b"\n_START_ARTICLE_\nApple II\n_START_PARAGRAPH_\nApple II, (ofte skrevet Apple ][ eller Apple //) var en af de f\xc3\xb8rste rigtig succesfulde masseproducerede microcomputere, designet prim\xc3\xa6rt af Steve Wozniak, fremstillet af Apple Computer (nu Apple Inc.) og introduceret i 1977. Med hensyn til brugervenlighed, funktioner og udvidelsesmuligheder, var Apple II et stort teknologisk fremskridt i forhold til forg\xc3\xa6ngeren, Apple I, en begr\xc3\xa6nset produceret computer for hobbyelektronikentusiaster som var pioner for mange af de funktioner, der gjorde Apple II til en kommerciel succes. Introduceret ved West Coast Computer Faire i 1977, var Apple II blandt de f\xc3\xb8rste succesfulde personlige computere der gjorde firmaet Apple til en succesfuld virksomhed (og gjorde det muligt for flere andre firmaer overhovedet at starte). Gennem \xc3\xa5rene introduceredes og solgtes en r\xc3\xa6kke forskellige modeller, og den mest popul\xc3\xa6re af de fremstillede modeller undergik kun relativt f\xc3\xa5 \xc3\xa6ndringer selv ind i 1990'erne. Da produktionen sluttede i 1993 var mellem fem og seks millioner Apple II computere (inklusive cirka 1,25 million Apple IIGS modeller) blevet solgt._NEWLINE_Apple II blev en af de mest markante og succesfulde computere gennem 1980'erne og de tidlige 1990'ere. Den blev aggressivt markedsf\xc3\xb8rt gennem m\xc3\xa6ngderabatter og fremstillingsarrangementer for uddannelsesinstitutioner, hvilket resulterede i at den blev den f\xc3\xb8rste computer i udbredt brug p\xc3\xa5 amerikanske videreg\xc3\xa5ende skoler. Et fokuseret tiltag til at udvikle uddannelses- og forretningssoftware til Apple II, inklusive det popul\xc3\xa6re VisiCalc regneark udsendt i 1979, gjorde computeren specielt popul\xc3\xa6r hos virksomhedsbrugere og familier._NEWLINE_Det originale Apple II styresystem var udelukkende den indbyggede BASIC-fortolker indeholdt i ROM; det meste kommercielle Apple II software p\xc3\xa5 disk, f.eks. undervisningsspil og produktivitetsprogrammer, bootede direkte p\xc3\xa5 hardwaren og havde enten intet styresystem, eller indarbejde sit eget styresystem (hvilket var usynligt for brugeren). Apple DOS styresystemet blev tilf\xc3\xb8jet for underst\xc3\xb8tte diskettedrevet; den sidste version var \xe2\x80\x9dApple DOS 3.3\xe2\x80\x9d. Apple DOS blev efterfulgt af ProDOS, som underst\xc3\xb8ttede et hierarkisk filsystem og st\xc3\xb8rre lagerenheder. Med et valgfrit trejdeparts Z80-baseret udvidselskort, kunne Apple II boote ind i CP/M styresystemet og k\xc3\xb8re WordStar, dBase II, og andet CP/M baseret software. Ved h\xc3\xb8jdepunktet af dens udvikling, op mod slutningen af 1980'erne, havde platformen det grafisk udseende af en hybrid mellem Apple II og Macintosh med introduktionen af Apple IIGS. I 1992 havde platformen 16-bit processor, en musestyret grafisk brugerflade, og grafik- og lyd-egenskaber langt fra originalen._NEWLINE_P\xc3\xa5 trods af introduktionen af det Motorola 68000-baserede Apple Lisa system i 1983, og dets mere succesfulde kusine Macintosh i 1984, var den relativt usofistikerede Apple II Apples prim\xc3\xa6re indt\xc3\xa6gtskilde gennem det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rti: med dets tilh\xc3\xb8rende samfund af tredjepartsudviklere og forhandlere, var det engang en millard-dollars-om-\xc3\xa5ret industri. Apple IIGS blev solgt indtil slutningen af 1992; den sidste Apple II i produktion, IIe modellen, gik ud af produktion den 15. oktober 1993.\n_START_SECTION_\nDesign\n_START_PARAGRAPH_\nApple II var designet til at ligne mere et husholdningsapparat end et stykke elektronisk udstyr. L\xc3\xa5get kunne tages af det beige plastickabinet uden brug af v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j, og tillod adgang til computerens interne enheder, inklusive motherboardet med otte sokler til udvidelseskort, og en r\xc3\xa6kke af Random Access Memory (RAM) sokler, der kunne holde op til 48 kilobytes hukommelse._NEWLINE_Apple II havde farve og h\xc3\xb8jopl\xc3\xb8snings grafikmuligheder, lydkapabilitet og indbygget et af to BASIC programmeringssprog (oprindeligt Integer BASIC, senere Applesoft BASIC). Apple II blev m\xc3\xa5lsat mod masserne, i stedet for hobbyentusiaster og ingeni\xc3\xb8rer; dens introduktion og efterf\xc3\xb8lgende popularitet var ogs\xc3\xa5 en stor indflydelse p\xc3\xa5 de fleste microcomputere der efterfulgte den. I den sammenh\xc3\xa6ng er hovedmeningen af \xe2\x80\x9dikke kun for hobbyentusiaster og ingeni\xc3\xb8rer\xe2\x80\x9d at modsat forudg\xc3\xa5ende hjemmecomputere, blev den solgt som et f\xc3\xa6rdigt forbrugerudstyr i stedet for et samles\xc3\xa6t (usamlet eller samlet p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd). VanLOVEs Apple Handbook og The Apple Educators Guide af Gerald VanDiver og Rolland Love anmeldte mere end 1500 software programmer som kunne bruges med Apple II serien. Apples forhandlernetv\xc3\xa6rk brugte disse b\xc3\xb8ger til at understrege den voksende softwareudviklerbase for uddannelse og personligt brug._NEWLINE_De fleste af maskinerne i Apple II-serien havde et keyboard indbygget i motherboardets kabinet. Undtagelsen til dette var Apple IIGS som ikke originalt blev solgt med et indbygget keyboard. Et opgraderingskit blev senere solgt, som tillod at s\xc3\xa6tte motherboardet fra en Apple IIGS i kabinettet fra en Apple IIe.\n_START_SECTION_\nModeller\n_START_PARAGRAPH_\nTidlige II-serie modeller var som regel navngivet \xe2\x80\x9dApple ][\xe2\x80\x9d; senere modeller \xe2\x80\x9dApple //\xe2\x80\x9d, plus et bogstav.\n_START_SECTION_\nApple II\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste Apple II computere blev sat til salg den 5. juni 1977 med en MOS Technology 6502 microprocessor p\xc3\xa5 1\xc2\xa0MHz, og havde 4 kB RAM, et kasseb\xc3\xa5nds interface for at indl\xc3\xa6se programmer og lagre data, og Integer BASIC programmeringssproget indbygget i ROM. Video controlleren viste 24 linjer af 40 kolonner af monochrome udelukkende store bogstaver (det originale karakters\xc3\xa6t matcher ASCII tegnene 0x20 til 0x5F) text p\xc3\xa5 sk\xc3\xa6rmen, med en NTSC komposit-udgang der kunne bruges til visning p\xc3\xa5 en TV-sk\xc3\xa6rm eller p\xc3\xa5 et normalt TV via en separat RF modulator. Den originale salgspris for computeren var US$ 1298 (med 4 kB RAM) og US$ 2638 (med de maksimale 48 kB RAM). For at henvise til computerens evne til lave farve grafik, var Apple-logoet p\xc3\xa5 kabinettet repr\xc3\xa6senteret med regnbuefarvede striber, som vedvarende var en Apples firmalogo indtil 1998. De tidligste Apple II var samlet i Silicon Valley, og senere i Texas. Kredsl\xc3\xb8bskortene var fremstillet i Irland og Singapore._NEWLINE_Et eksternt 5,25 tommer floppydisk drev, Disk II, kunne tilsluttes via et udvidelseskort der kunne inds\xc3\xa6ttes i en af computerens sokler til udvidelseskort (typisk sokkel 6), og blev brugt til lagring og indl\xc3\xa6sning af data for at erstatte kasetteb\xc3\xa5nd. Disk II interfacet, udviklet af Steve Wozniak, blev betragtet som et ingeni\xc3\xb8rm\xc3\xa6ssigt mesterv\xc3\xa6rk for dets \xc3\xb8konomiske brug af elektroniske komponenter. Hvor andre controllere havde dusinvis af chips for at synkronisere data I/O med disk rotation, placering af l\xc3\xa6sehovedet p\xc3\xa5 det korrekte spor, og omdannelse af dataene til magnetiske pulser, havde Wozniaks controller kun f\xc3\xa5 chips, i stedet brugte Apple DOS software til at udf\xc3\xb8re disse funktioner. Group Code Recording brugt af controlleren var simpler og lettere at implementere i software end det mere popul\xc3\xa6re MFM. Slutteligt var det lave chipantal p\xc3\xa5 controlleren medvirkende til af Apples Disk II det f\xc3\xb8rste overkommelige floppydrevsystem til personlige computere. Som en bivirkning gjorde Wozniaks design det let for propriet\xc3\xa6r softwareudviklere at kopibeskytte mediet som deres software blev solgt p\xc3\xa5 ved at \xc3\xa6ndre p\xc3\xa5 softwareformatet eller at steppe drevets hoved mellem sporene. Uundg\xc3\xa5eligt begyndte andre firmaer at s\xc3\xa6lge software der kunne omg\xc3\xa5 denne beskyttelse. Endnu en Wozniak optimisering tillod ham at undlade Shugarts spor 0 sensor. N\xc3\xa5r styresystemet vil g\xc3\xa5 til spor 0, flytter controlleren simpelthen 40 gange mod det laveste spornummer, og bruger det mekaniske stop til at forhindre den at g\xc3\xa5 l\xc3\xa6ngere ned end spor 0. Denne proces kaldet \xe2\x80\x9drekalibrering\xe2\x80\x9d, lavede en h\xc3\xb8j summelyd (hurtig mekanisk raslen) der ofte skr\xc3\xa6mte nye Applebrugere._NEWLINE_Fremgangsm\xc3\xa5den der blev brugt i Disk II controlleren var typisk for Wozniaks designmetoder. Apple II brugte flere udviklingsm\xc3\xa6ssige genveje for at spare hardware og reducere omkostninger. For eksempel ved at drage fordel af at 6502 kun gav adgang til hukommelsen hver anden clockcyklus, brugte videogenerators kredsl\xc3\xb8b de ellers ubrugte cykler og undgik derved k\xc3\xb8problemer i hukommelsen og eliminerede n\xc3\xb8dvendigheden af et separat kredsl\xc3\xb8b til at genopfriske DRAM-chipsene. I stedet for at bruge et komplekst analog-til-digitalt kredsl\xc3\xb8b til at l\xc3\xa6se output fra spilcontrolleren, brugte Wozniak et simpelt timerkredsl\xc3\xb8b hvis periode var proportionel med modstanden af spilcontrolleren, og brugte en softwareloop til at m\xc3\xa5le timeren._NEWLINE_Tekst- og grafiksk\xc3\xa6rmene havde et delvist for\xc3\xa6ldet design (scanlinierne var ikke lagret i sekventielle omr\xc3\xa5der af hukommelsen) hvilket var angiveligt for Wozniak opdagede at ved at g\xc3\xb8re det p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de kunne man spare en chip; det var billigere at f\xc3\xa5 softwaren til at beregne eller sl\xc3\xa5 adressen op for den kr\xc3\xa6vede scanlinie end at inkludere den ekstra hardware. P\xc3\xa5 samme vis, i h\xc3\xb8jopl\xc3\xb8snings grafikmodus, blev farve bestemt ved pixel position og kunne derfor blive implementeret i software, og sparede derfor Wozniak for at bruge chips til at konvertere bit-sekvenser til farver. Dette gjorde det ogs\xc3\xa5 muligt at foretage sub-pixel font-rendering, da orange og bl\xc3\xa5 pixels blev tegnet en halv pixel l\xc3\xa6ngere mod h\xc3\xb8jre p\xc3\xa5 sk\xc3\xa6rmen end gr\xc3\xb8nne og lilla pixels._NEWLINE_Farver p\xc3\xa5 Apple II-serien drog fordel af en s\xc3\xa6rhed i NTSC tv-signal standarden, som gjorde det relativt nemt og billigt at implementere farvevisning. Den originale NTSC tv-signal specifikation var sort/hvid, farve blev h\xc3\xa6ftet p\xc3\xa5 senere ved at tilf\xc3\xb8je et 3.58\xc2\xa0MHz subcarrier signl der blev delvist ignoreret af sort/hvide TV-apparater. Farve er indkodet baseret p\xc3\xa5 fasen af dette signal i forhold til et reference color burst signal. Resultatet er at positionen, st\xc3\xb8rrelsen, og intensiteten af en serie af pulser derfinere farveinformationen. Disse pulser kan overs\xc3\xa6ttes til pixels p\xc3\xa5 en computersk\xc3\xa6rm._NEWLINE_Apple II-sk\xc3\xa6rmen giver to pixels per subcarrier cyklus. N\xc3\xa5r color burst reference signalet blev t\xc3\xa6ndt og computeren koblet til et farvedisplay, kunne den vise gr\xc3\xb8n ved at vise \xc3\xa9t skiftende m\xc3\xb8nster af pixels, magenta med et modsat m\xc3\xb8nster, og hvid ved at placere to pixels ved siden af hinanden. Senere blev bl\xc3\xa5 og orange tilg\xc3\xa6ngelige ved at justere pixelplaceringen med en halv pixel-bredde i forhold til color burst signalet. H\xc3\xb8jopl\xc3\xb8sningsdisplayet tillod flere farver simpelthen ved at komprimere flere, smallere pixels ind i hver subcarrier cyklus. Det lave, lavopl\xc3\xb8snings grafikmodus fungerede anderledes, da det kunne give en kort stigning af h\xc3\xb8j-frekvent signal per pixel for at tillade flere farvemuligheder._NEWLINE_Indbegrebet af Apple II designfilosofien var lydkredsl\xc3\xb8bet. I stedet for at have en dedikeret lydsyntese chip, havde Apple II et skiftekredsl\xc3\xb8b der udelukkende kunne lave et klik gennem en indbygget h\xc3\xb8jttaler eller et udgangsjack; alle andre lyde (inklusive to, tre, og med tiden fire-stemmigt musik og afspilning af lydklip og syntetiseret tale) blev genereret udelukkende ved software der klikkede h\xc3\xb8jttaleren p\xc3\xa5 netop det rigtige tidspunkt. Ikke f\xc3\xb8r n\xc3\xa6sten et \xc3\xa5rti senere blev en Apple II sendt p\xc3\xa5 gaden med en dedikeret lydchip. Lignende teknikker blev brugt til kassettelageret: kassette outputtet fungerede p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som h\xc3\xb8jttaleren, og inputtet en simpel zero-crossing detector der tjente som en relativt primitiv (1 bit) audio digitizer. Rutinerne i ROM blev brugt til at indkode og afkode data i frequency-shift keying til kassetten._NEWLINE_Wozniaks \xc3\xa5bne design og Apple IIs adskillige udvidelsessokler tillod en lang r\xc3\xa6kke af tredjeparts enheder at udvide funktionaliteten af maskinen. Apple II kort til eksterne enheder, som serielle controllere, forbedrede displaycontrollere, hukommelseskort, harddiske, og netv\xc3\xa6rkskomponenter var tilg\xc3\xa6ngelige for dette system. Der var udvidelseskort \xe2\x80\x93 som Z80 kortet \xe2\x80\x93 der tillod maskinen at bruge Z80 processoren og k\xc3\xb8re en lang r\xc3\xa6kke programmer udviklet under CP/M styresystemet, inklusive dBase II databasen, og WordStar tekstbehandling. Der var ogs\xc3\xa5 et tredjeparts 6809-kort der tillod OS-9 Level One at blive k\xc3\xb8rt. Mockingboard lydkortet tilb\xc3\xb8d en kraftig forbedring af Apple II-maskinens lyd-egenskaber, med simpel musik-syntese og text-til-take funktionalitet. Med tiden blev Apple II accelerator kort skabt til at fordoble eller firedoble computerens hastighed.\n_START_SECTION_\nApple II Plus\n_START_PARAGRAPH_\nApple II Plus blev introduceret i juni 1979 og inkluderede Applesoft BASIC programmeringssproget i ROM. Denne Microsoft-udviklede dialekt af BASIC, som tidligere kunne f\xc3\xa5s som en opgradering, underst\xc3\xb8ttede floating-point aritmetik, og blev standard-dialekten af BASIC p\xc3\xa5 Apple II-serien (dog k\xc3\xb8rte det ved en m\xc3\xa6rkbar lavere hastighed end Steve Wozniaks Integer BASIC)._NEWLINE_Apple II Plus var p\xc3\xa5 alle andre punkter identisk med den originale Apple II. De mindre hukommelsesst\xc3\xb8rrelser var ikke l\xc3\xa6ngere tilg\xc3\xa6ngelige, s\xc3\xa5 II Plus havde 48 kB RAM som standard, der kunne udvides til 64 kB ved hj\xc3\xa6lp af et s\xc3\xa5kaldt \xe2\x80\x9dsprogkort\xe2\x80\x9d._NEWLINE_En TEMPEST godkendt version af Apple II Plus kaldet Microfix blev udviklet i 1980 af Georgia Tech Research Institute for den amerikanske h\xc3\xa6rs FORSCOM-kommando. Da det blev sat i felten i 1982 var Microfix-systemet det f\xc3\xb8rste taktiske system der brugte Laserdisk kort-teknologi til at give zoom og rulle fuktioner over kortbilleder, koblet med en punkt-database over indsamlet information som indsatsr\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge, flypladser, veje og broer.\n_START_SECTION_\nApple II Europlus og J-Plus\n_START_PARAGRAPH_\nEfter succesen med den f\xc3\xb8rste Apple II i USA, udvidede Apple deres marked til at inkludere Europa, Australien og Fjern\xc3\xb8sten i 1978, med Apple II Europlus (for Europa og Australien) og Apple II J-Plus (til det Japanske marked). I disse modeller lavede Apple de n\xc3\xb8dvendige \xc3\xa6ndringer til hardware, software, og firmware for at kunne tilpasse dem til standarderne udenfor USA. Str\xc3\xb8mforsyningen blev modificeret til at kunne klare den lokale sp\xc3\xa6nding, og i de europ\xc3\xa6iske og australske modeller blev video-outputtet \xc3\xa6ndret fra farve NTSC til monochrom PAL \xe2\x80\x93 et ekstra videokort var n\xc3\xb8dvendigt for farve PAL grafik, da de simple tricks Wozniak havde brugt til at generere et pseudo-NTSC signal med minimal hardware ikke kunne overf\xc3\xb8res til det mere komplekse PAL-system._NEWLINE_I den japanske udgave af maskinen, blev keyboardet \xc3\xa6ndret for at tillade Katakana skrivning (fuld Kanji-underst\xc3\xb8ttelse var klart udover evnerne for denne maskine), men i de fleste andre lande blev den internationale Apple-model solgt med et umodificeret amerikansk keyboard, derfor manglede de tyske modeller for eksempel umlaut. I det store hele var Apple II Europlus og J-Plus identiske med Apple II Plus. Produktionen af Europlus stoppede i 1983.\n_START_SECTION_\nApple IIe\n_START_PARAGRAPH_\nApple II Plus blev efterfulgt i 1983 af Apple IIe, en omkostningsreduceret, men mere kraftuld maskine der brugte nyere chips til at reducere komponentantallet og tilf\xc3\xb8jede nye funktioner, som visning af store og sm\xc3\xa5 bogstaver og standard 64 kB RAM. RAM'en i IIe var konfigureret som om det var en 48 kB Apple II Plus med et sprogkort; maskinen havde ikke nogen sokkel 0, men havde i stedet en ekstern sokkel der af praktiske \xc3\xa5rsager tog pladsen fra sokkel 3, den mest brugte sokkel for et 80-kolonne kort i II Plus. Den eksterne sokkel ville acceptere et 1 kB hukommelseskort for at tillade 80-kolonne display. Dette kort indeholdt udelukkende RAM; hardwaren og firmwaren for 80-kolonne displayet var indbygget i Apple IIe, og gjorde den nogenlunde kompatibel med de \xc3\xa6ldre Videx-type kort, selvom de lavniveaus detaljer var anderledes. Et \xe2\x80\x9dudvidet 80-kolonne kort\xe2\x80\x9d med mere hukommelse udvidede maskinens RAM til 128 kB._NEWLINE_Som med sprogkortet var hukommelsen i 80-kolonne kortet bank-switched over maskinens hoved-RAM; dette gjorde hukommelsen mere egnet til datalagring end til k\xc3\xb8rende software, og faktisk ville ProDOS styresystemet, som blev introduceret med Apple IIe, automatisk konfigurere denne hukommelse som en RAM disk ved opstart._NEWLINE_Tredjeparts eksterne hukommelseskort tillod senere udvidelse op til 1 MB. 1 kB 80-kolonne kortet muliggjorde ogs\xc3\xa5 en ny grafikmodus, Double Lo-Res (80x48 pixels). Det udvidede 80-kolonne kort muliggjorde 2, Double Lo-Res og Double Hi-Res (560x192 pixels). Begge modus fordoblede the horisontale opl\xc3\xb8sning i forhold til den standard Lo-Res (40x48) og Hi-Res (280x192); i tilf\xc3\xa6ldet med Double Hi-Res, antallet af mulige farver blev ogs\xc3\xa5 for\xc3\xb8get, fra 6 til 15. Apple IIe-maskiner fra den allerf\xc3\xb8rste produktion kan ikke bruge Double Hi-Res. Ingen af disse modus var direkte underst\xc3\xb8ttet af den indbyggede BASIC, s\xc3\xa5 brugeren var n\xc3\xb8dt til at bruge masser af POKE og CALL kommandoer i BASIC, eller assembly-programmering, eller et af en r\xc3\xa6kke software Toolkits for at udnytte disse modus._NEWLINE_Mens det var muligt for software at udskifte 80-kolonne firmwaren, og derved g\xc3\xb8re firmwaren fra et kort i sokkel 3 tilg\xc3\xa6ngelig med et kort i den eksterne sokkel, var det ikke en normal ting at g\xc3\xb8re. Men med 80-kolonne firmwaren aktiveret, var sokkel 3s I/O hukommelse stadig brugbar, og gav den nogenlunde den samme funktionalitet som sokkel 0 p\xc3\xa5 en II eller II Plus. Dette bet\xc3\xb8d at faktisk var muligt at bruge sokkel 3 til andre ting, som coprocessor kort og sprogkort, der ikke brugte soklens firmwareplads. DuoDisk blev inroduceret sammen med IIe, og var reelt to Disk II 5.25 tomme drev i et enkelt kabinet designet til at l\xc3\xa6gge mellem computeren og monitoren. Der blev ogs\xc3\xa5 introduceret et nyt controllerkort til at k\xc3\xb8re enheden. Controlleren var funktionsm\xc3\xa6ssigt identisk til den original Disk II controller, men brugte en anden forbindelse, som muligjorde et enkelt kabel til at styre begge drev i DuoDisk'en. DuoDisk-enheden var plaget af stabilitetsproblemer, og slog ikke an s\xc3\xa5 godt som Apple IIe._NEWLINE_Apple IIe var den mest popul\xc3\xa6re Apple II nogensinde bygget og var af mange betragtet som seriens \xe2\x80\x9darbejdshest\xe2\x80\x9d. Den udm\xc3\xa6rkede sig ogs\xc3\xa5 ved at v\xc3\xa6re den l\xc3\xa6ngslevende Apple-computer nogensinde \xe2\x80\x93 den blev fremstillet og solgt med kun mindre \xc3\xa6ndringer i n\xc3\xa6sten 11 \xc3\xa5r. I den periode, som efterf\xc3\xb8lgere til originalen, kom to vigtige variationer, kendt som Enhanced IIe (fire nye udskiftningschips for at give den noget af funktionaliteten af den senere model Apple IIc, inklusive en opgraderet processor kaldet 65C02) og Platinum IIe (et moderniseret nyt udseende for kabinetfarven for at matche andre Apple-produkter p\xc3\xa5 den tid, s\xc3\xa5vel som tilf\xc3\xb8jelsen af et indbygget numerisk tastatur). En Enhanced IIe med 128 kB RAM er betragtet som mindstekrav for at kunne k\xc3\xb8re det meste Apple II software udgivet efter 1988._NEWLINE_To-et-halvt \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Apple IIe, havde Apple produceret og markedsf\xc3\xb8rt en computer kaldet Apple III for forretningsbrugere. Dette produkt var ikke en success, og Steve Wozniak er blevet citeret for at have sagt at Apple III havde en 100% fejlkvotient \xe2\x80\x93 hver eneste maskine fremstillet havde en eller anden form for fejl (et ber\xc3\xb8mt Apple teknisk nyhedsbrev anbefalede at tabe maskinen lodret ned p\xc3\xa5 et bord for at s\xc3\xa6tte DIP-chipsense p\xc3\xa5 plads i deres l\xc3\xb8se sokler). P\xc3\xa5 trods af dette var mange af dens funktioner f\xc3\xb8rt over i designet af Apple IIe, uden produktionsfejlende der f\xc3\xb8rte til fejlene i Apple III. Blandet dem var ProDOS styresystemet, som var baseret p\xc3\xa5 Apple IIIs Sophisticated Operating System (SOS).\n_START_SECTION_\nApple IIc\n_START_PARAGRAPH_\nApple udgav Apple IIc i April 1984, og markedsf\xc3\xb8rte den some den transportable Apple II, fordi den nemt kunne b\xc3\xa6res, selvom den ulig moderne b\xc3\xa6rbare manglede et indbygget display og batteri. IIc havde endda et h\xc3\xa5ndtag der kunne foldes ned for at s\xc3\xa6tte maskinen op i skriveposition. Den var den f\xc3\xb8rste af tre Apple II-modeller til at blive lavet i Snow White designsproget, og den eneste der brugte den unikke cremede off-white farve (de andre Snow White computere fra Apple II-serien, IIGS og IIC Plus, var lysegr\xc3\xa5, kaldet \xe2\x80\x9dPlatinum\xe2\x80\x9d hos Apple)._NEWLINE_Apple IIc var den f\xc3\xb8rste Apple II til at bruge 65C02 lavstr\xc3\xb8ms-versionen af 6502-processoren, og var udstyret med et inbygget 5.25 tommers floppydrev og 128 kB RAM., med en indbygget disk-controller der kunne styre eksterne drev, komposit-video (NTSC eller PAL), serielt interface til modem og printer, og en port der kunne bruges til enten joystick eller mus. Ulig foreg\xc3\xa5ende Apple II-modeller havde IIc ikke nogen invendige sokler til udvidelseskort overhovedet, hvilket gjorde det muligt at opn\xc3\xa5 dens kompakte st\xc3\xb8rrelse. Tredjeparts producenter fik med tiden fundet ud af hvordan man kunne presse op til 1 MB yderligere hukommelse og et realtids ur ind i maskinen, og en senere revision af motherboardet havde en udvidelsessokkel der kunne acceptere et Apple hukommelseskort med op til 1 MB RAM. Disk porten der var oprindeligt designet til et sekund\xc3\xa6rt 5.25-tommers floppydrev, kunne med tiden ogs\xc3\xa5 bruges til 3.5-tommers floppy drev og (med hj\xc3\xa6lp fra tredjeparts hardware) endda harddiske._NEWLINE_For at opspille b\xc3\xa6rbarheden, solgtes to monochrome LCD displays til brug med IIc's videoport, selvom begge var kortlivede p\xc3\xa5 grund af h\xc3\xb8j pris og d\xc3\xa5rlig l\xc3\xa6selighed (en Apple IIc med den mindre version af disse displays var kortvarigt at se i filmen 2010). IIc havde en extern str\xc3\xb8mforsyning der konverterede vekselstr\xc3\xb8m til 12 V j\xc3\xa6vnstr\xc3\xb8m, og tillod tredjepartsproducenter at tilbyde batteripakker og str\xc3\xb8mtilslutninger til biler der kunne forbindes i stedet for den medf\xc3\xb8lgende str\xc3\xb8mforsyning._NEWLINE_Apple IIc (i dens amerikanske version) var den f\xc3\xb8rste microcomputer til at inkludere support for Dvorak Simplified Keyboard, som blev aktiveret med en kontakt over keyboardet. Denne funktionalitet var ogs\xc3\xa5 at finde i sene udgaver af amerikanske Apple Iie-computere (dog var kontakten indeni computeren) og i Apple IIGS (tilg\xc3\xa6ngelig via det indbyggede kontrolpanel). De internationale modeller brugte samme mekanisme til at skifte mellem de lokaliserede og det amerikanske keyboard layout, men tilb\xc3\xb8d ikke Dvorak.\n_START_SECTION_\nApple IIGS\n_START_PARAGRAPH_\nDet n\xc3\xa6ste medlem af serien var Apple IIGS, udgivet den 15. september 1986. En radikal afvigelse fra den existerende Apple II-serie, IIGS havde en \xc3\xa6gte 16-bit processor, 65C816, der k\xc3\xb8rte med 2.8\xc2\xa0MHz med 24 bit adressering, tillod udvidelse op til 8 MB RAM uden bank-switching roderiet fra de tidligere maskiner (RAM-kort med mere end 4 MB var aldrig direkte underst\xc3\xb8ttet af Apple). Den introducerede to helt nye grafikmodus med h\xc3\xb8jere opl\xc3\xb8sninger og en palette p\xc3\xa5 4.096 farver; dog kunne kun 4 (ved 620x200 opl\xc3\xb8sning) eller 16 (ved 320x200 opl\xc3\xb8sning) bruges p\xc3\xa5 en enkelt linje af gangen, selvom en metode kaldet dithering ofte blev brugt i software for at \xc3\xb8ge antallet af opfattede farver._NEWLINE_Til forskel fra tidligere Apple II grafikmodus, lagde de nye modus scanlinierne sekventielt i hukommelsen. Programm\xc3\xb8rer der ledte efter en udfordring, kunne dog altid skifte til 3200 farver, hvilket involverede at flytte en anden 16-farvers palette ind for hver eneste af sk\xc3\xa6rmens 200 scanlinier eftersom sk\xc3\xa6rmens elektronstr\xc3\xa5le tegnede sk\xc3\xa6rmen linje for linje. Denne eksotiske teknik efterlod ikke mange CPU-cykler til andre ting, s\xc3\xa5 denne \xe2\x80\x9dmodus\xe2\x80\x9d var best egnet til visning af statiske billeder._NEWLINE_Apple IIGS adskilte sig fra alle forudg\xc3\xa5ende (og fremtidige) Apple II modeller, ved at udvikle og avancere platformen til den n\xc3\xa6ste generation mens den stadig vedholdt n\xc3\xa6sten komplet bagudkompatibilitet. Hemmeligheden bag Apple IIGS' kompatibilitet var en enkelt chip kaldet Mega II, som indeholdt funktionsm\xc3\xa6ssigt hvad der svarede til en hel Apple IIe computer uden processor. Dette, kombineret med den fejlfri 65C02 emulering af 65C816-processoren, gav fuld underst\xc3\xb8ttelse for gammel software._NEWLINE_Computeren indeholdt ogs\xc3\xa5 et 32-stemmers Ensoniq 5503 'wavetable' sample-baseret musik-syntese chip med 64 kB dedikeret RAM, 256 kB standard RAM, indbygget porte til eksternt udstyr (der kunne skiftes mellem IIe-type udvidelsessokler og IIc-type onboard controllere til disk drev, mus, RGB video, og serielt udstyr), indbygget AppleTalk netv\xc3\xa6rk, og en ROM v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jskasse der underst\xc3\xb8ttede en grafisk brugerflade afledt af Macintosh-v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jskassen. Computeren kunne k\xc3\xb8re eksisterende 8 bit Apple II software (inklusive software skrevet for den allerf\xc3\xb8rste Apple II i Integer BASIC), men underst\xc3\xb8ttede ogs\xc3\xa5 16 bit software k\xc3\xb8rende p\xc3\xa5 et nyt styresystem f\xc3\xb8rst kaldet ProDOS 16, og siden kaldet GS/OS. Det nye styresystem indeholdt med tiden en Finder der kunne bruges til at h\xc3\xa5ndtere diske og filer og \xc3\xa5bne dokumenter og programmer, s\xc3\xa5vel som skrivebordstilbeh\xc3\xb8r \xe2\x80\x93 ligesom p\xc3\xa5 Macintosh. 16 bit styresystemet skiftede automatisk til tekstvisning og skiftede ned til 8 bit modus for at k\xc3\xb8re gammelt software, mens den gav en konsekvent Macintosh-agtig grafisk brugerflade til \xc3\xa6gte 16 bit programmer. Med tiden opn\xc3\xa5ede IIGS evnen til at l\xc3\xa6se og skrive Macintosh-diske og gennem trejdeparts software endda multitasking, TrueType font underst\xc3\xb8ttelse, og i et enkelt tilf\xc3\xa6lde endda \xc3\xa6gte realtids 3D-spil med texture mapping._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste 50.000 Apple IIGS computere kom med Steve Wozniaks \xe2\x80\x9dWoz\xe2\x80\x9d underskrift silketrykt p\xc3\xa5 fronten og blev omtalt som \xe2\x80\x9dWoz Limited Edition\xe2\x80\x9d. Disse maskiner var p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5de anderledes end andre maskiner fra samme tidsperiode uden underskrift.\n_START_SECTION_\nApple IIc Plus\n_START_PARAGRAPH_\nDen sidste Apple II model var Apple IIc Plus, introduceret i 1988. Den var den samme st\xc3\xb8rrelse og facon som den foreg\xc3\xa5ende IIc, men 5.25 tommer floppy-drevet var blevet erstattet med et 3.5 tommer drev, str\xc3\xb8mforsyningen var flyttet indeni, og processoren var en hurtig 4\xc2\xa0MHz 65C02 der faktisk k\xc3\xb8rte 8 bit Apple II software hurtigere end IIGS. Tredjeparts acceleratorer til andre modeller kunne dog n\xc3\xa5 op til 10\xc2\xa0MHz, og IIGS acceleratorer kunne med tiden n\xc3\xa5 16\xc2\xa0MHz. IIc Plus' accelerator kom fra et design der var lavet under licens fra Zip Technologies, en tredjeparts producent af acceleratorer til Apple II, dog brugte Apple separate chips i stedet for af kombinere processor, cache, og underst\xc3\xb8ttende kredsl\xc3\xb8b p\xc3\xa5 et multi-chip modul som Zip gjorde. Ligesom senere modeller af den originale Apple IIc, indeholdt IIc Plus ogs\xc3\xa5 en sokkel til at udvide hukommelsen, der kunne acceptere et kort med up til 1 MB RAM. IIc Plus var ogs\xc3\xa5 udstyret med et nyt keyboard layout der matchede Platinum IIe og IIGS. IIc Plus kom kun i \xc3\xa9n udgave, med Amerikansk keyboard, og blev ikke officielt solgt udenfor USA._NEWLINE_Mange opfattede IIc Plus som Apples fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at konkurrere med Laser 128EX/2, en popul\xc3\xa6r tredjeparts Apple-kombatibel maskine der ogs\xc3\xa5 havde en accelereret processor og indbygget 3.5 tommer drev. Der var f\xc3\xa5 andre rationelle forklaringer p\xc3\xa5 hvorfor Apple brugte resourcer p\xc3\xa5 at forts\xc3\xa6tte udviklingen af en ny 8 bit Apple II model i stedet for at arbejde videre med den 16 bits Apple IIGS. Med med dens 3.5 tommer drev og hurtig processor var den en udm\xc3\xa6rket, kompakt maskine til at k\xc3\xb8re AppleWorks integrerede produktivitetspakke, specielt med den 1 MB hukommelsesopgradering.\n_START_SECTION_\nApple IIe kort\n_START_PARAGRAPH_\nSelvom det ikke var en forts\xc3\xa6ttelse af Apple II-serien, introducerede Apple i 1990 Apple IIe kortet; et udvidelseskort til LC-serien af Macintosh-computere. Det var reelt en minituariseret Apple IIe computer (der brugte Mega II chippen fra Apple IIGS), og tillod Macintosh at k\xc3\xb8re 8 bit Apple IIe software gennem hardware emulering (dog blev video simuleret i software og var til tider langsommere end en IIe). Mange af LC-seriens indbyggede Macintosh-ekstraudstyr kunne \xe2\x80\x9dl\xc3\xa5nes\xe2\x80\x9d af kortet n\xc3\xa5r den var i Apple II-modus (f.eks. ekstra RAM, 3.5 tommer floppy, AppleTalk netv\xc3\xa6rk, harddisk). IIe-kortet kunne dog ikke k\xc3\xb8re software lavet for den 16 bit Apple IIGS. Macintosh LC med IIe kort var t\xc3\xa6nkt til at erstatte Apple IIGS i skoler og hjem og var antagelig grunden til at en ny udgave af Apple IIGS, der blev bekr\xc3\xa6ftet af insidere til at v\xc3\xa6re under udvikling p\xc3\xa5 et tidspunkt, blev aflyst og aldrig frigivet.\n_START_SECTION_\nDe sidste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nApples Macintosh produktline overgik endeligt Apple II i de tidlige 1990ere. Selv efter Macintoshs introduktion, fortsatte Apple II med at v\xc3\xa6re firmaets prim\xc3\xa6re indt\xc3\xa6gtskilde i flere \xc3\xa5r. Computeren var den f\xc3\xb8rste til at tiltr\xc3\xa6kke et loyalt brugersamfund og mange udtalte Apple II fans var bitter over at firmaet havde brugt deres Apple II profit til at investere i Macintosh, i stedet for at bruge dem til at forts\xc3\xa6tte Apple II-serien. Apple fortsatte med at s\xc3\xa6lge Apple II systemer ved siden af Macintosh indtil de stoppede IIGS i december 1992 og IIe i november 1993.\n_START_SECTION_\nAnnoncer, markedsf\xc3\xb8ring, og emballage\n_START_PARAGRAPH_\nMike Markkula, en pensioneret Intel-s\xc3\xa6lger som gav strengt kr\xc3\xa6vet finansiering til Apple Computer, var god til markedsf\xc3\xb8ring. Fra 1977-1981 brugte Apple Regis McKenna bureauet til dets reklamer og markedsf\xc3\xb8ring. I 1981 overtog Chiat Day Regis McKennas reklamevirksomhed, og Apple brugte Chiat Day. Hos Regis McKenna blev en gruppe, best\xc3\xa5ende af art director Rob Janoff, copywriter Chip Shafer, og Account Executive Bill Kelley, nedsat til annoncere Apple II. Janoff var manden bag Apple-logoet med en manglende bid. Designet var originalt olivengr\xc3\xb8nt med matchende firmanavn i sm\xc3\xa5 bogstaver. Steve Jobs insisterede p\xc3\xa5 at spille p\xc3\xa5 farveegenskaberne i Apple II ved at s\xc3\xa6tte regnbuestriber p\xc3\xa5 Apple-logoet. I dets brevhoved og visitkort implementeringer, matchede a-et i navnet bidden i logoet. Dette logo blev udviklet samtidigt med en annonce og en brochure, den sidstn\xc3\xa6vnte produceret oprindeligt til uddeling ved det f\xc3\xb8rste West Coast Computer Faire. Lige siden den originale Apple II har Apple lagt stor opm\xc3\xa6rksomhed p\xc3\xa5 kvaliteten af deres indpakning, delvist p\xc3\xa5 grund af Steve Jobs' personlige pr\xc3\xa6ferencer og meninger om emballage og endelige fremtoning af produkterne. Alle Apples emballager til Apple II-serien lignede hinanden, med mange store omr\xc3\xa5der af rent hvidt plads og en prominent placering af Apples regnbuelogo. I adskillige \xc3\xa5r op til 1980erne, brugte Apple Motter Terkkura fonten til emballagen, indtil de skiftede til Apple Garamond fonten._NEWLINE_Apple k\xc3\xb8rte den f\xc3\xb8rste annonce for Apple II i juli 1977 udgaven af Byte \xe2\x80\x93 et to-siders opslag med titlen \xe2\x80\x9dIntroducing the Apple II\xe2\x80\x9d (en: Introducerer Apple II) fulgt af en tredje side med en bestillingsformular. Den f\xc3\xb8rste brochure bar titlen \xe2\x80\x9dSimplicity\xe2\x80\x9d (en: Enkelthed) og teksten i b\xc3\xa5de annoncen og brochuren pionerede \xe2\x80\x9ddemystificering\xe2\x80\x9d af sproget, beregnet p\xc3\xa5 at g\xc3\xb8re ideen om en ny hjemmecomputer mere \xe2\x80\x9dpersonlig\xe2\x80\x9d. Apple II introduktionsannoncen blev senere bragt i september 1977 udgaven af Scientific American._NEWLINE_Til Apple IIc, \xc3\xb8nskede Apple en annoncering der demonstrerede maskinens kr\xc3\xa6fter, p\xc3\xa5 trods af dens lille st\xc3\xb8rrelse; de k\xc3\xb8rte en mindev\xc3\xa6rdig TV-reklame der indeholdt en skyskraber kontorbygning i hvilken de erkl\xc3\xa6rede med ord og billeder at IIc had alle kr\xc3\xa6fterne n\xc3\xb8dvendige for at kunne k\xc3\xb8re en stor bygning, dermed antydende at den havde mere end nok kr\xc3\xa6fter til hjemmebrugeren (denne reklame sammen med Macintosh-reklamen fra 1984, blev brugt i et Marketings TV-kursus der blev bragt p\xc3\xa5 PBS)._NEWLINE_Apple sendte senere 8 TV-reklamer i luften for Apple IIGS, med fokus p\xc3\xa5 dens fordele for uddannelse og studerende, sammen med nogle trykte annoncer._NEWLINE_Imod slutningen af 1982, kom art director Brent Thomas og Steve Hayden op med ideen med at k\xc3\xb8re en reklamekampagne baseret p\xc3\xa5 den tidsm\xc3\xa6ssige slaglinie \xe2\x80\x9dHvorfor 1984 ikke bliver ligesom 1984\xe2\x80\x9d. Chiat Day gik rundt til en r\xc3\xa6kke klienter, inklusive Apple, hvor det blev foresl\xc3\xa5et brugt til en reklame i Wall Street Journal for at promovere Apple II. Apple gik ikke med til det, og ideen blev gemt v\xc3\xa6k indtil for\xc3\xa5ret 1983, hvor de m\xc3\xb8dte med Macintosh-markedsf\xc3\xb8ring teamet for at arbejde p\xc3\xa5 annonceringen, som var planlagt til januar 1984. Ideen blev til den ber\xc3\xb8mte 1984 reklame der blev vist under den tredje quarter ved Super Bowl XVIII.\n_START_SECTION_\nKloner\n_START_PARAGRAPH_\nApple II blev ofte klonet, b\xc3\xa5de i USA og andre lande \xe2\x80\x93 lignende kloning skete senere med IBM PC. If\xc3\xb8lge nogle kilder, blev mere end 190 forskellige Apple II kloner fremstillet. Mange af disse havde frugtname (f.eks. \xe2\x80\x9dPineapple\xe2\x80\x9d (en: Ananas)) for at indikere til den indviede at de var Apple II kloner. Velkendt i Sovjet var Agat, en russisk Apple II klon i overst\xc3\xb8rrelse med et Cyrillisk karakters\xc3\xa6t, og den bulgarske Pravetz series 8, en n\xc3\xa6sten n\xc3\xb8jagtig Apple II-kopi med Cyrillisk underst\xc3\xb8ttelse._NEWLINE_Basis, et tysk firma, skabte Basis 108, en Apple II klon der inkluderede b\xc3\xa5de en 6502 processor og en Zilog Z80, og gjorde det muligt at k\xc3\xb8re CP/M styresystemet s\xc3\xa5vel som det meste Apple II software. Denne maskine var us\xc3\xa6dvanlig fordi den kom i et tungt kabinet af st\xc3\xb8bejern. Basis 108 var udstyret indbygget Centronics (parallel) og RS-232-C (seriel) porte s\xc3\xa5vel som de standard 6 Apple II-kompatible udvidelsessokler. Forskelligt fra Apple II kom den med et separat fuldt keyboard (ASERTY/QWERTY) med 100 taster, plus 15 funktionstaster og separate numeriske- og redigeringstaster._NEWLINE_Et bosnisk (p\xc3\xa5 den tid en del af det kommunistiske Jugoslavien) firma ved navn IRIS Computers havde produceret Apple II-kloner since de tidlige 1980'ere. Deres officielle m\xc3\xa6rkenavn var IRIS 8. De var meget dyre og sv\xc3\xa6re at f\xc3\xa5 fat i, og blev prim\xc3\xa6rt produceret til brug i tidlige digitale telefonsystemer og til uddannelse. Deres brug i kontorerne i statslige virksomheder, R&D laboratorier, og i den jugoslaviske h\xc3\xa6r blev ogs\xc3\xa5 rapporteret. IRIS 8 lignte tidlige IBM PC'er \xe2\x80\x93 separate enheder med k\xc3\xb8lesystem og to 5.25 tommer diske, monitor og keyboard. Kompatibilieten med Apple II var komplet. Elite gymnasier i Jugoslavien og specielt Bosnien og Herzegovina var udstyret med klynger af 8, 16 eller 32 IRIS 8 computere forbundet i et lokalt netv\xc3\xa6rk administreret af en IRIS 16 PC-klon._NEWLINE_En australsk-produceret klon af Apple II var Medfly, navngivet efter den middelhavske frugtflue der angreb \xc3\xa6bler. Medfly-computeren havde en hurtigere processor, mere hukommese, separat keyboard, sm\xc3\xa5 og store bogstaver, og indbygget disk controller._NEWLINE_Unitron, et brasiliansk firma, producerede endnu en klone, navngivet ApII. Unitron brugte en kopi af Apples ROM oversat til portugisisk. Styresystemet var Apples DOS 3.3 oversat til portugisisk. I denne periode var det ulovligt at importere microcomputere in Brasilien, og at k\xc3\xb8be disse illegale kloner var den eneste m\xc3\xa5de at f\xc3\xa5 fat i en mikrocomputer. Unitron stoppede med at producere ApII f\xc3\xa5 \xc3\xa5r efter der blev introduceret IBM PC kloner i Brasilien._NEWLINE_Ace klonerne fra Franklin Computer Corporation er de mest kendte, og havde den mest vedvarende eftereffekt, da Franklin kopierede Apples ROM og software og villigt indr\xc3\xb8mmet at de gjorde det. Franklins argument var at en computers ROM blot var et simpelt m\xc3\xb8nster af kontaker l\xc3\xa5st i en bestemt position, og man kan ikke kr\xc3\xa6ve ophavsret p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8nster af kontaker. Apple sloges med Franklin i retten i omkring 5 \xc3\xa5r for at f\xc3\xa5 deres kloner v\xc3\xa6k fra markedet, og var til sidst succesfulde idet rettens afg\xc3\xb8relse var at softwaren gemt i ROM var rent faktisk beskyttet af ophasvsretten i USA. Franklin udgav senere lovlige, men mindre kompatible kloner; disse kunne k\xc3\xb8re ProDOS og AppleWorks og havde en Applesoft-lignende BASIC, men kompatibiliteten med andet software var s\xc3\xa5 som s\xc3\xa5._NEWLINE_Apple udfordrede ogs\xc3\xa5 VTechs Laser 128, en forbedret klon af den Apple IIc der f\xc3\xb8rst kom i 1984, i retten. Denne sags\xc3\xb8gning viste sig at b\xc3\xa6re mindre frugt for Apple, fordi VTech havde tilbageudviklet Monitor ROMen i stedet for at kopiere den, og havde license til Applesoft BASIC fra dets skaber, Microsoft. Apple havde undladt at f\xc3\xa5 eksklusive rettigheder til Applesoft-dialekten fra Microsoft; VTech var den f\xc3\xb8rste klon-producent til at f\xc3\xa5 en licens. Laser 128 viste sig at v\xc3\xa6re popul\xc3\xa6r og blev p\xc3\xa5 markedet i mange \xc3\xa5r, b\xc3\xa5de i den originale udgave og i accelerede udgaver hurtigere end 1\xc2\xa0MHz. Selvom den ikke var 100% kompatibel med Apple II, var den t\xc3\xa6t p\xc3\xa5, og dens popularitet sikrede at mange udviklere testede deres software p\xc3\xa5 en Laser s\xc3\xa5vel som p\xc3\xa5 \xc3\xa6gte Apple-maskiner. Fordi den ofte blev solgt via postordre og store forretningsk\xc3\xa6der som Sears, har Laser 128 muligvis sk\xc3\xa5ret ind i salget for lavpris producenter som Commodore Business Machines liges\xc3\xa5 meget som de gjorde med Apples._NEWLINE_Hvor de f\xc3\xb8rste Apple II-kloner var generelt n\xc3\xb8jagtige kopier af deres Apple tilsvarende og konkurrede hovedsageligt p\xc3\xa5 prisen, havde mange kloner ogs\xc3\xa5 ekstra egenskaber. En Franklin model, Ace 1000, var udstyret med numerisk tastatur og sm\xc3\xa5 bogstaver l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r disse ting blev f\xc3\xb8jet til Apple II-serien. Laser 128-serien er nogen gange sagt at v\xc3\xa6re grunden til at Apple lavede Apple IIc Plus; det indbyggede 3.5 tommer drev og accelereret processor var funktioner som Laser havde pioneret. Laser 128 havde ogs\xc3\xa5 en Iie-agtig sokkel p\xc3\xa5 siden der kunne bruges til at tilf\xc3\xb8je udvidelseskort._NEWLINE_Bell & Howell, en producent af audiovisuelt udstyr hvis produkter (hovedsageligt film-fremvisere) var i alle Amerikanske skoler, tilb\xc3\xb8d hvad der ved f\xc3\xb8rste \xc3\xb8jekast s\xc3\xa5 ud som en Apple II Plus klon i et enest\xc3\xa5ende sort plastickabinet. Disse var dog \xc3\xa6gte Apple II Plus enheder, fremstillet af Apple for B&H i en kort tidsperiode. Mange skoler havde nogle f\xc3\xa5 af disse sorte Apple-maskiner i deres computerlokaler._NEWLINE_ITT skabte en Apple II Plus kompatibel klon til det europ\xc3\xa6iske marked, kaldet ITT 2020 (Europlus). Denne maskine var bygget under license fra Apple. Den har den samme facon som en Apple II, men er i en anden farve (mat s\xc3\xb8lv) og er ikke funktionelt en n\xc3\xb8jagtig kopi._NEWLINE_Syscom 2 Inc. (fra Carson City, Nevada) skabte Syscom 2 Apple ][+ klonen. Kabinette var n\xc3\xa6sten identisk. De havde 48 kB RAM og de normale udvidelsesmuligheder, Disse kloner underst\xc3\xb8ttede ogs\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 bogstaver, skiftet med et ^O tastaturtryk._NEWLINE_Et ukendt firma producerede en klon kaldet RX-8800. En ny funktionalitet denne maskine havde var et numerisk tastatur._NEWLINE_Selvom den teknisk set ikke var en klon, producerede Quadram et ISA udvidelseskort til IBM PC, kaldet Quadlink, der gav hardware emulering af en Apple II+. Dette kort havde sin egen 6502 CPU og dedikeret 80 kB RAM (64 kB til programer, plus 16 kB til at holde tilbageudviklet Apple ROM der blev indl\xc3\xa6st ved opstart), blev installeret \xe2\x80\x9dmellem\xe2\x80\x9d PC-en og dens floppydrev, farvedisplay og h\xc3\xb8jttaler, i en gennemk\xc3\xb8rselskonfiguration. Dette tillod PC-en at fungere i en dual-boot man\xc3\xa9r: n\xc3\xa5r den blev startet gennem Quadlink-kortet kunne PC-en k\xc3\xb8re det meste II software, og l\xc3\xa6se og skrive Apple-formaterede floppier gennem det standard PC floppydrev. Fordi den havde en dedikeret processor, i stedet for en form for softwareemulering, k\xc3\xb8rte dette system ved n\xc3\xa6sten den samme hastighed som en tilsvarende Apple maskine. Et andet firma, Diamond Computer Systems, producerede et lignendne kort kaldet trackstar, der havde b\xc3\xa5de en 6502 og en Z80, og tillod brug af software til b\xc3\xa5de Apple DOS og Apple CP/M. Trackstar havde ogs\xc3\xa5 en connector der tillod brug af et rigtigt Apple floppy-drev, hvilket forbedrede dens kompatibilitet med software der udnyttede Apples hardware til kopibeskyttelse.\n_START_SECTION_\nData lagring\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalt brugte Apple II audio-kassetteb\xc3\xa5nd til programmer og datalagring. Et dedikeret kassettedrev ligesom Commodore Datasette blev aldrig lavet; Apple anbefalede at bruge Panasonic RQ309 i noget af deres tidligste trykte dokumentation. Apple og mange tredjeparts udviklere gjorde deres software tilg\xc3\xa6ngelig p\xc3\xa5 b\xc3\xa5nd i starten, men efter at Disk II kom p\xc3\xa5 markedet, forsvandt tape-baseret Apple II software n\xc3\xa6sten fuldst\xc3\xa6ndigt._NEWLINE_Disk II floppydrevet brugte 5,25 tommer floppydiske. Det f\xc3\xb8rste styresystem til Apple II var DOS 3.1 og DOS 3.2, some gemte 113,75 kB p\xc3\xa5 hver disk, organiseret i 35 spor af 13 sektorer p\xc3\xa5 hver 256 bytes. Efter omkring to \xc3\xa5r, blev DOS 3.3 introduceret, der lagrede 140 kB takket v\xc3\xa6re en mindre firmware \xc3\xa6ndring p\xc3\xa5 disk controlleren der gjorde det muligt at gemme 16 sektorer per spor (denne opgradering kunne installeres af brugere p\xc3\xa5 \xc3\xa6ldre controllere). Efter frigivelsen af DOS 3.3 holdt samfundet op med at bruge DOS 3.2 bortset fra at k\xc3\xb8re enkelt gammelt software. Programmer der kr\xc3\xa6vede DOS 3.2 var temmelig sj\xc3\xa6ldne; desto mindre var DOS 3.3 ikke en st\xc3\xb8rre arkitekturm\xc3\xa6ssig \xc3\xa6ndring bortset fra antallet af sektorer per spor. Et program kaldet MUFFIN blev leveret med DOS 3.3 for at lade brugere kopiere filer fra DOS 3.2 diske til DOS 3.3 diske._NEWLINE_P\xc3\xa5 en DOS 3.x disk, blev spor 0, 1 og det meste af spor 2 reserveret til at gemme styresystemet. Det var muligt med et specielt program, at genvinde det meste af denne plads hvis det ikke skulle v\xc3\xa6re muligt at starte systemet fra disken. Et kort ROM program p\xc3\xa5 disk controlleren havde evnen til at s\xc3\xb8ge spor 0 \xe2\x80\x93 hvilket den gjorde uanset hvad l\xc3\xa6se/skrive-hovedets aktuelle position var, hvilket resulterede i den karakteristiske raslelyd af en Disk II opstart, som var l\xc3\xa6se/skrive-hovedet der ramte mod gummistoppet for enden af sporet \xe2\x80\x93 og l\xc3\xa6se og udf\xc3\xb8re kode fra sektor 0. Kode indeholdt i den sektor ville derefter tr\xc3\xa6kke resten af styresystemet ind. DOS gemte diskens indholdsfortegnelse p\xc3\xa5 spor 17, lige midt i de 35 spors diske, for at mindske den gennemsnitlige s\xc3\xb8getid til det ofte brugte indholdsspor. Indholdsfortegnelsen var en absolut st\xc3\xb8rrelse og kunne holde maksimalt 105 filer. Underfoldere var ikke underst\xc3\xb8ttet._NEWLINE_De fleste spiludviklere inkluderede ikke DOS p\xc3\xa5 deres floppydiske, eftersom de havde mere brug for pladsen den brugte end dens funktionalitet; i stedet havde de often deres egne bootloadere og skrivebeskyttede filsystemer. Dette s\xc3\xb8rgede ogs\xc3\xa5 for at forhindre \xe2\x80\x9dcrackere\xe2\x80\x9d i at snuse rundt i spillets kopibeskyttelseskode, eftersom dataen p\xc3\xa5 disken ikke var i filer der nemt kunne l\xc3\xa6ses. Nogle tredjeparts udviklere producerede floppydrev der kunne skrive 40 spor p\xc3\xa5 de fleste 5,25 tommer diske, hvilket gav 160 kB lagerplads per disk, men formatet opn\xc3\xa5ede ikke vidtspredt anerkendelse. De fleste drev, selv Disk II, kunne skrive 36 spor; simple \xc3\xa6ndringer til DOS for at kunne formatere de ekstra spor var normale._NEWLINE_I \xc3\xb8vrigt, selvom Apple Disk II gemte 140 kB p\xc3\xa5 en enkelt-sidet \xe2\x80\x9dsingle density\xe2\x80\x9d floppydisk, var det meget normalt for Apple II brugere at udvide kapaciteten af en floppy disk til 280 kB, ved at klippe et sekund\xc3\xa6rt skrivebeskyttelses hul i siden af disken og inds\xc3\xa6tte disken p\xc3\xa5 hovedet. I de tidlige dage advarede disk fabrikanterne rutinem\xc3\xa6ssigt at denne teknik ville skade drevets l\xc3\xa6se/skrive-hoved eller slide disken hurtigere ned, og disse advarsler var ofte trykt i blade. I praksis var denne metode dog en billig m\xc3\xa5de at fordoble lagerpladsen, og blev senere ligeledes bredt anvendt p\xc3\xa5 kommercielle floppydiske._NEWLINE_Senere blev Apple II instand til at bruge 3,5 tommer diske med en total kapacitet p\xc3\xa5 800 kB og harddiske. DOS 3.3 underst\xc3\xb8ttede ikke selv disse drev, men kr\xc3\xa6vede tredjeparts software, og diske st\xc3\xb8rre end 400 kB m\xc3\xa5tte deles op i flere \xe2\x80\x9dvirtuelle diske\xe2\x80\x9d. ProDOS, en 1983 afart af Apple ///'s SOS, blev det foretrukne styresystem for Apple II brugere med disse st\xc3\xb8rre diske, takket v\xc3\xa6ret dets underst\xc3\xb8ttelse af diske op til 32 MB og det faktum at AppleWorks kr\xc3\xa6vede det.\n_START_SECTION_\nUdgaver af \xe2\x80\x9dII\xe2\x80\x9d navnet\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9dII\xe2\x80\x9d-delen af Apple II navnet blev skrevet p\xc3\xa5 varierende kreative m\xc3\xa5der ved brug af tegns\xc3\xa6tningskarakterer p\xc3\xa5 fronten af computerne, og det meste trykte materiale fulgte denne trend. II og II+ var skrevet som ][ og ][plus. IIGS og IIC Plus var skrevet med sm\xc3\xa5 majuskler. Apple ///, IIc og IIe brugte skr\xc3\xa5streger: ///, //c og //e. Der har v\xc3\xa6ret nogle fejl i Apple IIs navn p\xc3\xa5 grund af de mange variationer p\xc3\xa5 II.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nI dag eksisterer der emulatorer for forskellige Apple II modeller, til at k\xc3\xb8re Apple II software p\xc3\xa5 Mac OS X, Linux, Microsoft Windows, modificerede Nintendo DS og andre styresystemer. Adskillige disk kopier af Apple II software er frit tilg\xc3\xa6ngelig p\xc3\xa5 Internettet til brug med disse emulatorer. AppleWin og MESS er blandt de bedste emulatorer der er kompatible med de fleste Apple II programmer. MESS-emulatoren underst\xc3\xb8tter optagelse og afspilning af Apple II emulerings sessions. Mange emulatorer kan imidlertid ikke k\xc3\xb8re software p\xc3\xa5 kopibeskyttede medier, eller kan kun k\xc3\xb8re software der bruger relativt simpel beskyttelse, medmindre det er \xe2\x80\x9dcracket\xe2\x80\x9d (kopibeskyttelsen fjernet). Cracket software var vidt udspredt i Apple IIs storhedstid (med kommercielt cracking software som det popul\xc3\xa6re Copy II+ program der blev solgt i butikker med det form\xc3\xa5l at skabe legale backup af beskyttet software. Selvom det var lovligt at tage backup var lovligt under datidens copyright-love, er brugen af den slags software a tvivlsom lovlighed i nutidens USA. For dem der foretr\xc3\xa6kker at f\xc3\xa5 fat i deres gamle software p\xc3\xa5 lovlig vis, har Lost Classics projecktet til form\xc3\xa5l at overbevise copyright-indehavere af klassiske Apple II software til officielt at tillade ubegr\xc3\xa6nset fri distribution af deres software og har \xe2\x80\x9dbefriet\xe2\x80\x9d en lang r\xc3\xa6kke programmer._NEWLINE_Yderligere har en aktiv grupper af samlere og brugere af antikke Apple II, fortsat med at restaurere, vedligeholde og udvikle hardware og software til daglig brug af disse originale computere. Adskillige websites og st\xc3\xb8ttegrupper eksistere for disse entusiaster som handler og k\xc3\xb8ber til deres samlinger, stadigt sj\xc3\xa6ldnere dele og systemer. N\xc3\xa6ppe en hel d\xc3\xb8d platform, da Apple II har en verdensomsp\xc3\xa6ndende skare af fans der er aktivt engageret i at bevare denne ellers for\xc3\xa6ldede teknologi og stadig tiltr\xc3\xa6kker nye, yngre medlemmer som forts\xc3\xa6tter med at holde platformen i live l\xc3\xa6nge efter at den blev stoppet af Apple.\n_START_SECTION_\nIndflydelse p\xc3\xa5 industrien\n_START_PARAGRAPH_\nApple II-serien af computere havde en enorm indflydelse p\xc3\xa5 teknologiindustrien og p\xc3\xa5 dagligt liv. Apple II var den f\xc3\xb8rste personlige computer mange overhovedet s\xc3\xa5 og dens pris var indenfor r\xc3\xa6kkevidde af de fleste mellemklasse-familier. Dens popularitet startede hele computerspils og l\xc3\xa6resoftware markedet, og begyndte boomet i tekstbehandling og printer markedet. Det f\xc3\xb8rste stors\xc3\xa6lgende program for virksomheder var VisiCalc, det tidligste regneark, og det k\xc3\xb8rte kun p\xc3\xa5 Apple II. Mange virksomheder k\xc3\xb8bte Apple II kun for at k\xc3\xb8re VisiCalc fordi det var det eneste regneark p\xc3\xa5 den tid. Apples succes p\xc3\xa5 hjemmemarkedet inspirerede konkurrencedygtige hjemmecomputere som Commodore VIC-20 (1980) og Commodore 64 (1982, med et estimeret salg p\xc3\xa5 mellem 17 og 25 millioner enheder). Trods deres betydeligt lavere pris, introducerede disse modeller computere til adskillige millioner flere hjemmebrugere._NEWLINE_Apple IIs succes i virksomheder drev IBM til at skabe IBM PC, som derefter blev k\xc3\xb8bt af mellemledere i alle former for virksomheder til at k\xc3\xb8re regneark og tekstbehandling, i starten portet fra Apple II versioner, senere blev helt nye softwareimperier grundlagt p\xc3\xa5 PC'en. Populariteten af disse PC'er og deres kloner fortsatte med at \xc3\xa6ndre virksomheder igen med LAN-funktioner s\xc3\xa5som e-mail og senere Internet-funktioner som Usenet og WWW._NEWLINE_En vigtig ting der blev l\xc3\xa6rt af Apple II var vigtigheden af en \xc3\xa5ben arkitektur for at sikre succesen for en computer platform. Den f\xc3\xb8rste Apple II kom med en Apple II Reference Manual der indeholdt et komplet diagram af hele maskinens kredsl\xc3\xb8b, og en komplet liste over kildekoden til Monitor ROM firmwaren der tjente som maskinens BIOS (senere skulle denne guide k\xc3\xb8bes separat, og i tilf\xc3\xa6ldet med Apple IIGS, kr\xc3\xa6vede den fulde tekniske dokumentation adskillige bind). Udvidelsessoklerne i Apple II tillod et hvilket som helst udvidelseskort at tage fuld kontrol over maskinens bus og f\xc3\xa5 direkte adgang til hukommelsen, hvilket tillod en hel industri af uafh\xc3\xa6ngige producenter at lave en hel flod af produkter der lod brugere bygge systemer der var meget kraftigere og mere brugbare (til en lavere pris) end noget konkurrerende system, hvor de fleste ikke var n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 lette at udvide og var universelt propriet\xc3\xa6re. Selv game porten var unormalt anvendelig og kunne bruges til b\xc3\xa5de digitalt og analogt input og output._NEWLINE_Apple besluttede ikke at skabe en \xc3\xa5ben arktitektur med de f\xc3\xb8rste Macintosh modeller, og det er set som at have forhindret dens succes; men IBM PC gav en lektion i at success for platformen ikke n\xc3\xb8dvendigvis betyder en success for firmaet der opfandt den. Til slut bet\xc3\xb8d IBM PCs \xc3\xa5bne arkitektur, der tillod kloner at blive fremstillet af opstartsfirmaer som Compaq, Dell og Gateway, en pyrrhussejr for IBM. I december 2004 bekr\xc3\xa6ftede IBM at havde solgt deres division for personlige computere til Lenovo i Kina for US$ 1,75 millarder."