b"\n_START_ARTICLE_\nCevennerne\n_START_PARAGRAPH_\nCevennerne (fransk: C\xc3\xa9vennes) er en bjergk\xc3\xa6de i sydlige og centrale dele af Frankrig, som d\xc3\xa6kker dele af departementerne Gard, Loz\xc3\xa8re, Ard\xc3\xa8che og Haute-Loire._NEWLINE_Ordet Cevennerne kommer af det galliske Cebenna, som blev latiniseret af Julius C\xc3\xa6sar til Cevenna._NEWLINE_Cevennerne er en del af Centralmassivet. Den g\xc3\xa5r fra Montagne Noire og nord\xc3\xb8stover til Monts du Vivarais, og det h\xc3\xb8jeste punkt er Mont Loz\xc3\xa8re p\xc3\xa5 1.699 m. En anden stor bjergtop er Mont Aigoual p\xc3\xa5 1.567 m. Loire og Allier l\xc3\xb8ber mod Atlanterhavet, Ard\xc3\xa8che og bifloderne Chassezac, C\xc3\xa8ze og Gardon l\xc3\xb8ber ud i Rh\xc3\xb4ne. Vidourle, H\xc3\xa9rault og Dourbie munder ud i Middelhavet. Regionen har en nationalpark, Parc national des C\xc3\xa9vennes, oprettet i 1970 og Parc Naturel R\xc3\xa9gional des Monts d'Ard\xc3\xa8che._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det er kendt for sine store samfund af protestanter eller huguenotter. Under Ludvig 14.s regeringstid flygtede de fleste huguenotter fra Frankrig, s\xc3\xa6rligt efter oph\xc3\xa6velsen af Nantes-ediktet i 1685. Samfundet i Cevennerne holdt sig derimod i ro, og var v\xc3\xa6rnet af bjergene. I 1702 gik denne folkegruppe, kaldt camisarder, imod monarkiet. De to sider blev enige om fred i 1715."