b'\n_START_ARTICLE_\nLudolph Fog\n_START_PARAGRAPH_\nLudolph Erasmi Fog (10. oktober 1825 i K\xc3\xb8benhavn \xe2\x80\x93 14. februar 1897 sammesteds) var en dansk officer.\n_START_SECTION_\nUddannelse og Tre\xc3\xa5rskrigen\n_START_PARAGRAPH_\nFogs for\xc3\xa6ldre var toldforvalter, kammerr\xc3\xa5d Henrik Georg Fog og Johanne Diderikke f. R\xc3\xb8nne. Han kom i 1838 p\xc3\xa5 Landkadetakademiet og ansattes, efter at have taget officerseksamen i 1843, ved 14. bataljon som sekondl\xc3\xb8jtnant med aldersorden fra 1842. I 1846 tr\xc3\xa5dte han ind p\xc3\xa5 Den kongelige milit\xc3\xa6re H\xc3\xb8jskole, men blev ved krigens udbrud 1848 ansat ved 4. bataljon; med denne deltog han i kampen ved Bov og i slaget ved Slesvig, hvorn\xc3\xa6st han i maj samme \xc3\xa5r blev adjudant ved 4. infanteribrigade, i hvilken stilling han deltog i kampene ved Nyb\xc3\xb8l og Dybb\xc3\xb8l. Kort efter forfremmedes han til premierl\xc3\xb8jtnant, medens han samme \xc3\xa5r kom til tjeneste ved artilleriet, s\xc3\xa5ledes at han som ansat ved halvbatteriet under Henri Alexandre Antoine de Dompierre de Jonqui\xc3\xa8res deltog i slaget ved Fredericia. Om vinteren 1849-50 var han l\xc3\xa6rer ved artilleriets forskellige skoler og blev om for\xc3\xa5ret ansat som adjudant ved N\xc3\xb8rrejyllands artillerikommando og senere ved 1. divisions artillerikommando, i hvilken stilling han deltog i kampen ved Helligb\xc3\xa6k og i slaget ved Isted. Fra 1851-53 gennemgik han stabsafdelingen og kom derefter til Generalstabens topografiske Sektion, idet han dog tillige gennemgik skolerne ved Ingeni\xc3\xb8rkorpset og ved rytteriet._NEWLINE_28. april 1852 indtr\xc3\xa5dte han i \xc3\xa6gteskab med Julie Fanny Holb\xc3\xb8ll, datter af inspekt\xc3\xb8r i Sydgr\xc3\xb8nland, kaptajnl\xc3\xb8jtnant Carl Peter Holb\xc3\xb8ll. I 1855 udn\xc3\xa6vntes Fog til kaptajn af Generalstaben og var nu f\xc3\xb8rst virksom ved den topografiske og fra 1860-63 ved den taktiske sektion; fra 1859 blev han tillige ansat som L\xc3\xa6rer i krigskunst ved H\xc3\xb8jskolen, i hvilken stilling han udgav Krigskunstens Theori (1861). Allerede i 1855 havde han sammen med dav\xc3\xa6rende major Werner Abrahamson udgivet en milit\xc3\xa6r lommebog for den danske h\xc3\xa6r. 1861 blev han Ridder af Dannebrog.\n_START_SECTION_\n2. Slesvigske Krig og senere karriere\n_START_PARAGRAPH_\nVed H\xc3\xa6rens mobilisering i 1863 blev kaptajn Fog ansat ved infanterireserven som stabschef og i marts 1864 i samme egenskab ved 3. division. Efter endt felttog blev han Dannebrogsmand (1864), kom tilbage til Generalstabens taktiske Sektion, hvis chef han blev i 1865. Ved gennemf\xc3\xb8relsen af H\xc3\xa6rloven af 1867 blev han oberst af Generalstaben og stabschef ved 1. generalkommando, men ansattes allerede \xc3\xa5ret efter i Krigsministeriet, f\xc3\xb8rst som departementschef og fra 1873 som dettes direkt\xc3\xb8r. 1874 blev han Kommand\xc3\xb8r af 2. grad af Dannebrog._NEWLINE_I 1878 blev han chef for H\xc3\xa6rens Officersskole og tillige Kommand\xc3\xb8r af Dannebrogsordenens 1. grad samt \xc3\xa5ret efter general og chef for Generalstaben. Som s\xc3\xa5dan s\xc3\xb8gte han at skaffe denne en st\xc3\xb8rre indflydelse p\xc3\xa5 h\xc3\xa6rv\xc3\xa6senets ledelse end hidtil. Han lod med Krigsministeriets bemyndigelse udarbejde udkast til en fuldst\xc3\xa6ndig mobiliseringsplan for H\xc3\xa6ren og til planer for dens anvendelse i tilf\xc3\xa6lde af krig, ligesom ogs\xc3\xa5 til flere nye reglementer. I 1887 udn\xc3\xa6vntes han til chef for 1. sj\xc3\xa6llandske brigade, og som designeret til at efterf\xc3\xb8lge den kommanderende general i 2. generalkommandodistrikt, generall\xc3\xb8jtnant Stefan Ankj\xc3\xa6r, der i forsommeren 1888 var blevet syg, ledede han divisions\xc3\xb8velsen i Jylland samme \xc3\xa5r, hvorefter han om efter\xc3\xa5ret udn\xc3\xa6vntes til generall\xc3\xb8jtnant og kommanderende general. I 1889 ben\xc3\xa5dedes han med Storkorset af Dannebrog. Han afgik fra H\xc3\xa6ren 1895.\n_START_SECTION_\nAndre hverv\n_START_PARAGRAPH_\nFog havde i l\xc3\xb8bet af sin tjenestetid flere specielle hverv; foruden at han var v\xc3\xa6ret medlem af flere kommissioner, var han stabschef ved lejrdivisionen i 1873, ledede i 1885 de st\xc3\xb8rre \xc3\xb8velser i K\xc3\xb8benhavns omegn, sendtes i 1861 til Frankrig, i 1870 til Schweiz samt i for\xc3\xa5ret 1871 til Frankrig og Schweiz. I 1867 var han attacheret storfyrsttronf\xc3\xb8lgeren af Rusland, og endelig beordredes han i 1882 til Rusland for at overv\xc3\xa6re lejr\xc3\xb8velserne ved Krasnoe-S\xc3\xa9lo. Han d\xc3\xb8de den 14. februar 1897 og er begravet p\xc3\xa5 Garnisons Kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Der findes et portr\xc3\xa6tmaleri af Frederik Vermehren (udstillet 1853).'