b'\n_START_ARTICLE_\nCitro\xc3\xabn\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI 1928 introducerede Citro\xc3\xabn det f\xc3\xb8rste karosseri helt i st\xc3\xa5l ved hj\xc3\xa6lp af nogle dyre maskiner, som blev k\xc3\xb8bt hos det amerikanske bilfirma Chrysler. Det skabte en vis succes, men konkurrenterne (som stadig brugte tr\xc3\xa6 i karosserifremstillingen) fandt p\xc3\xa5 aerodynamiske design af deres biler. Citro\xc3\xabn havde ingen mulighed for at \xc3\xa6ndre sit design \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5 selvom bilerne solgte godt, fik man tab p\xc3\xa5 grund af lave priser._NEWLINE_Men Andr\xc3\xa9 Citro\xc3\xabn gav ikke op \xe2\x80\x93 i stedet udviklede han i 1934 Traction Avant-modellen eller forhjulstr\xc3\xa6k - den f\xc3\xb8rste bil med selvb\xc3\xa6rende karosseri, hvilke er den m\xc3\xa5de personbiler er bygget i dag. Modsat myterne var det dog ikke Citro\xc3\xabn, som opfandt forhjulstr\xc3\xa6kket - han var f\xc3\xb8rst til at fremstille det i storproduktion._NEWLINE_I 1934 blev g\xc3\xa6lden dog for stor til, at firmaet kunne k\xc3\xb8re videre alene, og det blev overtaget af dets st\xc3\xb8rste kreditor \xe2\x80\x93 d\xc3\xa6kfirmaet Michelin. Citro\xc3\xabn h\xc3\xb8stede en st\xc3\xb8rre succes med forhjulstr\xc3\xa6k systemet, hvilket reddede firmaet \xc3\xb8konomisk i en turbulent mellemkrigsperiode. Firmaet blev en af de v\xc3\xa6sentlige producenter, der fremstillede biler med forhjulstr\xc3\xa6k._NEWLINE_Citro\xc3\xabn fremstillede biler i Danmark - en variant af varevognen Traction Avant, der blev lempeligere beskattet._NEWLINE_Efter 2. verdenskrig l\xc3\xb8ftede Citro\xc3\xabn sl\xc3\xb8ret for deres version af en folkevogn: en 2CV, som s\xc3\xa5 dagens lys p\xc3\xa5 Parisersalonen i 1948. En bil, som skulle blive stort set u\xc3\xa6ndret i produktion i 42 \xc3\xa5r. Bilen havde dog v\xc3\xa6ret l\xc3\xa6ngere undervejs. En lille r\xc3\xa6kke prototyper blev s\xc3\xa5ledes udviklet f\xc3\xb8r krigen. Deres kendetegn var bl.a. aluminiums-karrosseri og et meget enkelt design. For at spare v\xc3\xa6gt og omkostninger var denne model blot udstyret med en enkelt forlygte og ingen afvisere. For at g\xc3\xb8re tegngivningen lettere, dette skulle g\xc3\xb8res med armene, valgte man at udstyre bilen med klapruder, en detalje, som fulgte produktions-2CV\'en helt op til den sidste i 1990. 2CV\'en gik under mange \xc3\xb8genavne, bl.a. "Christianiacontainer," "Presset Citron," og "Studenter Jaguar."_NEWLINE_2CV blev grundstammen til en hel r\xc3\xa6kke bilmodeller, Ami 6, Ami 8, Dyane 4 og 6, varevognene AU, AZU, AK, AKS samt Dyane-varevognen Acadiane. Derudover en r\xc3\xa6kke specialmodeller til terr\xc3\xa6nbrug, f.eks. den to-motors 2CV Sahara og M\xc3\xa9harien (med plast-karrosse)._NEWLINE_F\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere duperede Citro\xc3\xabn endnu engang en m\xc3\xa5ll\xc3\xb8s verden, idet man i 1955 pr\xc3\xa6senterede modellen DS, som var den f\xc3\xb8rste bil i verden med det nu legendariske hydropneumatiske affjedringssystem. DS havde ikke blot denne us\xc3\xa6dvanlige affjedring, men systemet kunne ogs\xc3\xa5 anvendes til "power-steering" og "power-brake" \xe2\x80\x93 alt sammen inden for samme hydrauliske system. Det skabte grundlaget for senere modeller, herunder GS, CX, BX, XM and Xantia, samt C5 og C6-modellerne. Samtidigt var D-modellen den f\xc3\xb8rste serieproducerde personbil med skivebremser, hvilket udl\xc3\xb8ste en retssag fra Lucas, som havde leveret bremser til Jaguar-sportsvognen. Lucas tabte sagen, da Citro\xc3\xabns system var helt anderledes opbygget._NEWLINE_I 1965 overtog Citro\xc3\xabn det franske bilm\xc3\xa6rke Panhard, som specialiserede i sm\xc3\xa5, billige biler i stil med(2CV/Ami)._NEWLINE_I 1968 fik Citro\xc3\xabn kontrol over det eksklusive, italienske m\xc3\xa6rke Maserati, som skabte grundlaget for en sportsmodel SM med en avanceret Maserati-motor. SM blev grundigt tegnet, som om den var en erstatning til DS-modellen, et investeringsniveau GT-markedet aldrig ville kunne forrente, selv under de bedste omst\xc3\xa6ndigheder. Ydermere var det et ufordelagtigt tidspunkt, med oliekrisen i 1973 og tabet af markedet i USA, hvor Citro\xc3\xabn var ude for det store uheld, at justerbar affjedring var ulovligt der i en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke i 1970\'erne._NEWLINE_I Danmark blev der solgt 2 SM-biler._NEWLINE_Firmaet tabte endnu flere penge ved Comotor rotations-motoren (Wankelmotor), da pr\xc3\xa6sentationen faldt sammen med oliekrisen. Citro\xc3\xabn var i dyb krise. Mange penge var sat p\xc3\xa5 udviklingen af dyrere modeller, mens de mindre modeller (A-modellerne) stadig var baseret p\xc3\xa5 2CV-teknik. Omkostningerne ved at udvikle GS, CX, SM, Birotor, Maserati Bora, Maserati Merak, og Maserati Khamsin-modellerne (hver is\xc3\xa6r sande nyskabelser) sv\xc3\xa6kkede firmaet yderligere._NEWLINE_Da bilsalget faldt i 1974, gik Citro\xc3\xabn konkurs. Den franske regering frygtede arbejdsl\xc3\xb8shed og arrangerede at fusionere firmaet med Peugeot. Resultatet blev PSA Peugeot Citro\xc3\xabn._NEWLINE_PSA solgte Maserati til DeTomaso i maj 1975, og det italienske firma var ret hurtigt i stand til at skabe en ny model, Bi-Turbo, som solgte i store m\xc3\xa6ngder p\xc3\xa5 grund af det ber\xc3\xb8mte Maserati-image._NEWLINE_Eftersom Citro\xc3\xabn havde to nytegnede biler, der begge fik success (GS og CX,) og Peugeot typisk var forsigtig med sin egne finanser, fik PSA overskud fra 1975 til 1979. Efter PSA\'s k\xc3\xb8b af de for\xc3\xa6ldede Chrysler Europa-fabrikker, k\xc3\xb8rte fabrikken med underskud fra 1980 til 1985._NEWLINE_PSA afskaffede ret hurtigt Citro\xc3\xabns ambiti\xc3\xb8se forhold til teknik og design, da Peugeot var meget mere konservativ/fornuftig. Citro\xc3\xabn fors\xc3\xb8gte sig med sm\xc3\xa5 modeller, som p\xc3\xa5 l\xc3\xa6ngere sigt skulle erstatte A-modellerne, LN, LNA og Visa, men ingen opn\xc3\xa5ede det \xc3\xb8nskede resultat. Der var en grund til, at bilk\xc3\xb8berne stadig valgte A-modellerne: De var anderledes._NEWLINE_I 1980\'erne blev nye Citro\xc3\xabn-modeller lavet p\xc3\xa5 basis af Peugeot-skabeloner. BX fra 1982 brugte stadig det hydropneumatiske affjedringssystem, men motoren var et derivat af Peugeot-motorer. I slutningen af 1980\'erne skabte PSA-Gruppen en f\xc3\xa6lles platform for sin st\xc3\xb8rste model XM, som havde meget tilf\xc3\xa6lles med Peugeot 605, og under overfladen var Xantia fra 1993 n\xc3\xa6sten identisk med Peugeot 406. I dag er en h\xc3\xb8j procentdel af komponenterne i biler fra Citro\xc3\xabn og Peugeot identiske. I grove tr\xc3\xa6k er det kun karosseridele og dele af interi\xc3\xb8ret samt Citro\xc3\xabns unikke affjedring, der er til forskel. De fleste reservedele deler envidere reservedelsnumre. Der findes dog stadig Citro\xc3\xabn-modeller, som adskiller sig fra Peugeot p\xc3\xa5 afg\xc3\xb8rende punkter, nemlig Pluriel og Xsara Picasso._NEWLINE_Citro\xc3\xabn har stadig uretf\xc3\xa6rdigt ry for at v\xc3\xa6re un\xc3\xb8digt komplicerede. Et ry, de allerede fik med Traction Avant-modellen og for at ruste. Men statistikken over rust viser i dag noget andet, nemlig at de ikke ruster mere end gennemsnittet.\n_START_SECTION_\nDiverse\n_START_PARAGRAPH_\nEt gammelt k\xc3\xa6lenavn for Citro\xc3\xabn-biler er naturligvis Citron._NEWLINE_Firmaets ber\xc3\xb8mte logo med et dobbelt skr\xc3\xa5tstillet tandhjul stammer fra Andr\xc3\xa9 Citro\xc3\xabns tidligere arbejder med gearkasser._NEWLINE_Andr\xc3\xa9 holdt af h\xc3\xb8je hatte og mente, at man skulle kunne stige ind i en Citro\xc3\xabn uden at tage hatten af._NEWLINE_Citro\xc3\xabn-huset i Sydhavnskvarteret i K\xc3\xb8benhavn var fra 1927 samlefabrik for Citro\xc3\xabn-biler. Efter \xc3\xa5rtier i anden anvendelse er en af bygningerne igen i Citro\xc3\xabn-regi som dansk og skandinavisk hovedkvarter for import\xc3\xb8rselskabet.'