\xb8rte til bruddet mellem de to br\xc3\xb8dre og bortset fra lidt brevveksling i forbindelse med deres mors d\xc3\xb8d i 1907, havde de aldrig kontakt med hinanden. _NEWLINE_Efter sit brud med Laura flyttede Vigeland sammen med Inga, som officielt var hans husholderske, men som samtidig ogs\xc3\xa5 sad model for ham. Parret boede sammen i n\xc3\xa6sten tyve \xc3\xa5r, til Vigeland i 1920 indledte et forhold til en ny, ung model, den atten\xc3\xa5rige Ingerid Vilberg. \xc3\x85ret efter flyttede Inga ud, og Ingerid flyttede ind. Parret blev gift i 1922, og i 1939 blev de skilt. _NEWLINE_I 1943 d\xc3\xb8de Vigeland, og hans urne blev placeret i t\xc3\xa5rnv\xc3\xa6relset i Vigelandsmuseet."