b"\n_START_ARTICLE_\nEsbjerg Havn\n_START_PARAGRAPH_\nEsbjerg Havn ved vadehavet er en af Danmarks st\xc3\xb8rste havne og er isfri hele \xc3\xa5ret. Det har tidligere v\xc3\xa6ret en stor fiskerihavn, men dens vigtighed inden for denne industri har v\xc3\xa6ret faldende over en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke og fra omkring 600 kuttere i 1980'erne var der otte i 2014. Til geng\xc3\xa6ld er det blevet en central havn i b\xc3\xa5de olie, naturgas og vindenergi i Vesterhavet.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nVed afslutningen af 2. Slesvigske Krig i 1864 havde Danmark behov for en isfri eksporthavn til erstatning for Altona (i dag en del af Hamborg), der nu som en del af Holsten var blevet en del af Preussen. P\xc3\xa5 dette tidspunkt havde man en stor eksport af sm\xc3\xb8r og bacon til England. Derfor vedtog man anl\xc3\xa6ggelsen af en havn ved den vestjyske by Esbjerg fire \xc3\xa5r senere i 1868._NEWLINE_Indsejlingen til Esbjerg Havn var farlig, hvorfor der efter oprettelsen blev stillet krav om fyrt\xc3\xa5rne og -skibe. Dette gik noget tr\xc3\xa6gt. Bl\xc3\xa5vand Fyr blev oprettet i \xc3\xa5r 1900 og fyrskibene p\xc3\xa5 Gr\xc3\xa5dyb og Horns Rev kom senere.\n_START_SECTION_\nOprettelse og tidlige udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nHavnen, der fra begyndelsen tilh\xc3\xb8rte Staten, blev anlagt if\xc3\xb8lge Lov af 24. april 1868 efter, at flere steder for dens beliggenhed som Ribe, Hjerting, Skallingen og Ringk\xc3\xb8bing havde v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 tale) for at skaffe N\xc3\xb8rrejylland en udf\xc3\xb8rselshavn, da S\xc3\xb8nderjylland var g\xc3\xa5et tabt 1864, og landets produkter, navnlig kreaturer, for en stor del m\xc3\xa5tte udf\xc3\xb8res over marsken og Hamborg for at finde vej til England. Det f\xc3\xb8rste anl\xc3\xa6g, der lededes af ingeni\xc3\xb8rerne Carl\xc3\xa9 (til 1872) og E. Petersen (forarbejderne var dog gjort af C. G. Bruun), bestod v\xc3\xa6sentlig af den ca. 5 ha store dokhavn, kostede ca. 1/2 mio. kroner og skulle efter bestemmelsen v\xc3\xa6re f\xc3\xa6rdigt til januar 1871, men \xc3\xa5bnedes f\xc3\xb8rst august 1874, og 20. august 1878 var havnen fuldendt med en dybde af 4 1/2 m i forhavnen og 4 m i dokhavnen. Men da var man allerede i gang med nye arbejder som forl\xc3\xa6ngelse af den nordre mole og uddybning af dokhavnen og havnerenden, hvilke var tilendebragt i begyndelsen af 1881, og anl\xc3\xa6gget stod da i n\xc3\xa6sten 2 mio. kroner. De afsluttende arbejder viste sig imidlertid snart utilstr\xc3\xa6kkelige, blandt andet m\xc3\xa5tte dokhavnen have samme dybde som forhavnen, og 1886-1888 anlagdes en ny forhavn (vandbygningsdirekt\xc3\xb8r V. Kolderup-Rosenvinge), lige som en 4 m dyb fiskerihavn, og der foretoges en ombygning af dokhavnens sluser, sv\xc3\xa6re jernporte, der \xc3\xa5bner sig indad og s\xc3\xa5ledes giver vandet adgang i flodtiden, mens de holder det tilbage i ebbetiden (flodskiftet er ca. 1 1/2 m). _NEWLINE_Senere blev der stadig foretaget nye ombygninger og udvidelser: s\xc3\xa5ledes blev i finans\xc3\xa5rene 1895-96 og 1899-1900 dokhavnen forbedret ved en ombygning af slusen, uddybning til 6 m og nye kajer samt en mindre ophalingsbedding, og samtidig uddybedes den s\xc3\xb8ndre forhavn til 6 m, og 1901-02 anlagdes en ny fiskerihavn vest for dokhavnen med 4 ophalingsbeddinger. Ved alle disse arbejder kom havnen til at st\xc3\xa5 i ca. 5 1/2 mio. kroner. Endelig p\xc3\xa5begyndtes der ved Lov af 4. maj 1907 nye betydelige udvidelser mod nord med en indtil 5,7 m dyb fiskerihavn og en trafikhavn mellem denne og de tidligere anl\xc3\xa6g, alt beregnet til ca. 4 mio. kroner og v\xc3\xa6sentlig afsluttet 1914. _NEWLINE_I December 1909 ramte en stormflod omr\xc3\xa5det, og Esbjerg Havn led betydelig skade for 58.000kr._NEWLINE_Af datidige bygninger p\xc3\xa5 havneterr\xc3\xa6net n\xc3\xa6vnes, foruden en toldkammerbygning, administrationsbygningen, Det Forenede Dampskibs-Selskabs (DFDS) kontorbygning, et silopakhus og statens eksportslagteri og fiskepakhuse. Ved havnen var der rednings- og stormvarselsstation. Samme \xc3\xa5r som havnen \xc3\xa5bnedes, 1874, begyndte regelm\xc3\xa6ssig dampskibsfart p\xc3\xa5 London (Thameshaven), 1875 kom der regelm\xc3\xa6ssig forbindelse med Newcastle, og 1888 udvidedes farten til Parkestone og Hull, alt med underst\xc3\xb8ttelse af staten bes\xc3\xb8rget af Det Forenede Dampskibs-Selskab. Havnen var nu en af landets st\xc3\xb8rste udf\xc3\xb8rselshavne, og den stod kun tilbage for K\xc3\xb8benhavn og Aarhus. Der udf\xc3\xb8rtes navnlig kv\xc3\xa6g, fl\xc3\xa6sk, k\xc3\xb8d, sm\xc3\xb8r, \xc3\xa6g og fisk, is\xc3\xa6r til England, men ogs\xc3\xa5 indf\xc3\xb8rslen steg \xc3\xa5r for \xc3\xa5r, is\xc3\xa6r af kul, salt, g\xc3\xb8dning, foderstoffer, sukker og petroleum. Havnens betydning for\xc3\xb8gedes meget betydeligt ved den omst\xc3\xa6ndighed, at den vanskeligt fryser til endog i de strenge isvintre, n\xc3\xa5r landets fleste havne er utilg\xc3\xa6ngelige. Af udf\xc3\xb8rslen i 1913 n\xc3\xa6vnes: ca. 98,7 mio. kg fl\xc3\xa6sk, 34,3 mio. kg sm\xc3\xb8r, 10.300 stk hornkv\xc3\xa6g (1912: ca. 20.000) og 9,6 mio. snese \xc3\xa6g. Toldindt\xc3\xa6gterne var samme \xc3\xa5r 447.200 kroner. 1910 indkom 868 skibe (deraf 702 dampskibe) med i alt 184.108 ton gods, hvoraf 767 i udenrigsk fart med 130.182 ton, og udgik 871 skibe (deraf 704 dampskibe) med 159.564 ton gods, deraf i udenrigsk fart 790 skibe med 158.632 ton. Samme \xc3\xa5r var toldstedets handelsfl\xc3\xa5de 155 skibe med i alt 23.401 ton dr\xc3\xa6gtighed, deraf var 41 dampskibe med 21.514 ton dr\xc3\xa6gtighed og 104 motorskibe med 1.527 ton dr\xc3\xa6gtighed, desuden 33 mindre fart\xc3\xb8jer p\xc3\xa5 under 4 ton.\n_START_SECTION_\nMellemkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nHavnen oplevede i tiden omkring 1. verdenskrig store udvidelser: 1914\xe2\x80\x941921 flyttedes s\xc3\xb8ndre mole, og s\xc3\xb8ndre forhavn uddybedes; de i 1909 ved lov vedtagne store anl\xc3\xa6g af en ny fiskerihavn og en ny trafikhavn var fuldf\xc3\xb8rte 1926, men den f\xc3\xb8rste kunne allerede tages i brug 1917 og den sidste 1920\xe2\x80\x941921. Hele havnens anl\xc3\xa6g havde indtil 1927 kostet ca. 20 mio. kroner, dens landareal var nu 121 ha og bassinernes samlede vandareal 47,7 ha med 4.930 m kajl\xc3\xa6ngde. _NEWLINE_Ved toldstedet indgik 1926 fra indlandet 83 skibe med 12.578 ton ladning, og fra udlandet 875 med 34.4157 ton ladning; samme \xc3\xa5r udgik til indlandet 124 skibe med 4.753 ton ladning, og til udlandet 830 med 24.7352 ton ladning._NEWLINE_Den i Esbjerg (med Fan\xc3\xb8) hjemmeh\xc3\xb8rende handelsfl\xc3\xa5de bestod 1926 af 9 skibe med tilsammen 3.120 reg.tons (brutto), og fiskerfl\xc3\xa5den af 157 skibe med 5.154 reg.tons (alle fart\xc3\xb8jer p\xc3\xa5 mindst 20 reg.tons).\n_START_SECTION_\nI dag\n_START_PARAGRAPH_\nHavnen bliver nu brugt til transport af gods, her is\xc3\xa6r vindm\xc3\xb8lledele, samt som forsyningshavn i forbindelse med olieboringer i Nords\xc3\xb8en. Der er herudover f\xc3\xa6rgeruter knyttet til havnen._NEWLINE_Fiskerihavnen var i 1910 landets st\xc3\xb8rste med omkring 600 kuttere der havde konsumfisk med. Det var is\xc3\xa6r r\xc3\xb8dsp\xc3\xa6tter, kuller, hvilling, sperling, brisling og sild der fanges._NEWLINE_De mange kuttere blev erstattet af f\xc3\xa5 trawlere som i dag stort set alle er v\xc3\xa6k fra havnen. Fiskerihavnen er lukket for konsumfisk og industrifiskeri. I stedet ligger fremtiden i off-shore aktiviteter med vindm\xc3\xb8ller samt forsyning, vedligeholdelse og opdatering af boreplatforme til Nords\xc3\xb8en._NEWLINE_F\xc3\xa6rgehavnen benyttes af F\xc3\xa6rgen til Fan\xc3\xb8, og indtil 2014 ogs\xc3\xa5 af DFDS til Harwich i England._NEWLINE_C.H. Clausen har v\xc3\xa6ret arkitekt for en stor del af havnens bygninger._NEWLINE_2007 blev Dokhavnen udpeget som nationalt industriminde af Kulturarvsstyrelsen. Det er Danmarks st\xc3\xb8rste havn for bilimport, og omkring 75.000 biler bliver hvert \xc3\xa5r skibet til Esbjerg fra is\xc3\xa6r England og Belgien."