b'\n_START_ARTICLE_\nRetsplejeloven\n_START_PARAGRAPH_\nRetsplejeloven, egentlig lov om rettens pleje, indeholder reglerne om domstolenes, politiets og anklagemyndighedens struktur, om betingelser for at blive og fungere som advokat, samt reglerne for domstolenes behandling af civile sager og straffesager, om inddrivelse af g\xc3\xa6ld mv. ved fogedretten, samt reglerne for politiets efterforskning af forbrydelser. Retsplejeloven indeholder ogs\xc3\xa5 regler om aktindsigt i domme og andre domstolsafg\xc3\xb8relser._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste grundlov fra 1849 indeholdt bestemmelser om, at retsplejen skulle adskilles fra forvaltningen, og at der s\xc3\xa5 snart og s\xc3\xa5 vidt som muligt gennemf\xc3\xb8res offentlighed og mundtlighed i hele retsplejen. Trods disse l\xc3\xb8fteparagraffer, blev retsplejeloven f\xc3\xb8rst vedtaget i 1916, og den tr\xc3\xa5dte i kraft den 1. oktober 1919.\n_START_SECTION_\nRetsplejeloven af 1916\n_START_PARAGRAPH_\nRetsplejeloven blev udstedt 11. april 1916 og tr\xc3\xa5dte i Kraft 1. oktober 1919. Ved denne lov gennemf\xc3\xb8rtes en vidtg\xc3\xa5ende omdannelse af dansk retsv\xc3\xa6sen og retspleje, hvis system hidtil havde hvilet p\xc3\xa5 mere spredte lovbestemmelser v\xc3\xa6sentlig fra \xc3\xa6ldre tid og l\xc3\xa6nge havde v\xc3\xa6ret genstand for kritik. Retsplejeloven byggede p\xc3\xa5 en lang r\xc3\xa6kke forarbejder, og dens tilblivelseshistorie str\xc3\xa6kker sig over et tidsrum af henved 70 \xc3\xa5r. Allerede Grundloven af 1849 foreskrev retsplejens adskillelse fra forvaltningen, gennemf\xc3\xb8relse af offentlighed og mundtlighed i hele retsplejen og indf\xc3\xb8relse af n\xc3\xa6vningedomstole. Da \xc3\xb8nsket om en snarlig virkeligg\xc3\xb8relse af disse bestemmelser hyppigt blev fremf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Rigsdagen, nedsatte man i 1857 en kommission, der skulle forberede en reform af strafferetsplejen, og heraf resulterede et lovforslag, som forelagdes for Rigsdagen, men dog ikke blev gennemf\xc3\xb8rt._NEWLINE_1868 nedsattes nu en ny kommission, der sluttede sin virksomhed 1877 med forel\xc3\xa6ggelse af et omfattende udkast til reform af hele retsplejen, s\xc3\xa5vel den civile som den kriminelle. Dette udkast, i hvis udarbejdelse den kendte jurist og politiker J. Nellemann navnlig havde en fremragende andel, kunne dog p\xc3\xa5 grund af det parlamentariske livs stagnation under Provisorietiden heller ikke f\xc3\xb8res igennem Rigsdagen. Efter at sagen havde hvilet i flere \xc3\xa5r, nedsattes i 1891, p\xc3\xa5 foranledning af Folketinget, en tredje kommission, som i 1899 fremkom med en r\xc3\xa6kke forslag, byggende p\xc3\xa5 udkastet af 1877. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r forelagdes forskellige forslag atter og atter for Rigsdagen, som 1908 vedtog en reform, der dog i betydeligt omfang afveg fra udkastene af 1877 og 1899._NEWLINE_Da den dav\xc3\xa6rende justitsminister, Peter Adler Alberti, som havde kontrasigneret loven, kort efter blev overbevist om at have gjort sig skyldig i grove forbrydelser, \xc3\xb8nskede man hans navn fjernet fra loven og udstedte 1909 en ny lov, der dog i alle v\xc3\xa6sentlige henseender var enslydende med den tidligere vedtagne. Imidlertid tr\xc3\xa5dte heller ikke loven af 1909 nogensinde i kraft, idet man ikke udf\xc3\xa6rdigede de til iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6ttelsen n\xc3\xb8dvendige till\xc3\xa6gslove. Derimod forelagde regeringen i 1915 et nyt forslag, der principielt n\xc3\xa6rmede sig udkastene af 1877 og 1899, og derefter lykkedes det endelig at gennemf\xc3\xb8re reformen, der som n\xc3\xa6vnt stadf\xc3\xa6stedes som lov 11. april 1916 og tr\xc3\xa5dte i kraft 1919._NEWLINE_Retsplejeloven af 1916 sluttede sig til de hovedprincipper, som var f\xc3\xa6lles for de dav\xc3\xa6rende nyere europ\xc3\xa6iske procesordninger; det var navnlig den tyske og den \xc3\xb8strigske ordning, som havde haft indflydelse p\xc3\xa5 forarbejderne til den danske retsplejelov, men denne h\xc3\xa6vdede dog et selvst\xc3\xa6ndigt pr\xc3\xa6g, formet efter danske retsbegreber og samfundsordning._NEWLINE_Ved retsplejeloven blev de i Grundloven af 1849 opstillede krav i det hele blevet fyldestgjort: N\xc3\xa6vningedomstole blev indf\xc3\xb8rt i en r\xc3\xa6kke straffesager, offentlighed og mundtlighed blev gennemf\xc3\xb8rt i proceduren, og endvidere blev domsmagten adskilt fra anklagemyndigheden, der blev lagt i h\xc3\xa6nderne p\xc3\xa5 et s\xc3\xa6rligt organ. Den offentlige anklagemyndighed ud\xc3\xb8ves af rigsadvokaten med bistand af en r\xc3\xa6kke statsadvokater (8 i antal), og disse leder med politimestrene som lokale repr\xc3\xa6sentanter forunders\xc3\xb8gelsen i straffesager. Retsplejeloven af 1916 hvilede s\xc3\xa5ledes p\xc3\xa5 anklageprocessens princip i mods\xc3\xa6tning til den dav\xc3\xa6rende inkvisitionsproces, som var i kraft i Danmark f\xc3\xb8r retsplejelovens gennemf\xc3\xb8relse.\n_START_SECTION_\nSenere \xc3\xa6ndringer i retsplejeloven\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 1919 er retsplejeloven blevet \xc3\xa6ndret et utal af gange, og det er efterh\xc3\xa5nden meget f\xc3\xa5 bestemmelser, der er u\xc3\xa6ndrede siden 1919._NEWLINE_\xc3\x86ndringerne gennemf\xc3\xb8res typisk p\xc3\xa5 grundlag af forslag fra enten Strafferetsplejeudvalget for s\xc3\xa5 vidt ang\xc3\xa5r reglerne om politiets efterforskning af forbrydelser, herunder reglerne om anholdelse, varet\xc3\xa6gtsf\xc3\xa6ngsling og betingelserne for at anvende de forskellige efterforskningsmidler (ransagning, beslagl\xc3\xa6ggelse, telefonaflytning etc.) eller Retsplejer\xc3\xa5det for s\xc3\xa5 vidt ang\xc3\xa5r reglerne om retsv\xc3\xa6senets organisation og reglerne om domstolsbehandling af civile sager og straffesager._NEWLINE_Retsplejeloven indeholder for eksempel bestemmelser om vidners pligt til at afgive forklaring i retten, samt journalisters kildebeskyttelse (kapitel 18).'