b'\n_START_ARTICLE_\nEdvard Holm\n_START_SECTION_\nBarndom og ungdom\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Holm blev f\xc3\xb8dt i K\xc3\xb8benhavn som s\xc3\xb8n af konferensr\xc3\xa5d Christian Frederik Holm (1796-1879). Allerede i drenge\xc3\xa5rene f\xc3\xb8lte han sig draget til historisk l\xc3\xa6sning, men lysten steg is\xc3\xa6r, da han igennem forfatterl\xc3\xa6sning i afgangsklassen fik et fyldigt indtryk af oldtidens liv. Efter 1850 at have taget examen artium (med udm\xc3\xa6rkelse) var Holm derfor ikke i tvivl om at ville v\xc3\xa6lge filologien som det fag, der bedst lagde grunden for et historisk studium. I \xc3\xb8vrigt begyndte han allerede i rus\xc3\xa5ret at undervise. Hjemmet med dets store interesse og sans for kunst og musik gav ham rig lejlighed til en almindeligere udvikling._NEWLINE_I 1855 tog han filologisk eksamen fra K\xc3\xb8benhavns Universitet og drog derp\xc3\xa5 med offentlig underst\xc3\xb8ttelse fra juli 1856 til april 1857 til Italien. Hjemvejen lagdes over Paris.\n_START_SECTION_\nTidlige akademiske arbejder\n_START_PARAGRAPH_\nOldtidens liv havde is\xc3\xa6r f\xc3\xa6ngslet Holm, og p\xc3\xa5 dette omr\xc3\xa5de skulle ogs\xc3\xa5 hans studier f\xc3\xb8rst s\xc3\xa6tte frugt i videnskabelige arbejder. Han erhvervede 1860 den filosofiske doktorgrad ved disputatsen De gr\xc3\xa6ske Undersaatters politiske Stilling under de romerske Kejsere indtil Caracalla. Snart efter satte Holm sig den vanskelige opgave i et stort v\xc3\xa6rk at skildre efter kilderne Gejstlighedens Optr\xc3\xa6den lige over for Staten fra Slutningen af Constantin den stores Regering indtil det vestromerske Riges Fald (1864). I en del mindre afhandlinger, optaget bl.a. i Tidsskrift for Filologi, hvor han var medredakt\xc3\xb8r, belyste han forskellige sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l af oldtidens historie. Det skulle imidlertid ikke blive disse tidsrum, men perioden langt t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 Holms samtid han is\xc3\xa6r kom til at vie sine kr\xc3\xa6fter. Efter professor Hans Mathias Velschows d\xc3\xb8d overdroges det nemlig i 1865 Holm som docent at holde forel\xc3\xa6sninger over den nyeste tids historie for de statsvidenskabelige studerende, og denne pligt beholdt han, ogs\xc3\xa5 efter at han 13. december 1867 blev udn\xc3\xa6vnt til professor ordinarius i historie. Ved sine livlige og grundige forel\xc3\xa6sninger samlede han et auditorium fra en langt videre kreds end de studerendes verden.\n_START_SECTION_\nDanmark-Norges historie i 1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nHolm m\xc3\xa5tte nu f\xc3\xb8le sig kaldet til at dyrke Danmarks nyere politiske historie, og dette studium satte frugt i en r\xc3\xa6kke betydningsfulde arbejder. Stundom forfulgte han den danske politik under bestemte kriser ("Danmarks Deltagelse i Forhandlingerne om en v\xc3\xa6bnet Nevtralitet 1778-80" (1866) og "Danmarks Politik under den svensk-russiske Krig 1788-90" (1868)), stundom betragtede han enkelte ministre ("Styrelsen af Danmark-Norges Udenrigspolitik under Struensee" (1871)) eller diplomater ("Caspar v. Saldern og den dansk-norske Regering" (1872)). Et st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6rk fra hans h\xc3\xa5nd udkom 1875: Danmark-Norges udenrigske Historie under den franske Revolution og Napoleons Krige fra 1791 til 1807 (to bind). S\xc3\xa5ledes var det s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge fors\xc3\xb8mte studium af enev\xc3\xa6lden blevet optaget p\xc3\xa5 ny, dommen over de absolutistiske kongers ydre styrelse fik sikkert fodf\xc3\xa6ste at st\xc3\xa5 p\xc3\xa5, og den store europ\xc3\xa6iske baggrund tr\xc3\xa5dte tydeligere frem. _NEWLINE_I det hele bevarede Holm under al sin virken synet for verdenshistorien i dens helhed. Et vidnesbyrd herom var ogs\xc3\xa5 den af ham i forening med Philip Weilbach bes\xc3\xb8rgede danske udgave af Cesare Cant\xc3\xb9s verdenshistorie, af hvilken Holm omskrev store partier og s\xc3\xa6rlig forfattede Nordens nyere historie (1871-1879).\n_START_SECTION_\nDen politiske debat i 1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nImidlertid var Holm b\xc3\xb8jet ind p\xc3\xa5 nye sider af Danmarks historie. Et interessant skrift, "Holbergs_NEWLINE_statsretlige og politiske Standpunkt" fra 1879, var begyndelsen og fulgtes af en r\xc3\xa6kke arbejder med lignende indhold, alle universitetsprogrammer ligesom hint: Om det Syn paa Kongemagt, Folk og borgerlig Frihed, der udviklede sig i den dansk-norske Stat i Midten af det 18. Aarhundrede (1746-70) (1883), Nogle Hovedtr\xc3\xa6k af Trykkefrihedstidens Historie 1770-73 (1885), Den offentlige Mening og Statsmagten i den dansk-norske Stat 1784-99 (1888), og endvidere det smukke festskrift Kampen om Landboreformerne i Danmark 1773-91 fra 1888. Her viste forfatteren, at fremstillingens kunst ikke beh\xc3\xb8ver at sv\xc3\xa6kke det simple og naturlige sprog, som Holm ellers satte som det \xc3\xb8verste.\n_START_SECTION_\nHovedv\xc3\xa6rket\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa6nge havde det v\xc3\xa6ret Holms tanke at give en sammenh\xc3\xa6ngende skildring af tiden fra Den Store Nordiske Krigs oph\xc3\xb8r til 1814, alts\xc3\xa5 et v\xc3\xa6rk af lignende monumental natur som C.F. Allens store v\xc3\xa6rk og som de mange svenske v\xc3\xa6rker. Forinden m\xc3\xa5tte han dog erhverve den fulde indsigt i hele det absolutistiske regeringssystem, s\xc3\xa5ledes som dette havde virket i de foreg\xc3\xa5ende menneskealdre siden 1660. Disse udenv\xc3\xa6rker fuldf\xc3\xb8rtes i det store arbejde Danmark-Norges indre Historie under Enev\xc3\xa6lden 1660-1720 (to bind, 1885-1886). Herefter udkom i 1891 f\xc3\xb8rste bind af Danmark-Norges Historie fra den store nordiske Krigs Slutning til Rigernes Adskillelse, der omfatter tiden indtil 1730. Siden kom der frem til 1912 i alt ni bind af dette v\xc3\xa6rk. Undervejs i arbejdet med det store v\xc3\xa6rk bidrog han til Danmarks Riges Historie med bind 5 (udgivet 1896-1903) om perioden 1699-1814.\n_START_SECTION_\nKarakteristik\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa5ledes knyttedes efterh\xc3\xa5nden under Holms forfattervirksomhed arbejde til arbejde og opgaverne f\xc3\xb8rte hinanden med sig, indtil det hele tidsrum blev inddraget under belysning af ham eller kom til at st\xc3\xa5 klart for hans syn. Han kendte som ingen anden, hvad de danske arkiver indeholdt herom. Ved sin omfattende hukommelse og store arbejdslethed kunne han gennem en hel bogr\xc3\xa6kke belyse enev\xc3\xa6ldetiden og i en m\xc3\xa6ngde forhold frems\xc3\xa6tte nye opfattelser. Eksempelvis kan n\xc3\xa6vnes hans_NEWLINE_studier over "Frederik IV\'s Landmilits og dens Indflydelse paa Bondestandens Kaar" fra 1884. Is\xc3\xa6r blev rigets historie som helhed klarere betonet; ingen dansk historiker havde tidligere som Holm h\xc3\xa6vdet Norges j\xc3\xa6vnbyrdige stilling og taget dettes indre vilk\xc3\xa5r med i betragtning; liges\xc3\xa5 tog han fuldt hensyn til de danske besiddelser hinsides Ejderen og Elben. Overalt i v\xc3\xa6rkerne m\xc3\xa6rkes bestr\xc3\xa6belsen for at se tingene fra s\xc3\xa5 mange sider som muligt og derved at d\xc3\xb8mme humant._NEWLINE_Ligesom interessen for begivenheder og krige i Holms b\xc3\xb8ger tr\xc3\xa5dte tilbage for skildringen af tilstande, s\xc3\xa5ledes beror fremstillingernes ejendommelighed mindre p\xc3\xa5 den dramatiske bev\xc3\xa6gelighed end den rolige og \xc3\xa6dle hvilen, de klare linjer og den overskuelige plan._NEWLINE_For Holms arbejder, is\xc3\xa6r for s\xc3\xa5 vidt de angik styrelsesm\xc3\xa5den, de \xc3\xb8konomiske tilstande og retstilstandene i det 18. \xc3\xa5rhundrede, tilkendtes der ham 1891 den A.S. \xc3\x98rstedske Prismedaille._NEWLINE_Den omfattende forfattervirksomhed hindrede ikke Holm i at udfolde en betydelig praktisk virksomhed. Som erfaren skolemand, idet han i en snes \xc3\xa5r havde undervist i skoler, indtr\xc3\xa5dte han 1875 i undervisningsinspektionen for de l\xc3\xa6rde skoler og h\xc3\xb8jere realskoler og virkede her med stor iver og indflydelse indtil 1888.\n_START_SECTION_\nAndre hverv\n_START_PARAGRAPH_\nVed K\xc3\xb8benhavns Universitet lagdes der st\xc3\xa6rkt beslag p\xc3\xa5 hans arbejdsdygtighed: 1876 valgtes han til medlem af Konsistorium, 1883 og 1891 til universitetets rektor og mange akademiske hverv blev i tidens l\xc3\xb8b lagt i hans h\xc3\xa5nd. 1865 blev han medlem af Den danske historiske Forenings bestyrelse og var foreningens sekret\xc3\xa6r og redakt\xc3\xb8r for Historisk Tidsskrift 1865-1878 og 1882-1897 foreningens formand. 24. april 1871 optoges han til medlem af Det kongelige danske Selskab for F\xc3\xa6drelandets Historie, til hvis formand han valgtes 10. oktober 1892 \xe2\x80\x93 et hverv, han beholdt til sin d\xc3\xb8d. 1867 optoges han i Videnskabernes Selskab. 1876 valgtes han til medlem af direktionen for Carlsbergfondet (1889 blev han formand), 1878 til medlem af bestyrelsen for Det Nationalhistoriske Museum p\xc3\xa5 Frederiksborg Slot. 1887 blev han \xc3\xa9n af direkt\xc3\xb8rerne for Den Hielmstierne-Rosencroneske Stiftelse og var tillige formand for for den danske afdeling af den Letterstedtske Forening. Han var ogs\xc3\xa5 medlem af Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien i Stockholm, Videnskabernes Selskab i Uppsala, Videnskabsselskabet i Christiania og korresponderende medlem af Videnskabernes Akademi i Berlin._NEWLINE_S\xc3\xa5ledes havde Holm en omfattende gerning inden for det akademiske og videnskabelige livs praktiske forhold \xe2\x80\x93 i det politiske liv deltog han ikke \xe2\x80\x93 og ligesom han under sin forfattervirksomhed kun sj\xc3\xa6ldent var inddraget i polemik, var hans m\xc3\xa6glende natur og hensynsfuldhed ofte af betydning under vanskelige forhold._NEWLINE_Edvard Holm var ogs\xc3\xa5 en ivrig bogsamler. Ud over b\xc3\xb8ger indenfor sit eget felt havde han ogs\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre samling af b\xc3\xb8ger om musik og naturvidenskaben. Ved sin d\xc3\xb8d efterlod han sig cirka 10.000 bind._NEWLINE_Holm udn\xc3\xa6vntes 1892 til Kommand\xc3\xb8r af 2. Grad af Dannebrog, var Dannebrogsmand og fik senere Storkorset. Han \xc3\xa6gtede 1859 Frederikke Catharina Waage, datter af etatsr\xc3\xa5d, dr.theol. Georg Holger Waage.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Holms Danmark-Norges historie og skrifterne om 1700-tallets litteratur med hovedv\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 den politiske debat er stadig hovedv\xc3\xa6rkerne om disse emner p\xc3\xa5 dansk. V\xc3\xa6rkerne om 1700-tallets politiske litteratur er endda genoptrykt af Kildeskriftselskabet.'