b'\n_START_ARTICLE_\nHertugd\xc3\xb8mmet Holsten\n_START_SECTION_\nLandskab og jordbundsforhold\n_START_PARAGRAPH_\nJordbunden i Holsten best\xc3\xa5r i den \xc3\xb8stlige del af mor\xc3\xa6neler, der danner et bakkelandskab, hvor det fremherskende skovtr\xc3\xa6 traditionelt er b\xc3\xb8gen, og i hvis fordybninger der findes talrige s\xc3\xb8er, navnlig mellem Pl\xc3\xb6n og Eutin. Det s\xc3\xa5kaldte holstenske Schweiz ved Pl\xc3\xb6n og Eutin (Bungsberg 164 m) er dele af et stort bakkedrag, dannet som endemor\xc3\xa6ner under den senere del af istiden. Vest herfor breder sig store sandede hedesletter, afbrudt af bakke\xc3\xb8er, et langt mindre frugtbart land end det \xc3\xb8stlige Holsten, men dog veldyrket. Langs vestkysten str\xc3\xa6kker sig marsken i en bredde af mellem 7 og 22\xc2\xa0km; den n\xc3\xa5r intet sted over 5 m over havet og ligger flere steder under havets overflade, s\xc3\xa5 at den m\xc3\xa5 beskyttes ved diger. Ved afs\xc3\xa6tning af nyt ler fra havet og ved inddigning udvides marsken stadig;. _NEWLINE_Med undtagelse af Elben udspringer n\xc3\xa6sten alle floderne i selve landet. Til Elben l\xc3\xb8ber Delvenau, Bille, Alster, Pinnau, Kr\xc3\xbcckau og St\xc3\xb6r. Ejderen, der for en del l\xc3\xb8ber p\xc3\xa5 Holstens nordgr\xc3\xa6nse, modtager bifloderne Jevenau og Gieselau. Schwentine l\xc3\xb8ber til Kiel Fjord og Trave til L\xc3\xbcbeck Bugt. _NEWLINE_Blandt de talrige s\xc3\xb8er kan n\xc3\xa6vnes Pl\xc3\xb6n s\xc3\xb8 (31\xc2\xa0km\xc2\xb2), Selenter s\xc3\xb8 samt Warder s\xc3\xb8, der gennemstr\xc3\xb8mmes af \xc3\xb8vre Trave, Westens\xc3\xb8 og Flemhuder s\xc3\xb8, der gennemstr\xc3\xb8mmes af Ejderen i dens \xc3\xb8vre L\xc3\xb8b.\n_START_SECTION_\nMineraler\n_START_PARAGRAPH_\nAf mineraler forekommer gips og stensalt ved Segeberg, hvor det 91 m h\xc3\xb8je Segeberg Kalkbjerg best\xc3\xa5r af anhydrit og gips, og ved Oldesloe saltkilder, der tidligere brugtes til udvinding af husholdningssalt; langs kysten findes enkelte steder rav.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlimaet er mildt p\xc3\xa5 grund af havets n\xc3\xa6rhed: Middeltemperaturen for januar er ca. 0\xc2\xa0\xc2\xb0C, for juli ca. 17\xc2\xa0\xc2\xb0C, den \xc3\xa5rlige regnm\xc3\xa6ngde ca. 63\xe2\x80\x9377\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nHolstens politisk-administrative historie\n_START_PARAGRAPH_\nHolstens politisk-administrative historie kendetegnes ved at ulige sl\xc3\xa6gter havde eller tiltog sig arveret til ulige dele af landet for derefter snart at opsplitte dem mellem ulige arveberettigede s\xc3\xb8nner, dels samle dem igen, n\xc3\xa5r denne eller hin arveberettigede linje udd\xc3\xb8de. En af de arveberettigede sl\xc3\xa6gtslinjer udgjordes af de danske konger, og denne opn\xc3\xa5ede efter \xc3\xa5rhundreders opslidende forhandlinger og aftaler endelig den fulde arveret til hele Holsten \xe2\x80\x93 for blot at miste det hele, da de nationale str\xc3\xb8mninger slog igennem og for b\xc3\xa5de Holstens (og S\xc3\xb8nderjyllands) vedkommende bevirkede, at tysksprogede og tysksindede kr\xc3\xa6fter fik overh\xc3\xa5nd, st\xc3\xb8ttet af Preussen, der derefter kastede vrag p\xc3\xa5 deres forh\xc3\xa5bninger om et selvst\xc3\xa6ndigt slesvig-holstensk hertugd\xc3\xb8mme og indlemmede hele omr\xc3\xa5det i sit rige ene med den ret, der tilkommer den vindende krigsmagt. Holstenerne har \xe2\x80\x93 modsat s\xc3\xb8nderjyderne \xe2\x80\x93 aldrig f\xc3\xa5et mulighed for ved en fri afstemning at tilkendegive sit forhold til Danmark.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen indtil 1460\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det Holsten fik en meget omtumlet historie gennem det meste af Middelalderen. Det blev kasteboldgenstand for et magtspil hvor f\xc3\xb8rst de saksiske stammehertuger, s\xc3\xa5 de danske konger og derefter deres egne, ambiti\xc3\xb8se grever trak befolkningen gennem krige og skiftende vasalforhold. Til sidst mundede grevernes magt ud i en lang r\xc3\xa6kke af arvedelinger, og dette forl\xc3\xb8b blev f\xc3\xb8rst afsluttet i 1460, da st\xc3\xa6nderne i Holsten enedes med adelen i Slesvig om at v\xc3\xa6lge den danske konge, Christian den 1., til hertug over Slesvig og greve af Holsten \xe2\x80\x93 vel at m\xc3\xa6rke mod at han skrev under p\xc3\xa5, at landene altid skulle forblive samlet og ikke m\xc3\xa5tte l\xc3\xa6gges ind under det danske rige.\n_START_SECTION_\nTiden fra 1460 til 1773\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge de privilegier, Christian 1. havde m\xc3\xa5ttet udstede for at opn\xc3\xa5 valg, skulle de to lande blive \xc2\xbbevig udelt tilsammen\xc2\xab, og st\xc3\xa6nderne skulle efter hans d\xc3\xb8d have frihed til at v\xc3\xa6lge en af hans s\xc3\xb8nner eller andre arvinger til herre. Men efter kongens d\xc3\xb8d valgtes imidlertid begge hans s\xc3\xb8nner \xe2\x80\x94 Hans og Frederik \xe2\x80\x94 til hertuger i Holsten, landet var nemlig 1474 oph\xc3\xb8jet til et hertugd\xc3\xb8mme, og da Frederik 1490 blev myndig, skred man til en deling, idet de to fyrster fik hver sit hovedslot, Segeberg og Gottorp, hvortil lagdes efter indt\xc3\xa6gten lige store stykker af begge hertugd\xc3\xb8mmerne. F\xc3\xa6lles blev derimod nu som senere st\xc3\xa6nderne: pr\xc3\xa6later, ridderskab og byer. 1523\xe2\x80\x941544 udgjorde Holsten atter et hele, men dette sidste \xc3\xa5r foretog man en ny deling, som skulle f\xc3\xa5 langvarig betydning. Landet blev nemlig tredelt mellem kong Christian 3. og hans to br\xc3\xb8dre, Adolf og Hans, hvis besiddelser imidlertid efter Hans\' d\xc3\xb8d 1580 tilfaldt de to andre linjer, den kongelige og den gottorpske. Ligeledes var Ditmarsken, som 1559 endelig var blevet erobret, blevet tredelt og senere tvedelt. Den gottorpske linje indf\xc3\xb8rte 1608 f\xc3\xb8rstef\xc3\xb8dselsret og udelelighed; 1650 fulgtes dens eksempel af den kongelige linje, men allerede forinden havde der inden for denne fundet en udskiftning sted, idet nemlig Frederik 2. 1564 overlod sin broder, Hans den Yngre, amtet Pl\xc3\xb6n, dog uden suver\xc3\xa6ne rettigheder. Det gik i arv til hans s\xc3\xb8n Joachim Ernst, deltes i den f\xc3\xb8lgende tid flere Gange, men tilfaldt endelig efter sl\xc3\xa6gtens udd\xc3\xb8en 1761 if\xc3\xb8lge en 1756 sluttet arvetraktat den kongelige linje og indlemmedes i dennes besiddelser. I forening erhvervede begge linjer, efter at linjen Schauenburg-Pinneberg 1640 var udd\xc3\xb8et, Pinneberg, men hertug Frederik 3. af Gottorp solgte 1649 sin andel, amtet Barmbeck, til grev Christian Rantzau, som ved kejserlig bevilling deraf oprettede rigsgrevskabet Rantzau (1650). _NEWLINE_F\xc3\xa6llesregeringen oph\xc3\xb8rte i Slesvig efter 1713, da den gottorpske del af Slesvig tilfaldt kongen Frederik 4.. Da den sidste greve, Christian Ditlev, 1721 var blevet skudt p\xc3\xa5 sin broders foranstaltning, inddrog kong Frederik 4. grevskabet, st\xc3\xb8ttende sig p\xc3\xa5 en arvetraktat af 1669. Hertugd\xc3\xb8mmet Holsten\'s statsretlige forhold til det tyske rige havde 1433 underg\xc3\xa5et den forandring, at forleningsretten fra Sachsen var g\xc3\xa5et over til biskoppen af L\xc3\xbcbeck, der ud\xc3\xb8vede den i kejserens navn. Christian 3. p\xc3\xa5stod, at lensforholdet var fuldst\xc3\xa6ndig oph\xc3\xb8rt men m\xc3\xa5tte 1547 anerkende, at hertugd\xc3\xb8mmet var et tysk rigslen, hvortil forleningsretten l\xc3\xa5 direkte hos kejseren, samt lade det optage i Den Nedersaksiske Kreds. _NEWLINE_Fra hertugd\xc3\xb8mmet, hvor reformationen 1542 var blevet officielt indf\xc3\xb8rt ved antagelsen af en kirkeordinans, der v\xc3\xa6sentlig stemte overens med den danske af 1537, udskiltes i l\xc3\xb8bet af 17. \xc3\xa5rhundrede stiftet Lubeck (Eutin), som 1561 var blevet evangelsk og fra 1586 n\xc3\xa6sten var at betragte som et holsten-gottorpsk secundogenitur; 1616 lod det sig for sidste gang repr\xc3\xa6sentere p\xc3\xa5 landdagene. Tillige udsondrede Hamborg sig mere og mere fra Holsten; byen aflagde 1603 for sidste gang hyldning som en hertugelig landstad, men opn\xc3\xa5ede dog f\xc3\xb8rst 1770 s\xc3\xa6de og stemme i den tyske rigsdag.\n_START_SECTION_\nTiden fra 1773 til 1864\n_START_PARAGRAPH_\nGottorperne mistede under den Store nordiske Krig deres andel af S\xc3\xb8nderjylland, men fik efter freden 1720 de holstenske besiddelser tilbage og beholdt dem, indtil de ved traktaten af 1767 og den endelige ratifikation af 21. maj 1773 bortmageskiftedes mod Oldenburg og Delmenhorst. Hele hertugd\xc3\xb8mmet Holsten var s\xc3\xa5ledes herefter samlet p\xc3\xa5 den kongelige (danske) linjes h\xc3\xa6nder, og da det tyske rige opl\xc3\xb8stes 1806, inkorporeredes det ved patent af 9. september i det danske monarki, idet det dog senere kom til at h\xc3\xb8re til det 1815 oprettede Tyske Forbund. Som hertug af Holsten var den danske konge vasal under det tysk-romerske rige indtil dettes opl\xc3\xb8sning i 1806, men Holsten optoges 1815 igen i Det tyske Forbund, hvorefter den danske konge m\xc3\xa5tte tage visse hensyn til denne forbindelse. Forbindelsen med Danmark vedvarede under vekslende former, indtil Holsten sammen med S\xc3\xb8nderjylland og Lauenburg ved Freden i Wien 1864 afstodes til Preussen og \xc3\x98strig, hvilken sidste stat atter ved freden i Prag 1866 overlod sin andel i retten til hertugd\xc3\xb8mmerne til Preussen.\n_START_SECTION_\nHvalfangst\n_START_PARAGRAPH_\nHvalfangst og s\xc3\xa6lfangst p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland spillede en betydelig rolle i Uetersen, Elmshorn, Gl\xc3\xbcckstadt, Itzehoe, Beidenfleth og Brunsb\xc3\xbcttel i 1850\'erne og 1860\'erne, da de gamle nordfarersteder Nederlandene, Hamborg og Altona for l\xc3\xa6ngst havde afviklet denne fart.\n_START_SECTION_\nIndustri\n_START_PARAGRAPH_\nEt industrielt fremskridt skete ved oprettelsen af en kl\xc3\xa6defabrik ved br\xc3\xb8drene Renck i Neum\xc3\xbcnster, der i 1824 anskaffede den f\xc3\xb8rste dampmaskine, samt ved den i 1827 af Marcus Hartwig Holler jernv\xc3\xa6rks- og maskinfabrik Carlsh\xc3\xbctte i B\xc3\xbcdelsdorf ved Rendsburg. I 1867 fandtes 19 jernv\xc3\xa6rker og 45 maskinfabrikker i hertugd\xc3\xb8mmet, fortrinsvis i Altona, Neum\xc3\xbcnster, Kiel, hvor Schwessels jernst\xc3\xb8beri havde 125 ansatte, Wandsbek og Rendsburg. Skibsbyggeri spillede en betydelig rolle i Altona, Kiel, Itzehoe, Neustadt samt Schulau ved Blankenese._NEWLINE_Teglbr\xc3\xa6nderier fandtes i stort tal i Nordditmarsken, is\xc3\xa6r i Hannstedt og Tellingstedt sogne og i omegnen af Heide, desuden i den sydlige del af Pinneberg, Trittau Amt og egnen omkring Kiel, endvidere i egnen omkring Uetersen, hvor A. Jencquels teglbr\xc3\xa6nderi i Mooregge i 1844 havde 44 ansatte og producerede 1.850.000 sten, samt H. Keltrings i Wisch ved Kr\xc3\xbcck \xc3\xa5, der i 1844 producerede omkring 1.000.000 sten._NEWLINE_Tobaksfabrikationen var is\xc3\xa6r samlet i Altona med 19 fabrikker, hvoraf den st\xc3\xb8rste var N. Knauers med 120 ansatte i 1844 og en produktion p\xc3\xa5 64.226 pund cigarer, 1.079.194 pund r\xc3\xb8gtobak, 64.226 pund skr\xc3\xa5tobak og 110.000 pund snustobak._NEWLINE_I Altona fandtes 5 hattefabrikker med i 1844 67 ansatte, desuden i Kiel H.M. Jungjohans hattefabrik med i 1844 12 ansatte._NEWLINE_Altona havde 16 garverier med 99 ansatte i 1844, og i Wandsbek l\xc3\xa5 en l\xc3\xa6derfabrik med tilh\xc3\xb8rende barkm\xc3\xb8lle og 40 ansatte._NEWLINE_Kl\xc3\xa6deproduktionen var altovervejende samlet i Neum\xc3\xbcnster med 65 dugmagermestre og i alt 349 voksne og 134 b\xc3\xb8rn ansat og to store fabrikker, Br\xc3\xb8drene Rencks fabrik med 176 voksne og 10 b\xc3\xb8rn ansat og Mesdorffs fabrik med 52 voksne og 18 b\xc3\xb8rn ansat._NEWLINE_Sukkerproduktionen steg betydeligt efter gennemf\xc3\xb8relsen af toldloven i 1838: i 1838 havde der i Holsten kun v\xc3\xa6ret 2 sukkerfabrikker med en samlet produktion p\xc3\xa5 231.500 pund sukker og 90.000 pund sirup, i 1842 var antallet steget til 10 sukkerfabrikker med en samlet produktion p\xc3\xa5 2.717.737 pund sukker og 713.746 pund sirup (hvortil kom yderligere en fabrik i Altona). Af de 11 holstenske sukkerfabrikker l\xc3\xa5 4 i Gl\xc3\xbcckstadt, 2 i Itzehoe, 2 i Kiel, 1 i Heide, 1 i Uetersen og 1 i Altona._NEWLINE_Saltraffinaderier fandtes i Itzehoe og Rendsburg._NEWLINE_Et mindre glasv\xc3\xa6rk l\xc3\xa5 i Wulfsfelde ved Hamborg._NEWLINE_Papirfabrikation med maskine til fremstilling af papir uden ende fandtes i Oldesloe._NEWLINE_I Altona l\xc3\xa5 to kemiske fabrikker til fremstilling af blandt andet farmaceutiske produkter og en fabrik til fremstilling af blyhvidt og cromgult.\n_START_SECTION_\nPengev\xc3\xa6sen\n_START_PARAGRAPH_\nFrem til 1813 regnede man b\xc3\xa5de i kongeriget og i hertugd\xc3\xb8mmerne med kurantrigsdalere i henhold til et reglement af 4. maj 1695, men ved forordning af 29. februar 1788 gennemf\xc3\xb8rtes for hertugd\xc3\xb8mmernes vedkommende en m\xc3\xb8ntforandring til slesvig-holstensk kurant, og ved forordning af 5. januar 1813 indf\xc3\xb8rtes en speciesm\xc3\xb8ntfod (rigsbankm\xc3\xb8ntfod) i kongeriget, der ogs\xc3\xa5 skulle g\xc3\xa6lde for hertugd\xc3\xb8mmerne. Dette forhindrede dog ikke, at hertugd\xc3\xb8mmerne var "aldeles oversv\xc3\xb8mmede af fremmede Penge, is\xc3\xa6r slet fremmed Skillemynt, som hobeviis f\xc3\xb8res ind i samme, medens den fortrinlige Speciesmynt gaaer ud af Landet." M\xc3\xb8ntpr\xc3\xa6gning skete (foruden i K\xc3\xb8benhavn, hvis m\xc3\xb8ntm\xc3\xa6rke var - og endnu er - et hjerte) i Altona (Altonas m\xc3\xb8ntm\xc3\xa6rke var et rigs\xc3\xa6ble). I 1770-71 blev der opf\xc3\xb8rt en kgl. m\xc3\xb8ntbygning i Altona tegnet af Johann Gottfried Rosenberg.\n_START_SECTION_\nSamf\xc3\xa6rdsel\n_START_PARAGRAPH_\nTiden pr\xc3\xa6gedes af en kraftig forbedring af samf\xc3\xa6rdselsforholdene.\n_START_SECTION_\nJernbaner\n_START_PARAGRAPH_\nJernbanerne blev anlagte af private aktieselskaber. Der anlagdes tre jernbaner: den 18. september 1844 \xc3\xa5bnedes "Christian den 8.s \xc3\x98sters\xc3\xb8bane" mellem Altona og Kiel over Elmshorn, Wrist og Neum\xc3\xbcnster som den f\xc3\xb8rste banestr\xc3\xa6kning i Helstaten. Den 19. juli 1845 \xc3\xa5bnedes sidebanen Elmshorn-Gl\xc3\xbcckstadt og den 18. september 1845 \xc3\xa5bnedes Neum\xc3\xbcnster-Rendsborg og i 1857 \xc3\xa5bnedes Gl\xc3\xbcckstadt-Itzehoe._NEWLINE_Banen mellem Kiel og Altona var t\xc3\xa6nkt som en transitbane mellem Elben og \xc3\x98sters\xc3\xb8en, men i begyndelsen spillede transittrafikken en mindre rolle: i 1845 udgjorde antallet af rejsende i alt 372.182 personer. Til Altona rejste 128.609 personer, men kun 27.624 (21,5%) kom fra Kiel. Til Kiel rejste 48.528 personer, heraf 27.076 (55,8%) fra Altona. S\xc3\xa5ledes var 317.482 (85,3%) af de rejsende p\xc3\xa5 kortere str\xc3\xa6kninger, heraf skete 177.137 rejser (47,6%) til en af de to endestationer. N\xc3\xa6sten halvdelen af banens indt\xc3\xa6gter stammede fra godstransport.\n_START_SECTION_\nFlodfart\n_START_PARAGRAPH_\nMellem 1777 og 1784 anlagdes Den Slesvig-Holstenske Kanal, fra 1853 Ejderkanalen som en betydelig vandvej. Den strakte sig fra Holtenau ved Kielerfjorden til T\xc3\xb8nning ved Ejderens munding. Den egentlige kanalstr\xc3\xa6kning var 43 km, den samlede vandvej 180 km. Kanalen blev fortrinsvis brugt af sm\xc3\xa5 og mellemstore fart\xc3\xb8jer, sk\xc3\xb8nt skibe med indtil 16 fods dybde, 100 fods l\xc3\xa6ngde og 26 fods bredde kunne besejle kanalen. Kanalen forbandt Vesterhavet med \xc3\x98sters\xc3\xb8en, men det kunne tage 10-14 dage, nogen gange endda 4-5 uger at passere gennem kanalen fra Kiel til Hamborg._NEWLINE_Endnu eksisterede den gamle Stecknitzkanal, men med sine 17 sluser, hvor det kunne tage 1-2 dage at passere, og med sin beskedne st\xc3\xb8rrelse, der kun tillod mindre skibe at passere, spillede den kun en ubetydelig rolle for fragtfarten.\n_START_SECTION_\nHavne\n_START_PARAGRAPH_\nDe vigtigste havne var Brunsb\xc3\xbcttel, Gl\xc3\xbcckstadt, Burg, B\xc3\xbcsum og Altona i vest, Kiel, Orth, Heiligenhafen og Neustadt ved \xc3\x98sters\xc3\xb8en; desuden var Rensborgs havn ved Kielerkanalen betydelig.\n_START_SECTION_\nUddannelse og kultur\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i 1665 oprettede hertug Christian Albrecht af Slesvig-Holsten-Gottorp (1641-1694) "Christiana Albertina" som universitet for hertugd\xc3\xb8mmerne Slesvig og Holsten i Kiel. Universitet fik en stor rolle som arnested for en bev\xc3\xa6gelse for forening af de to hertugd\xc3\xb8mmer. I 1820\'erne havde universitetet omkring 400 studerende._NEWLINE_Videreg\xc3\xa5ende skoler fandtes i 1855 i Altona, Gl\xc3\xbcckstadt, Kiel, Meldorf, Pl\xc3\xb6n og Rendsburg._NEWLINE_Der fandtes i hertugd\xc3\xb8mmet 1.052 folkeskoler med 1.060 l\xc3\xa6rere._NEWLINE_1833 oprettedes "Schleswig-holstein-lauenburgische Gesellschaft f\xc3\xbcr vaterl\xc3\xa4ndische Geschichte".\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nDet slesvig-holstenske ridderskab spillede en betydelig rolle som murbryder for indf\xc3\xb8relsen af de r\xc3\xa5dgivende st\xc3\xa6nderforsamlinger i 1834, hvoraf den for Holsten fik hjemsted i Itzehoe. Som landsherre for Hertugd\xc3\xb8mmerne Holsten og Lauenburg var den danske konge medlem af forbundsr\xc3\xa5det for det Tyske Forbund, hvor Holsten og Lauenborg tilsammen havde 3 stemmer, i "Engeren Rat" dog 1 stemme. _NEWLINE_I 1848 udbr\xc3\xb8d \xc3\xa5bent opr\xc3\xb8r, der blev sl\xc3\xa5et ned i Tre\xc3\xa5rskrigen. Fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at indf\xc3\xb8re en f\xc3\xa6llesforfatning for Danmark og Slesvig-Holsten blev stoppet af modstand fra Holstens st\xc3\xa6nderforsamling, der st\xc3\xb8ttedes af \xc3\x98strig og Preussen, som erobrede Slesvig og Holsten 1864, hvilke i 1867 blev til den preussiske provins Schleswig-Holstein.'