b"\n_START_ARTICLE_\nHamida Barmaki\n_START_SECTION_\nAkademisk karriere\n_START_PARAGRAPH_\nHamida Barmaki blev f\xc3\xb8dt i Kabul d. 4. januar 1970. Efter at have dimitteret fra Ariana High School i Kabul (1977-1987) studerede hun jura ved fakultetet for jura og statskundskab p\xc3\xa5 universitetet i Kabul. Hendes fremragende resultater gjorde det muligt for hende at blive en af de f\xc3\xb8rste kvinder i Afghanistan, som gjorde juridisk karriere. For at l\xc3\xa6re mere om juraen i praksis fulgte hun statsadvokatens efteruddannelse i perioden 1990-1991, f\xc3\xb8r hun vendte tilbage til universitetet i Kabul som juraprofessor (1992-2011)._NEWLINE_Hendes prim\xc3\xa6re akademiske interesse var de grundl\xc3\xa6ggende sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l inden for den borgerlige ret. Hamida Barmaki var en af de f\xc3\xa5 afghanske forskere, som dybdeg\xc3\xa5ende havde studeret b\xc3\xa5de de islamiske og de romersk-tyske retskilder, der udg\xc3\xb8r grundlaget for Afghanistans blandede retssystem. Hendes v\xc3\xa6rker omfatter talrige akademiske artikler og b\xc3\xb8ger p\xc3\xa5 dari, herunder en afhandling om \xe2\x80\x9dFortolkningen af love\xe2\x80\x9d (Kabul Universitet, 2002) og en kandidatafhandling p\xc3\xa5 engelsk (Bologna Universitet, ikke-udgivet, 2004). Hendes sidste v\xc3\xa6rk, en stor bog om obligationsret, bliver f\xc3\xa6rdiggjort af akademiske f\xc3\xa6ller. Form\xc3\xa5let med Hamida Barmakis akademiske virke var at give en grundig forst\xc3\xa5else af det komplekse juridiske system i Afghanistan. For at opn\xc3\xa5 dette brugte hun ikke kun de klassiske fortolkningsmetoder inden for islamisk og sekul\xc3\xa6r ret, men beroede tillige p\xc3\xa5 komparativ juridisk analyse som et redskab til at finde l\xc3\xb8sninger p\xc3\xa5 juridiske problemer fra andre retssystemer. Hun studerede den n\xc3\xb8dvendige litteratur p\xc3\xa5 dari, engelsk og arabisk. P\xc3\xa5 universitetet var hun beundret af sine studerende og kollegaer for sine analytiske evner og sit t\xc3\xa5lmodige og venlige indstilling over for alle, hun m\xc3\xb8dte._NEWLINE_Udover at dimittere fra fakultetet for jura og statskundskab p\xc3\xa5 universitetet i Kabul tog professor Barmaki en kandidatgrad i udvikling, innovation og forandring (MiDic) ved universitetet i Bologna, Italien.  I december 2010 modtog hun et stipendium til en juridisk doktorgrad fra Max Planck Institute for Comparative and International Private Law (Hamborg, Tyskland). Ved sit eget fakultet k\xc3\xa6mpede Hamida Barmaki for at oprette et LL.M program, da hun ans\xc3\xa5 det for at v\xc3\xa6re et essentielt redskab til at udvikle en ny generation af elitejurister, som der er h\xc3\xa5rdt brug for i Afghanistan.\n_START_SECTION_\nPolitisk virke\n_START_PARAGRAPH_\nVed siden af sin akademiske karriere var Hamida Barmaki aktivt optaget af menneskerettigheder fra en ung alder. Allerede som ung v\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 Radio Television Afghanistan (1985-1987) udviklede hun en s\xc3\xa6rlig interesse for kvinderettigheder. Under borgerkrigen i Afghanistan skrev hun et essay med titlen \xe2\x80\x9dKvinders rolle i den sociale genopbygning af Afghanistan\xe2\x80\x9d (Afghanistan-i-Fardah pjece, 1993). Hun kombinerede sit akademiske virke med en ikke-voldelig, opslidende politisk kamp for at fremme rettighederne for de mest udsatte i det afghanske samfund. Efter Taliban-regimets fald kunne hun arbejde offentligt og var omg\xc3\xa5ende udn\xc3\xa6vnt til en r\xc3\xa6kke betydningsfulde stillinger. Hun tjente som medlem af Kvinder\xc3\xa5det p\xc3\xa5 universitetet i Kabul (2002-2011), som repr\xc3\xa6sentant i de s\xc3\xa5kaldte undtagelsesstorjirga (2002) og fredsjirga (2009). Hun grundlagde tillige sin egen menneskerettighedsorganisation, \xe2\x80\x9dKhorasan Legal Service Organisation\xe2\x80\x9d, i 2009. KLSO sigtede prim\xc3\xa6rt til at fremme befolkningens bevidsthed om deres rettigheder samt tilbyde gratis juridisk hj\xc3\xa6lp til kvinder og andre marginaliserede grupper.  Samme \xc3\xa5r blev hun af pr\xc3\xa6sidentpaladset n\xc3\xa6vnt som en mulig kandidat til posten som minister for kvindeanliggender._NEWLINE_Fra marts 2008 til sin d\xc3\xb8d arbejdede Hamida Barmaki som repr\xc3\xa6sentant for Max Planck Institute for Comparative Public Law and International Law (MPIL),  et forskningsinstitut beliggende i Heidelberg (Tyskland). Sammen med et afghansk-tysk hold af forskere tog hun initiativ til og implementerede projekter, som havde til form\xc3\xa5l at modernisere the juridiske institutioner i landet, s\xc3\xa6rligt den afghanske h\xc3\xb8jesteret, udvikle en akademisk kultur p\xc3\xa5 internationalt niveau i retsvidenskaben samt forbedre den eksisterende lovgivning._NEWLINE_Andre betydningsfulde stillinger omfatter projektkoordinator for Institut International Pour Les \xc3\x89tudes Comparatives (IIPEC),  leder af National Center for Policy Research ved fakultetet for jura og statskundskab p\xc3\xa5 universitetet i Kabul (2006-2008), juridisk r\xc3\xa5dgiver for Afghanistan Research and Evaluation Unit (AREU), direkt\xc3\xb8r for Women\xe2\x80\x99s Islamic Rights Awareness Program of The Asia Foundation (2004), programbestyrer for Afghan Women Lawyers' Council (2003-2004), medlem af UNIFEM Gender and Law Commission (2003-2004) samt vicedekan for fakultetet for jura og statskundskab (2002).\n_START_SECTION_\nB\xc3\xb8rnerettighedskommis\xc3\xa6r for AIHRC\n_START_PARAGRAPH_\nI 2009 blev Hamida Barmaki udpeget til b\xc3\xb8rnerettighedskommis\xc3\xa6r for Afghanistans Uafh\xc3\xa6ngige Menneskerettighedskommission (AIHRC), mens hun stadig udf\xc3\xb8rte sine opgaver for Max Planck Instituttet. Gennem sin nye stilling opn\xc3\xa5ede hun et nationalt s\xc3\xa5vel som internationalt ry. Hamida Barmaki var dybt optaget af b\xc3\xb8rnenes s\xc3\xa5rbarhed i det krigsh\xc3\xa6rgede Afghanistan, og hun rejste til mange provinser for at r\xc3\xa5df\xc3\xb8re sig hos AIHRC-folk og efterforske sager. Hun initierede tilmed forskning p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det og kritiserede \xc3\xa5bent regeringen.  Et af resultaterne var en unders\xc3\xb8gelse af b\xc3\xb8rnemisbrug, som indikerede stigende tal.  Umiddelbart efter udgivelsen af unders\xc3\xb8gelsen stod Hamida Barmaki for det f\xc3\xb8rste MPIL-AIHRC seminar om kvinder og b\xc3\xb8rns rettigheder. Samtidigt begyndte hendes kamp mod rekrutteringen af mindre\xc3\xa5rige drenge til de afghanske sikkerhedsstyrke, hvor mange af dem bliver misbrugt, og mod skikken bacha bazi (seksuel udnyttelse af drengeb\xc3\xb8rn) at vise resultater. En gensidig aftale mellem repr\xc3\xa6sentanter fra henholdsvis den afghanske stat og de Forenede Nationer skulle efter planen have v\xc3\xa6ret underskrevet to dage efter drabet p\xc3\xa5 Hamida Barmaki. Professor Barmaki var ogs\xc3\xa5 optaget af sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om b\xc3\xb8rne\xc3\xa6gteskaber. Sammen med civilsamfundsaktivister, akademikere og jurister fra statsinstitutioner havde hun udviklet \xc3\xa6gteskabsformularer og andre m\xc3\xa5der at beskytte mindre\xc3\xa5rige piger p\xc3\xa5. _NEWLINE_Hamida Barmaki indtog ogs\xc3\xa5 et klart standpunkt i den l\xc3\xb8bende debat om relevansen af traditionel s\xc3\xa6dvaneret i det afghanske retssystem. P\xc3\xa5 baggrund af sin erfaring med mange menneskerettighedssager gjorde hun sig til st\xc3\xa6rk fortaler for et moderne domstolssystem i vestlig stil, som havde eksisteret indtil den afghanske borgerkrig, og hun opponerede imod forslag om at formalisere traditionelle institutioner og traditionelle former for konfliktl\xc3\xb8sning, som for eksempel pashtunske jirgaer (stammer\xc3\xa5d), som er notoriske for at ignorere kvinder og b\xc3\xb8rns rettigheder.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og efterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nFredag d. 28. januar 2011 blev Hamida Barmaki, hendes mand Dr. Masood Yama (f\xc3\xb8dt 1968) \xe2\x80\x93 doktor i medicin ved Sardar Mohammad Daoud Khan Hospitalet og direkt\xc3\xb8r for Monitoring and Evaluation of Deputy Minister of Finance for Policy, samt seniorr\xc3\xa5dgiver for Cluster Secretariat \xe2\x80\x93 og deres fire b\xc3\xb8rn Narwan Dunia (f\xc3\xb8dt 1995), Wira Sahar (f\xc3\xb8dt 1997), Marghana Nila (f\xc3\xb8dt 2000) Ahmad Belal (f\xc3\xb8dt 2007) dr\xc3\xa6bt i et selvmordsangreb p\xc3\xa5 supermarkedet \xe2\x80\x9dFinest\xe2\x80\x9d in Kabul. _NEWLINE_Mindst to andre blev dr\xc3\xa6bt ved samme angreb, og 17 mennesker blevet s\xc3\xa5ret.  Blandt de d\xc3\xb8de var ogs\xc3\xa5 en ung kvindelig dommer ved navn Najia, datter til Siddiqullah Sahel, som havde m\xc3\xb8dt Hamida gennem det juridiske tr\xc3\xa6ningsprogram organiseret af Max Planck Instituttet (MPIL), som Hamida havde koordineret til st\xc3\xb8tte for h\xc3\xb8jesteretten i Afghanistan i 2009. S\xc3\xa5vel Hezbi Islami som Taliban p\xc3\xa5tog sig ansvaret for mordet. Dog sagde en mand, som tilstod og blev d\xc3\xb8mt for sin rolle i angrebet, at han tilh\xc3\xb8rte Haqqani-netv\xc3\xa6rket.  Angrebet kom fuldst\xc3\xa6ndig uventet, da den slags angreb sj\xc3\xa6ldent sker i weekenden i Afghanistan. Baggrunden for angrebet er stadig uklar: Det kunne have v\xc3\xa6ret rettet mod folk fra det privatesikkerhedsfirma Academi (tidl. Blackwater og Xe), mod franske diplomater eller mod en h\xc3\xb8jtst\xc3\xa5ende afghansk politiker. Kommentatorer rettede skarp kritik mod den kendsgerning, at den afghanske regering var \xc3\xa5benlyst involveret i fredsdr\xc3\xb8ftelser med de samme organisationer, som p\xc3\xa5tog sig ansvaret for denne ekstreme voldshandling mod civile._NEWLINE_Hamida Barmaki efterlod sig sine for\xc3\xa6ldre Rahimuddin og Anissa, fire s\xc3\xb8stre og fire br\xc3\xb8dre, samt sin svigermoder, den navnkundige tidligere senator og medlem af forfatningstilsynsudvalget, juraprofessor Mahbooba Huqoqmal. Flere end totusinde venner og kollegaer kom til Shohada-e Salehin gravplads, da familien blev begravet d. 29. januar 2011, og flere end titusinde mennesker deltog i en mindeh\xc3\xb8jtidelighed i Kabuls store Id Gah moske. Verdenspressen, herunder New York Times, Frankfurter Allgemeine Zeitung og La Repubblica, reporterede fra begivenheden. AIHRC organiserede en imponerende s\xc3\xb8rgeceremoni d. 1. februar 2011.  Umiddelbart efter sin d\xc3\xb8d begyndte Hamida Barmaki at blive husket som en \xe2\x80\x9dshahid\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dmartyr\xe2\x80\x9d). Dog var der ogs\xc3\xa5 de, som advarede imod brugen af denne term, da den ligeledes bruges af terrororganisationer og dermed ikke afspejler Hamida Barmakis fredelige og tolerante v\xc3\xa6sen. Det bem\xc3\xa6rkes, at debatten om hendes efterm\xc3\xa6le viser, at hun er blevet et symbol i Afghanistan._NEWLINE_Hendes akademiske f\xc3\xa6llers planer om at etablere et mindested p\xc3\xa5 campus og et moderne jurabibliotek opkaldt efter hende p\xc3\xa5 universitetet i Kabul blev blokeret af universitet p\xc3\xa5  trods af, at den tyske regering havde tilbudt den n\xc3\xb8dvendige finansiering af projektet. Et portr\xc3\xa6t, som allerede var blevet malet til brug for biblioteket, blev givet til AIHRC.  En anmodning om at f\xc3\xa5 opkaldt rundk\xc3\xb8rslen foran \xe2\x80\x9dFinest\xe2\x80\x9d-supermarkedet efter hende venter p\xc3\xa5 godkendelse fra pr\xc3\xa6sidenten af Afghanistan. Nogle af Hamida Barmakis n\xc3\xa6rmeste kollegaer grundlagde Hamida Barmaki Organization for the Rule of Law (HBORL) i Kabul. Denne almennyttige NGO blev opkaldt efter hende til \xc3\xa6re for hendes enorme dedikation til retssikkerheden og menneskerettighederne i Afghanistan. HBORL blev registreret ved the afghanske \xc3\xb8konomiministerium d. 26. juni 2013 (registreringsnr. 2991). Ydermere har Max Planck Foundation for International Peace and Rule of Law opkaldt et akademisk program efter hende og tilbyder et \xe2\x80\x9dHamida Barmaki ph.d. stipendium\xe2\x80\x9d til afghanske jurister, s\xc3\xa6rligt juridiske universitetsundervisere.  HBORL og Max Planck Foundation arbejder t\xc3\xa6t sammen. Universiteterne i Leicester (Storbritannien) og Graz (\xc3\x98strig) har organiseret events for at mindes professor Barmakis engagement i retssikkerhed og menneskerettigheder._NEWLINE_Hendes s\xc3\xb8ster, digteren Abeda Sakhi, skrev \xe2\x80\x9dHaven\xe2\x80\x9d i hendes minde."