b"\n_START_ARTICLE_\nSuver\xc3\xa6nitet\n_START_PARAGRAPH_\nSuver\xc3\xa6nitet  eller h\xc3\xb8jhedsret er en stats selvbestemmelsesret. Den ydre suver\xc3\xa6nitet sikrer en stat uafh\xc3\xa6ngighed fra andre landomr\xc3\xa5der eller grupper af mennesker. Den indre suver\xc3\xa6nitet giver staten myndighed til at opretholde retsorden og varetage befolkningens f\xc3\xa6lles interesser. Hvis denne myndighed er uden begr\xc3\xa6nsninger, er der tale om legitimt voldsmonopol.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI filosofien har ideen om suver\xc3\xa6nitet fra Socrates til Thomas Hobbes, b\xc3\xa5de omfattet en politisk afgr\xc3\xa6nsning og et moralsk imperativ om implementering af begrebet. Ideen omfatter bl.a. et imperativ, der forbinder statens suver\xc3\xa6nitet med statens evne til at forsvare og garantere sine borgeres interesser. I dette perspektiv er en stat, som ikke handler i borgernes interesser, ikke suver\xc3\xa6n._NEWLINE_Thomas Hobbes' Leviathan legitimerer suver\xc3\xa6nens magt ved opretholdelsen af lov og orden. I enev\xc3\xa6lden var suver\xc3\xa6niteten direkte knyttet til suver\xc3\xa6nens person, og denne var kun ansvarlig overfor Gud. _NEWLINE_Ofte n\xc3\xa6vnes Jean Bodins v\xc3\xa6rk Les Six livres de la R\xc3\xa9publique  som det f\xc3\xb8rste egentlige teoretiske v\xc3\xa6rk, hvor suver\xc3\xa6nitetsbegrebet s\xc3\xb8ges afklaret i statsretslig forstand. De feudale samfunds  magtdeling mellem konge, kirke og adel kunne ikke udg\xc3\xb8re en suver\xc3\xa6n myndighed; Bodin argumenterede for enev\xc3\xa6lden som den koncentration af myndighed, der kunne udg\xc3\xb8re grundlaget for en suver\xc3\xa6n stat. Denne tolkning udgjorde grundlaget for legitimeringen af enev\xc3\xa6ldens magtapparat og var grundlaget for de westfalske traktater._NEWLINE_Suver\xc3\xa6nitetsbegrebet er grundlaget for folkeretten, hvor staters ret til ikke at t\xc3\xa5le indblanding fra andre staters side er fastlagt. Den nuv\xc3\xa6rende opfattelse af nationalstaters suver\xc3\xa6nitet udspringer af principperne bag den westfalske fred i 1648, hvor statens integritet, gr\xc3\xa6nsekontrollens ukr\xc3\xa6nkelighed og statens overherred\xc3\xb8mme over kirken blev grundlagt. Siden 2. verdenskrig har det internationale samarbejde for\xc3\xa5rsaget begr\xc3\xa6nsninger i staternes suver\xc3\xa6nitet, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 overstatsligt og regionalt plan._NEWLINE_Med folkesuver\xc3\xa6nitetsprincippet opstod en anden magtdelingsl\xc3\xa6re: Delingen i lovgivende magt, ud\xc3\xb8vende magt og d\xc3\xb8mmende magt, hvor myndigheder ud\xc3\xb8ver suver\xc3\xa6nitet p\xc3\xa5 folkets vegne. Denne deling skabte et problem, idet der teoretisk set ikke kan v\xc3\xa6re tre suver\xc3\xa6ner i samme stat. Dette problem l\xc3\xb8ses formelt i et parlamentarisk system, hvor den lovgivende forsamling er defineret som \xc3\xb8verste myndighed. I praksis antages den lovgivende forsamling ogs\xc3\xa5 i lande med klassisk magtdeling for at v\xc3\xa6re suver\xc3\xa6nen.\n_START_SECTION_\nSuver\xc3\xa6nitetsafgivelse\n_START_PARAGRAPH_\nGennem traktater kan en stat afgive sin suver\xc3\xa6nitet i et n\xc3\xa6rmere afgr\xc3\xa6nset omfang. EUs medlemsstater har gennem underskrivelsen af Romtraktaten og efterf\xc3\xb8lgende bindende traktater overdraget dele af den indre suver\xc3\xa6nitet til Unionen, men bevaret den ydre suver\xc3\xa6nitet. Delstaterne i USA har i henhold til forfatningen afgivet den ydre suver\xc3\xa6nitet til forbundsstaten._NEWLINE_Underskrivelse af FNs traktater kan indeb\xc3\xa6re afgivelse af suver\xc3\xa6nitet. Is\xc3\xa6r fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at bek\xc3\xa6mpe virkninger af milj\xc3\xb8katastrofer og klimaforandringer, men ogs\xc3\xa5 fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at skabe f\xc3\xa6lles forst\xc3\xa5else for international retsh\xc3\xa5ndh\xc3\xa6velse kan udg\xc3\xb8re en begr\xc3\xa6nsning for medlemslandenes suver\xc3\xa6nitet."