b'\n_START_ARTICLE_\nMizoram\n_START_PARAGRAPH_\nMizoram er en delstat i Indien. Hovedstaden er Aizawl. Mizoram har et areal p\xc3\xa5 21.087\xc2\xa0km\xc2\xb2 og ca. 0,89 millioner indbyggere (2001). Hovedsprogene er mizo og engelsk. Mizoram er en av tre indiske delstater med et flertal af kristne, de andre er Nagaland og Meghalaya._NEWLINE_Mizoram gr\xc3\xa6nser mod de indiske delstater Tripura (nordvest), Assam og Manipur (nord), og mod Bangladesh mod vest og _NEWLINE_Burma mod \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det, som i dag kaldes Mizoram, havde frem til 1890 ingen central administration. Folket boede i cirka 300 byer, som alle styredes selvst\xc3\xa6ndigt af en h\xc3\xb8vding for hver by. Mellem 1850 og 1890 annekterede briterne omr\xc3\xa5det og indlemmede det i den indiske koloni under navnet Lushai Hills (Lushai er en engelsk fejlstavning p\xc3\xa5 stammenavnet Lusei, som folket i omr\xc3\xa5det da kaldte sig). Administrativt l\xc3\xa5 den nordlige del af omr\xc3\xa5det under Assam og den sydlige del under Bengalen. I 1898 blev omr\xc3\xa5derne sl\xc3\xa5et sammen og omd\xc3\xb8bt til Lushai Hills Districted og administreret under Assam. I 1972 blev Lushai Hills et unionsterritorium, hvilket det var frem til 1987, da regionen blev Indiens 23. delstat og antog navnet Mizoram._NEWLINE_Mizoram ligger indeklemt mellem Bangladesh i vest og Myanmar (Burma) i syd og \xc3\xb6st. De indiske delstater Manipur, Assam og Tripura udg\xc3\xb8r tilsammen Indiens gr\xc3\xa6nse mod nord. Selve ordet Mizoram betyder \xe2\x80\x9dMizos land\xe2\x80\x9d og Mizo er et generelt navn for alle stammer i Indien, som tilh\xc3\xb8rer "Kuki-chins" etniske familie, og som har et ensartet sprog og kultur. N\xc3\xb8jagtigt hvilke stammer, som kan betegnes som Mizos, er dog ikke klart defineret af nogen part i Indien, der findes ogs\xc3\xa5 stammer i Burma med samme baggrund, sprog og traditioner som de, der lever i Mizoram. Ogs\xc3\xa5 andre delstater i Indien, som gr\xc3\xa6nser til Mizoram, har stammebefolkninger med lignende oprindelse og traditioner.\n_START_SECTION_\nKristendommens indf\xc3\xb8relse\n_START_PARAGRAPH_\nDen 11. januar 1894 regnes som den dag, da kristendommen kom til det, som i dag er Mizoram. Den dag kom de to walesiske mission\xc3\xa6rer Fredrick William Savage og James Herbert Lorrain til den by, som i dag er hovedstaden, Aizawl, for at pr\xc3\xa6dike om Jesus Kristus for Lushai, hvilket var det britiske navn p\xc3\xa5 folket i omr\xc3\xa5det. P\xc3\xa5 denne tid fandtes der intet skriftsprog, som var i brug hos folket. At indf\xc3\xb8re et skriftsprog blev dermed et af de f\xc3\xb8rste skridt for mission\xc3\xa6rerne. \xc3\x85rsagen til dette var for at kunne spride sit budskab i form af Bibelstudier og informationsblade. De indf\xc3\xb8rte det latinske alfabet med en grov fonetisk grund for stavningen. I l\xc3\xb8bet af tre m\xc3\xa5neder blev den f\xc3\xb8rste skole \xc3\xa5bnet, med to elever. 40 \xc3\xa5r senere havde omr\xc3\xa5det Indiens h\xc3\xb8jeste l\xc3\xa6se- og skrivekundskab. De to engelske mission\xc3\xa6rer forblev i 4 \xc3\xa5r og afl\xc3\xb8stes der efter af mission\xc3\xa6rer fra Wales. Efter cirka 50 \xc3\xa5r var s\xc3\xa5 godt som alle Mizos kristne._NEWLINE_I dag tilh\xc3\xb8rer de f\xc3\xb8rende samfund i Mizoram presbyterianerne, baptisterne, den romersk-katolske kirke eller frelsens h\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nEtnologi\n_START_PARAGRAPH_\nMizostammerne og deres historie er i vid udstr\xc3\xa6kning baserede p\xc3\xa5 legender og traditioner. Den historiske udvikling af disse stammer er vanskelig at kortl\xc3\xa6gge. Der findes dog mange traditionelle historier, sange og fabler, som giver et lille indblik i stammernes migration og historie. Der findes en relativt udbredt opfattelse blandt historikere, forskere og ogs\xc3\xa5 Mizos selv om, at deres forf\xc3\xa6dre udvandrede fra et omr\xc3\xa5de i det sydlige Kina, som de selv kalder Chhingluing. Om denne del af Mizos tidligste historie er sand eller ej er dog omtvistet. Det er dog beviseligt, at Mizos kom fra \xc3\xb8st, og at deres oprindelsesomr\xc3\xa5de har ligget i Mekong-dalen. I l\xc3\xb8bet af cirka 200 \xc3\xa5r, med begyndelse omkring 1500-tallet, levede folket i det, som i dag er Burma p\xc3\xa5 et sted, som hedder Legtlang. Det var i denne periode at en splittelse af folket i flere understammer blev markant._NEWLINE_Stammer og understammer kendte fra denne tid er Lusei, Ralte, Chawangthu, Khiangte, Hauhnar, Chuange, Chuanthang, Ngete, Punte og Parte. Disse stammer og understammer begyndte deres vandringer i flere faser ind i det, som er nutidens Mizoram omkring 1700-tallets begyndelse og midte. Mulige \xc3\xa5rsager til disse omfattende folkevandringer var kampe med andre stammer, sult og s\xc3\xb8gen efter sikrere og frodigere omr\xc3\xa5der at bo i. Under den tidligere del af 1700-tallet kom den f\xc3\xb8rste stamme fra Mizos over floden Tiau og bosatte sig i det, som nu er Mizoram, de kaldtes Kukis. Ben\xc3\xa6vnelsen \xe2\x80\x9dKuki\xe2\x80\x9d har dog antaget meget varierende betydninger under \xc3\xa5renes l\xc3\xb8b og forskellige steder i det nord\xc3\xb8stlige Indien og Burma. I nutidens Mizoram findes en folkegruppe, som kalder sig for Kukis, og som ikke ser sig selv som Mizos. Men under tidligere tider var ben\xc3\xa6vnelsen Kuki anvendt p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som begrebet Mizo i dag, som et f\xc3\xa6llesnavn for denne folkegruppe._NEWLINE_De stammer, som i dag kalder sig Mizo, har haft forskellige navne i historiens l\xc3\xb8b, et f\xc3\xa6lles navn fandtes dog inden begrebet Mizo; det var Lusei. Men stammernes indbyrdes relationer og de forskellige navne p\xc3\xa5 understammerne er under stadig forandring, beroende p\xc3\xa5 kilde, og endog Mizos selv kan ikke give enkle svar p\xc3\xa5 hvad, de enkelte stammer hed p\xc3\xa5 forskellige tidspunkter eller hvorfor. Konflikter mellem forskellige stammer har ikke v\xc3\xa6ret us\xc3\xa6dvanlige og er endnu i dag ikke helt ukendte. Men til forskel fra tidligere s\xc3\xa5 foreg\xc3\xa5r s\xc3\xa5danne konflikter nu med ord og ikke med v\xc3\xa5ben. Det, som g\xc3\xb8r, at disse stammer kan ses som en samlet folkegruppe, er deres f\xc3\xa6lles kultur med alt, hvad det indeb\xc3\xa6rer af sprog, traditioner og religion. Animisme var den trosretning, som blev praktiseret inden kristendommen.\n_START_SECTION_\nSamfund\n_START_PARAGRAPH_\nTraditionelt boede Mizofolket i byer, oftest oppe p\xc3\xa5 et bjerg. I midten af byen fandtes h\xc3\xb8vdingens hytte, og alle ungkarle boede kollektivt i en hytte, som kaldtes Zawlbuk. Dette ledte naturligt til en st\xc3\xa6rk f\xc3\xa6lles byf\xc3\xb8lelse og et stort sammenhold._NEWLINE_Da Mizofolket blev kristne, omformedes hele det sociale liv. Den kristne tro har nu en stor betydning for det daglige liv._NEWLINE_I dag lever majoriteten af befolkningen fortsat i byer, men to st\xc3\xb8rre st\xc3\xa6der er vokset frem: Aizawl, som er delstatens hovedstad med cirka 160.000 indbyggere, og Lunglei. I disse st\xc3\xa6der har en velbjerget middelklasse udviklet sig. Denne middelklasse har f\xc3\xa5et sin uddannelse i andre dele af Indien. Men h\xc3\xb8jere uddannelser tilbydes nu ogs\xc3\xa5 i delstaten i en h\xc3\xb8jere grad gennem udbygning af Mizoram Universitet i Aizawl. Konceptet med byer, som styres af lokale h\xc3\xb8vdinge, er helt forsvundet, og af de tidligere s\xc3\xa5 almindelige "Zawlbuks" findes kun en enkelt tilbage. Den fungerer som en turistattraktion. Under de senere \xc3\xa5r har hele Mizoram genomg\xc3\xa5et en metamorfose gennem befolkningens voksende uddannelse og i kraft af stigende investeringer fra centralregeringen i Delhis side.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nMizoram er bjergrigt og ligger i et strategisk vigtigt omr\xc3\xa5de ved Indiens gr\xc3\xa6nse mod Bangladesh og Burma. Bjergene har en gennemsnitlig h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 900 m, og den h\xc3\xb8jeste bjergtop er Phawngpui med en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 2.210 m. Klimaet p\xc3\xa5virkes af monsunen, og temperaturerne er som det laveste omkring 11\xc2\xa0\xc2\xb0C om vinteren og som det h\xc3\xb8jeste omkring 29\xc2\xa0\xc2\xb0C om sommeren. Fra maj til september er nedb\xc3\xb8ren rigelig.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\n90% af befolkningen er landbrugere.'