b'\n_START_ARTICLE_\nSagn\n_START_SECTION_\nDefinitioner og begrebsafklaringer\n_START_PARAGRAPH_\nSagn er ofte allegorier og/eller traditionelle fort\xc3\xa6llinger; derfor er de begrebsm\xc3\xa6ssigt besl\xc3\xa6gtede med myter. I mods\xc3\xa6tning til sagn involverer myter altid uforklarlige f\xc3\xa6nomener, ligesom handlingsforl\xc3\xb8bet i myter ofte er sk\xc3\xa6bnebestemt. Sagn betegner derimod normalt begivenheder i historisk tid med menneskelige akt\xc3\xb8rer som hovedpersoner._NEWLINE_Begrebet legende sidestilles i almindelig tale til tider med sagn. En legende er oprindeligt en opbyggelig fort\xc3\xa6lling med kristent indhold \xe2\x80\x93 fx om en helgens eller helgenindes liv. Mens hovedpersonen i en legende er forbillede for en guddommelig vilje, er sagnhelten snarere et symbol p\xc3\xa5 den f\xc3\xa6lles vilje, f.eks. til at forsvare sig mod en fjendtlig overmagt._NEWLINE_I mods\xc3\xa6tning til eventyr, som er en fiktionsgenre, vil sagn ofte indeholde en kerne af sandhed, der f.eks. kan underbygges af skriftlige kilder.\n_START_SECTION_\nTemaer\n_START_PARAGRAPH_\nMens det j\xc3\xa6vne, daglige arbejdsliv sj\xc3\xa6ldent vakte opm\xc3\xa6rksomhed i overleveringen til senere generationer, var det de bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige h\xc3\xa6ndelser, m\xc3\xa6rkelige menneskesk\xc3\xa6bner, navngivne og historiske personer, som ved d\xc3\xa5d eller lidenskab h\xc3\xa6vede sig over det almindelige, der satte hverdagen i perspektiv. Krigerf\xc3\xa6rd, som vikingetogter mod de fremmede folk og fejder indbyrdes mellem nordiske stammer og h\xc3\xb8vdinge, eller historiske personer, som Muhammed, Sankt Peter, Jomfru Maria, Rolf Krake og Olav den Hellige kan ogs\xc3\xa5 optr\xc3\xa6de i sagn. Nogle af temaerne er s\xc3\xa5 holdbare, at de lever videre i moderne litteratur og film. F.eks. i Braveheart, fort\xc3\xa6llingerne om Robin Hood og ikke mindst en r\xc3\xa6kke Westerns, hvor gr\xc3\xa6nsen mellem fakta og fiktion er helt udvisket.\n_START_SECTION_\nEksempel p\xc3\xa5 et sagn\n_START_PARAGRAPH_\nRomanen Barbara (roman) fra 1939 bygger p\xc3\xa5 et gammelt f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk sagn fra 1700-tallet om kvinden Beinta._NEWLINE_"Kvinden Beinta var ond mod sine tre \xc3\xa6gtem\xc3\xa6nd, der alle var pr\xc3\xa6ster. En fjerde pr\xc3\xa6st n\xc3\xa5ede at bryde forlovelsen f\xc3\xb8r de blev gift. Man var i f\xc3\xb8lge overleveringerne overbevist om, at hun var skyld i sine \xc3\xa6gtem\xc3\xa6nds d\xc3\xb8d, og at hun ogs\xc3\xa5 var ond imod sit tyende".'