b'\n_START_ARTICLE_\nFalklands\xc3\xb8erne\n_START_SECTION_\nHistorie og status\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98erne var ubeboede, da de f\xc3\xb8rste europ\xc3\xa6ere gik i land. Hvorvidt de tidligere har v\xc3\xa6ret beboet, er genstand for diskussion, men der er aldrig fundet ark\xc3\xa6ologiske levn fra en urbefolkning p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne og eksistensen af en s\xc3\xa5dan er ret usandsynlig, eftersom afstanden til det sydamerikanske fastland er mere end 450 km._NEWLINE_Den mest almindelige antagelse er, at den f\xc3\xb8rste opdagelsesrejsende, der n\xc3\xa5ede \xc3\xb8gruppen, var en nederlandsk s\xc3\xb8farer, Sebald de Weert, i \xc3\xa5ret 1600. Spanske  og britiske  historikere har dog h\xc3\xa6vdet, at andre fra forskellige lande tidligere havde opdaget \xc3\xb8erne. _NEWLINE_Den 17. februar 1764 oprettede den franske s\xc3\xb8farer Louis Antoine de Bougainville en koloni p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne, p\xc3\xa5begyndte bygningen af Fort de St. Louis p\xc3\xa5 \xc3\xb8en East Falkland og den 5. april tog han officielt \xc3\xb8erne i besiddelse for Frankrig ved en ceremoni, hvorunder der bl.a. blev afgivet en salut p\xc3\xa5 21 kanonskud._NEWLINE_Den spanske regering protesterede, og Frankrig overdrog \xc3\xb8gruppen til Spanien i 1766 mod betaling af en kompensation for afholdte udgifter til de Bougainville p\xc3\xa5 1.011.833 livres 3 sous og 11 deniers, heraf 328.125 livres i form af 65.625 "hard dollars" (med en v\xc3\xa6rdi af 5 livres pr. dollar). Storbritannien gjorde i denne forbindelse ingen indsigelse mod denne overdragelse, men efter at Commodore Byron, som var kaptajn p\xc3\xa5 skibet Dolphin, den 13. januar 1765 officielt havde taget Falklands\xc3\xb8erne i besiddelse for Storbritanniens kong George III, oprettede kaptajn John MacBride, som ankom ombord p\xc3\xa5 skibet Jason i f\xc3\xb8lge med krigsskibet Carcass og forr\xc3\xa5dsskibet Experiment, i januar 1766 et fort ved navn Port Egmont p\xc3\xa5 den lille \xc3\xb8 Saunders i \xc3\xb8gruppens nordvestlige hj\xc3\xb8rne. _NEWLINE_De to kolonier var hver for sig ukendte for modparten, men da spanierne i slutningen af november 1769 opdagede den britiske koloni, blev de britiske kolonister den 11. juli 1770, under pres af en spansk styrke p\xc3\xa5 fem fregatter med 1.400 marinesoldater og bev\xc3\xa6bnet med 27 kanoner og fire mort\xc3\xa9rer, tvunget bort med magt og fortet blev \xc3\xb8delagt. Storbritannien protesterede mod denne handling, som man opfattede som \xc3\xa6rekr\xc3\xa6nkende for Storbritanniens konge. For at undg\xc3\xa5 en krig i Europa s\xc3\xa5 Spanien sig den 22. januar 1771 tvunget til at genopbygge fortet, erstatte \xc3\xb8delagte og beslaglagte genstande og give Storbritannien ret til at genetablere Port Egmont, samtidig med at de to parter gensidigt forbeholdt sig den suver\xc3\xa6nitet over hele \xc3\xb8gruppen, som de mente at besidde. Storbritannien trak sin garnison tilbage fra Port Egmont i februar 1774, efterladende en mindeplade af bly, som proklamerede at \xc3\xb8erne tilh\xc3\xb8rte den britiske konge._NEWLINE_Derefter havde Spanien guvern\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne indtil 1807 som leder af en koloni, som blev endeligt opgivet 13. februar 1811 efter ordre fra vicekongen Francisco Javier de Elio, som havde flyttet sin stab til Montevideo i Banda Oriental (det nuv\xc3\xa6rende Uruguay), efter at Buenos Aires havde gjort opr\xc3\xb8r. Spanierne m\xc3\xa5tte forlade Puerto Soledad \xe2\x80\x93 som hovedstaden hed dengang \xe2\x80\x93 blandt andet pga. Napoleonskrigene i Europa og de spanske koloniers uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ringer._NEWLINE_I 1820 tog David Jewett  (til tider stavet Jewitt) \xc3\xb8erne i besiddelse, iflg. argentinske kilder skete dette under overholdelse af alle de formaliteter, den dengang g\xc3\xa6ldende folkeret kr\xc3\xa6vede. Dette meddeltes kaptajnerne p\xc3\xa5 de britiske, franske og amerikanske fiskekuttere og s\xc3\xa6lfangerskibe, der befandt sig p\xc3\xa5 stedet. Imidlertid blev Jewetts proklamation kun offentliggjort i en lokalavis i USA, "The Salem Gazette" og Jewett n\xc3\xa6vnte ikke selv proklamationen i sin 13 sider lange rapport til myndighederne i Buenos Aires. Betydningen af denne "proklamation" er f\xc3\xb8lgelig bestridt af Storbritannien, der g\xc3\xb8r opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5, at "proklamationen" var udstedt af Jewett, som var s\xc3\xb8r\xc3\xb8ver og at den dermed som s\xc3\xa5dan er og var uden reel retslig betydning, heller ikke efter dag\xc3\xa6ldende folkeret. _NEWLINE_I slutningen af december 1823 blev en koloni ved Puerto Soledad etableret af en franskmand ved navn Elias Louis Vernet (p\xc3\xa5 spansk: Luis Vernet) med tilladelser fra provinsen Buenos Aires\' lokalregering. Kolonien blev en fiasko og blev opgivet den 24. juli 1824. I januar 1826 fors\xc3\xb8gte Luis Vernet igen at oprette en koloni med tilladelse af Buenos Aires\' lokalregering og med godkendelse af Storbritanniens generalkonsul, Woodbine Parish. Denne gang lykkedes det og kolonien talte 33 indbyggere i 1832-33, hvortil kom en milit\xc3\xa6r garnison med familier (i alt 25 milit\xc3\xa6rfolk af forskellig rang samt deres 11 koner og 8 b\xc3\xb8rn) og de f\xc3\xb8rste f\xc3\xa5 fanger i en straffekoloni samt tre udl\xc3\xa6ndinge, som vistnok var fra et af fisker- eller s\xc3\xa6lfangerskibene. De f\xc3\xb8rste protester fra Storbritannien mod Vernets koloni kom 19. november 1829, efter at Storbritanniens regering havde modtaget meddelelse om, at den nye opr\xc3\xb8rsregering i Buenos Aires (dictatura Lavalle) den 10. juni 1829 havde udn\xc3\xa6vnt Vernet til koloniens politiske og milit\xc3\xa6re kommandant. Storbritannien bem\xc3\xa6rker, at Vernet ikke officielt var tildelt en titel og i \xc3\xb8vrigt selv foretrak britisk styre. _NEWLINE_I januar 1833 tvang det britiske krigsskib "Clio" Buenos Aires\' kommandant, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada de Pinedo, og medlemmerne af Buenos Aires\' garnison v\xc3\xa6k under trussel om magtanvendelse. Som det fremg\xc3\xa5r af officielle dokumenter fra Buenos Aires-retssagen mod kommandant Pinedo, forlod kun fire af de 33 kolonister \xc3\xb8erne. Disse fire \xc3\xb8nskede at blive f\xc3\xb8rt til Montevideo i Banda Oriental (Uruguay) i stedet for til Buenos Aires. Deres edsvorne udsagn i Argentinas statsarkiv fort\xc3\xa6ller, at Joaqu\xc3\xadn Acu\xc3\xb1a og hans hustru (eller samleverske; spansk "su mujer") Juana var fra Brasilien og Matthew Gonz\xc3\xa1lez og hans hustru (eller samleverske) Marica var fra Banda Oriental. De resterende 29 kolonister foretrak at blive under britisk herred\xc3\xb8mme. \xc3\x98erne blev den 3. januar 1833 officielt taget i besiddelse af Storbritannien. Storbritannien bem\xc3\xa6rker endvidere at der blev reageret prompte p\xc3\xa5 en mindre end tre m\xc3\xa5neder gammel milit\xc3\xa6r okkupation. _NEWLINE_Siden da har Argentina protesteret mod dette p\xc3\xa5st\xc3\xa5ede overgreb i fredstid \xe2\x80\x93 f\xc3\xb8rste gang allerede i januar 1833 og indtil december 1849. Derefter protesterede Argentina kun en gang efter fredsaftalen af 1849 (ratificeret 15. maj 1850) og indtil 1926, nemlig i 1888. Denne konflikt er forblevet ul\xc3\xb8st, selvom de stater, der allerede havde udvekslet ambassad\xc3\xb8rer og indg\xc3\xa5et en handelsaftale, generelt har st\xc3\xa5et p\xc3\xa5 venskabelig fod._NEWLINE_I 1837 oprettedes koloniforvaltningen. _NEWLINE_I 1843 blev Port Stanley grundlagt og erkl\xc3\xa6ret som \xc3\xb8ernes hovedstad i 1845._NEWLINE_Den 9. juli 1859 anerkendte Spanien Argentinas uafh\xc3\xa6ngighed, men kom ikke med en udtalelse om Falklands\xc3\xb8erne._NEWLINE_I den f\xc3\xb8lgende tid udbyggede engl\xc3\xa6nderne Stanley til et fl\xc3\xa5dest\xc3\xb8ttepunkt, og \xc3\xb8erne blev befolket af folk fra Storbritannien, hovedsageligt f\xc3\xa5reavlere fra Wales, Skotland og St. Helena. _NEWLINE_Under 1. verdenskrig kom fem tyske krigsskibe den 8. december 1914 i kamp med ni britiske krigsskibe ved Falklands\xc3\xb8erne. Alle de tyske krigsskibe blev s\xc3\xa6nket, hvorved 2.000 tyske marinesoldater mistede livet. Briterne mistede kun 10 marinesoldater og ingen krigsskibe. _NEWLINE_I 2. verdenskrig blev bes\xc3\xa6ttelsen af \xc3\xb8erne forst\xc3\xa6rket p\xc3\xa5 grund af frygt for en japansk invasion. Marinest\xc3\xb8ttepunktet Stanley var under hele krigen en vigtig strategisk bastion for Storbritannien i Sydatlanten. _NEWLINE_Efter 2. verdenskrig fors\xc3\xb8gte FN flere gange at m\xc3\xa6gle i Falkland-konflikten. Argentina og Storbritannien opfordredes til at l\xc3\xb8se konflikten fredeligt i et stort antal ikke-bindende resolutioner fra FN\'s generalforsamling, bl.a. resolution nr. 2065(XX), dateret den 6. december 1965. _NEWLINE_I 1966 invaderede argentinske aktivister (privatpersoner) kortvarigt lufthavnen ved Stanley._NEWLINE_I 1971 enedes de to stater om bl.a. at samarbejde om f\xc3\xa6lles benyttelse af sygehuse og skoler p\xc3\xa5 Falklands\xc3\xb8erne og fastlandet. Videre samtaler fortsatte i tiden mellem 1980 og 1982 uden at f\xc3\xb8re til et resultat, hovedsagelig fordi \xc3\xb8boerne var st\xc3\xa6rke modstandere af at blive underlagt det argentinske milit\xc3\xa6rdiktatur, som rutinem\xc3\xa6ssigt torterede og dr\xc3\xa6bte sine modstandere, bl.a. ved at kaste dem i havet fra fly._NEWLINE_Argentina invaderede \xc3\xb8erne den 2. april 1982, hvilket udl\xc3\xb8ste Falklandskrigen. Krigen aff\xc3\xb8dte den bindende resolution nr. 502 af 3. april 1982 fra FN\'s sikkerhedsr\xc3\xa5d, som kr\xc3\xa6vede, at fjendtligheder \xc3\xb8jeblikkelig skulle oph\xc3\xb8re og at alle argentinske styrker \xc3\xb8jeblikkelig skulle tr\xc3\xa6kkes tilbage. Argentina afviste resolutionen, hvorfor krigen fortsatte indtil den 14. juni 1982, hvor Storbritannien generobrede \xc3\xb8erne._NEWLINE_Efter krigen blev der udstationeret st\xc3\xa6rke land- og flystyrker, som stadig befinder sig p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne. _NEWLINE_F\xc3\xb8rst i 1990 genoptog Argentina og Storbritannien igen de diplomatiske forbindelser. Argentina kr\xc3\xa6ver ogs\xc3\xa5 i dag sin ret til at besidde \xc3\xb8erne. Befolkningen er pro-britisk, men konflikten er stadig ikke l\xc3\xb8st. En folkeafstemning om beboernes \xc3\xb8nsker om fremtidigt tilh\xc3\xb8rsforhold blev afholdt 10.-11. marts 2013, men den argentinske regering har p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd erkl\xc3\xa6ret, at befolkningen p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne ikke har ret til at bestemme over hvem, der skal besidde \xc3\xb8erne, da befolkningen har et britisk tilh\xc3\xb8rsforhold, og at Argentina derfor ikke vil respektere folkeafstemningen som en afg\xc3\xb8relse for \xc3\xb8ernes nationalitet. Argentina henviser til, at befolkningen p\xc3\xa5 Falklands\xc3\xb8erne ikke kan p\xc3\xa5ber\xc3\xa5be sig Folkerettens bestemmelser om en oprindelig befolknings ret til selvbestemmelse, da hele befolkningen, i lighed med Argentinas befolkning, er indvandrere - noget som er uundg\xc3\xa5eligt, eftersom \xc3\xb8erne har v\xc3\xa6ret ubeboede fra oldtiden og indtil 1764. Folkeretten indeholder imidlertid ingen krav om en "oprindelig" befolkning, men omtaler blot "self-determination of peoples". Argentina h\xc3\xa6vder, at FN\'s generalforsamling i en r\xc3\xa6kke resolutioner har p\xc3\xa5peget, at befolkningen p\xc3\xa5 Falklands\xc3\xb8erne ikke har ret til selvbestemmelse. Argentina har imidlertid, trods mange opfordringer, aldrig angivet hvilke resolutioner, det drejer sig om. Derimod har FNs generalsekret\xc3\xa6r, Ban Ki-moon, den 18. maj 2010 i Noumea, New Caledonia, gjort det helt klart, at alle omr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 FNs liste over kolonier har ret til frit selv at bestemme deres fremtid ("exercise their right to freely choose their future"), s\xc3\xa5ledes som det ogs\xc3\xa5 fremg\xc3\xa5r af FNs charter. FN har understreget at \xc3\xb8boernes interesser skal respekteres, og Argentina har erkl\xc3\xa6ret, at man er parat til at tage udstrakt hensyn til \xc3\xb8boernes interesser._NEWLINE_Den 10. og 11. marts 2013 gennemf\xc3\xb8rte \xc3\xb8ernes regering en folkeafstemning, som viste, at befolkningen fortsat \xc3\xb8nsker at v\xc3\xa6re et BOT (British Overseas Territory, Britisk overs\xc3\xb8isk territorium). Et antal udenlandske observat\xc3\xb8rer overv\xc3\xa5gede afstemningen, som de betegnede som v\xc3\xa6rende helt i overensstemmelse med demokratiske regler. 60 udenlandske medier fra Chile, USA, Colombia, Spanien, Tjekkiet, Argentina, United Kingdom (UK), Panama, Brasilien og Japan var til stede og rapporterede om afstemningen, bl.a. El Mercurio (Chile), Clarin og La Nacion (begge fra Argentina), New York Times (USA), Aljazeera (Quatar), samt de britiske Sky News, ITN, BBC, The Daily Telegraph og The Sun. Deltagelsen var p\xc3\xa5 90% af de stemmeberettigede og 99,8% af dem stemte Ja. Ikke overraskende afviser Argentina at respektere folkeafstemningen._NEWLINE_FN har flere gange henstillet til, at Argentina og Storbritannien indg\xc3\xa5r i dialog og finder frem til en fredelig l\xc3\xb8sning vedr\xc3\xb8rende Falklands\xc3\xb8erne. Den 4. februar 2013 afviste Argentinas udenrigsminister Hector Timerman imidlertid at m\xc3\xb8des med den britiske udenrigsminister William Hague og andre britiske delegerede._NEWLINE_Argentinas krav p\xc3\xa5 Falklands\xc3\xb8erne st\xc3\xb8ttes af de fleste lande i Latinamerika.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98erne er beliggende 343\xc2\xa0km fra \xc3\xb8en Isla de los Estados i Argentina (og 463\xc2\xa0km fra det argentinske fastland); 489\xc2\xa0km fra Chile; 1.078\xc2\xa0km vest for Shag Rocks (South Georgia og South Sandwich Islands) og 928\xc2\xa0km nord for Britisk Antarktis (hvilket overlapper med Argentinas og Chiles krav p\xc3\xa5 Antarktis i den region). I 1833 var afstanden til Buenos Aires-provinsens sydlige hj\xc3\xb8rne, dvs. proto-Argentinas n\xc3\xa6rmeste landomr\xc3\xa5de, mere end 1.000\xc2\xa0km'