b'\n_START_ARTICLE_\nNiels B\xc3\xb8gh-Andersen\n_START_PARAGRAPH_\nNiels B\xc3\xb8gh-Andersen (21. juli 1908 i M\xc3\xb8gelt\xc3\xb8nder Sogn\xe2\x80\x946. august 1991 i Jaruplund ved Flensborg) var en dansk l\xc3\xa6rer og forfatter fra Sydslesvig, der var forstander for Jaruplund H\xc3\xb8jskole._NEWLINE_B\xc3\xb8gh-Andersen var godt nok f\xc3\xb8dt i det, der ved gr\xc3\xa6nsedragningen i 1920 blev til Nordslesvig (T\xc3\xb8nder Amt og senere S\xc3\xb8nderjyllands Amt); men han var endnu kun ganske lille, da hans for\xc3\xa6ldre flyttede nogle hundrede meter sydp\xc3\xa5 til Aventoft lige syd for den nuv\xc3\xa6rende gr\xc3\xa6nse ude vestp\xc3\xa5, s\xc3\xa5 han regnes som sydslesviger, og det var det, der kom til at pr\xc3\xa6ge hans liv. Hans far, Theodorus Andersen, var fisker i Aventoft, og moderen Ane Line var f\xc3\xb8dt B\xc3\xb8gh. Da Niels B\xc3\xb8gh-Andersen blev gammel, bad han sin gamle elev, den senere h\xc3\xb8jskoleforstander Dieter Paul K\xc3\xbcssner k\xc3\xb8re sig til pr\xc3\xa6sten i Aventoft for at tr\xc3\xa6ffe aftale om et gravsted, for med hans dav\xc3\xa6rende bop\xc3\xa6l h\xc3\xb8rte han jo egentlig til kirken i Overs\xc3\xb8, men m\xc3\xb8det sluttede med, at der blev fundet en plads p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden i Aventoft, hvor B\xc3\xb8gh nu ligger sammen med sin kone Ingrid (28. august 1909\xe2\x80\x9415. september 1997), som var datter af redakt\xc3\xb8r Mikkelsen i Hj\xc3\xb8rring og l\xc3\xa6rerinde ved Dansk Skoleforening for Sydslesvig.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa6rer i Danmark og Sydslesvig\n_START_PARAGRAPH_\nNiels B\xc3\xb8gh-Andersen l\xc3\xa6ste til l\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 T\xc3\xb8nder Seminarium og blev elev p\xc3\xa5 Askov H\xc3\xb8jskole, inden han blev l\xc3\xa6rervikar i K\xc3\xb8benhavn 1929-31. Dern\xc3\xa6st kom han til Sydslesvig som skoleleder p\xc3\xa5 den lille danske skole i Harreslevmark 1931-35. I 1936 blev han gift med Ingrid. Han brugte ogs\xc3\xa5 en del tid p\xc3\xa5 studierejser i flere europ\xc3\xa6iske lande.\n_START_SECTION_\nTysk soldat og krigsfange\n_START_PARAGRAPH_\n1940-45 var han indkaldt til tysk krigstjeneste, f\xc3\xb8rst i Frankrig, senere p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten og efter D-dag igen tilbage i Frankrig. Blev taget til fange af amerikanerne 15.august 1944 og senere overflyttet til England, hvor han efter kontakt med Christmas-M\xc3\xb8ller blev frigivet.\n_START_SECTION_\nSkoleleder og h\xc3\xb8jskolemand\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen fortsatte B\xc3\xb8gh som l\xc3\xa6rer for det danske mindretal. I 1946 blev han leder af den kommunale folkeskole Flensborg-Nord, og i 1949 leder af den private danske skole Frederiksh\xc3\xb8j i Flensborg. B\xc3\xb8gh-Andersens vigtigste arbejdsindsats var som forstander for Jaruplund H\xc3\xb8jskole p\xc3\xa5 Angel i atten \xc3\xa5r fra 1954-1972. Efter sin pensionering boede han p\xc3\xa5 Jaruplundg\xc3\xa5rd, der er nabo til dansk kirke og skole i Jaruplund. Hans bolig er nu tjenestebolig for l\xc3\xa6rere ved Jaruplund H\xc3\xb8jskole.\n_START_SECTION_\nTillidshverv\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xb8gh-Andersen var medlem af centralledelsen for det danske mindretal i sydslesvig f\xc3\xb8r Anden Verdenskrig og formand for Sydslesvigsk Forening 1949-57, n\xc3\xa6stformand 1957-75, borgmester i Harreslev 1946-48; medlem af kredsdagen for Flensborg Landkreds 1946-74; formand for tilsynsr\xc3\xa5det for Den danske Presse i Sydslesvig 1966-75; komit\xc3\xa9formand for I.C. M\xc3\xb8ller-fonden 1976-82; medlem af bestyrelsen for I.C. M\xc3\xb8ller-fonden 1976-91 og for Sprogforeningen 1972-82; formand for Sprogforeningens Sydslesvig-afdeling 1980-83.'