b"\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa6ttemaskine\n_START_PARAGRAPH_\nEn s\xc3\xa6ttemaskine er et apparat, der maskinelt kan producere sats, i mods\xc3\xa6tning til h\xc3\xa5ndsats, til brug for bogtryk, dybtryk eller offsettryk.\n_START_SECTION_\nTidlige s\xc3\xa6ttemaskiner\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i f\xc3\xb8rste halvdel af 1800-tallet begyndte de f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at konstruere en s\xc3\xa6ttemaskine. I 1822 konstruerede engl\xc3\xa6nderen William Church s\xc3\xa5ledes en s\xc3\xa6ttemaskine, der kunne st\xc3\xb8be typer. Den fik dog ikke nogen anvendelse pga. problemer med finmekanikken._NEWLINE_P\xc3\xa5 Verdensudstillingen i Paris i 1855 fik den danske typograf Christian S\xc3\xb8rensen guldmedalje for en s\xc3\xa6ttemaskine ved navn Tacheotyp. Den fungerede ved at typer fra et t\xc3\xa5rnformet magasin udl\xc3\xb8stes ved et tryk p\xc3\xa5 et tastatur og gled p\xc3\xa5 plads i linjen. Brugt sats kunne automatisk afl\xc3\xa6gges (l\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 plads) i t\xc3\xa5rnet ved en sorteremekanisme, der fungerede ved kodede indsnit i de forskellige typers legemer. S\xc3\xa6ttemaskinen blev en overgang anvendt ved \xe2\x80\x9dF\xc3\xa6drelandet\xe2\x80\x9d, inden man gik tilbage til h\xc3\xa5ndsats. Maskinen kunne ikke justere linjerne automatisk, som senere s\xc3\xa6ttemaskiner kunne._NEWLINE_Maskinen blev senere videreudviklet af Joseph Thorne til Thorne-Simplex-Unitype maskinen, der en overgang havde stor udbredelse i England og USA. Afl\xc3\xa6gningen af de brugte typer blev dog ved at give problemer. Disse problemer blev undg\xc3\xa5et ved de efterf\xc3\xb8lgende s\xc3\xa6ttemaskiner, hvor man lod den brugte sats g\xc3\xa5 i smeltediglen og st\xc3\xb8bte nye friske typer i stedet.\n_START_SECTION_\nLinotype\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste velfungerende st\xc3\xb8bende s\xc3\xa6ttemaskine var Ottmar Mergenthalers Linotype (Line Of Type) fra 1886. I denne maskine findes for oven 2 eller flere magasiner med et antal st\xc3\xb8beforme (matricer) af messing for hvert tegn. Hver matrice kan have to udgaver af de samme tegn, f.eks. ordin\xc3\xa6r og kursiv. Ved at nedtrykke en tangent p\xc3\xa5 et klaviatur glider en matrice ned ad en slidske og samles af et transportb\xc3\xa5nd med andre matricer i samleren til en linje. Mellemrummene er en art dobbelte kiler. N\xc3\xa5r linjen er ved at v\xc3\xa6re fuld, lyder en klokke, og s\xc3\xa6tteren v\xc3\xa6lger et passende sted at afslutte linjen. Derefter trykker han et h\xc3\xa5ndtag ned._NEWLINE_Nu f\xc3\xb8res linjen til st\xc3\xb8beapparatet og kilerne i de enkelte mellemrum presses op og linjen justeres til en fast l\xc3\xa6ngde, idet mellemrummene udvides. Fra st\xc3\xb8bemunden indspr\xc3\xb8jtes en smeltet legering af bly, antimon og tin. Den f\xc3\xa6rdigst\xc3\xb8bte linje rensk\xc3\xa6res i bund op p\xc3\xa5 sider af knive og anbringes automatisk i skibet.Kilerne tages samtidig fra og l\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 plads i deres kasse, mens matricerne k\xc3\xb8res op i toppen af maskinen, hvor de l\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 plads i magasinerne styret af et system af t\xc3\xa6nder p\xc3\xa5 de enkelte matricer.\n_START_SECTION_\nAndre linjest\xc3\xb8besystemer\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa6ttemaskinen Intertype fungerede efter et lignende princip. Der blev konstrueret en del forskellige s\xc3\xa6ttemaskiner med navne som Linograph, Standard Compositor og Typograph. I den sidste maskine holdtes styr p\xc3\xa5 matricerne ved at disse hele tiden hang fast p\xc3\xa5 en tr\xc3\xa5d, s\xc3\xa5 de p\xc3\xa5 tr\xc3\xa5den kunne glide tilbage p\xc3\xa5 plads, n\xc3\xa5r rammen med matricerne blev vippet bagover.\n_START_SECTION_\nMonotype\n_START_PARAGRAPH_\nEn anden type s\xc3\xa6ttemaskine var Tolbert Lanstons Monotype fra 1890. Den er karakteristisk ved at st\xc3\xb8be l\xc3\xb8se typer i stedet for en sammenh\xc3\xa6ngende linje._NEWLINE_En Monotype-s\xc3\xa6ttemaskine best\xc3\xa5r af to apparater. Det f\xc3\xb8rste er et s\xc3\xa6tteapparat, som maskins\xc3\xa6tteren betjener. Hver nedtrykning af en tangent, medf\xc3\xb8rer en hulning af en tegnkode i en papirstrimmel. N\xc3\xa5r en linje skal afsluttes, beregner apparatet, hvor meget de enkelte mellemrum i linjen skal fylde, for at give satsen en lige h\xc3\xb8jrekant. Denne v\xc3\xa6rdi huller s\xc3\xa6tteren ind p\xc3\xa5 strimlen._NEWLINE_N\xc3\xa5r s\xc3\xa6tningen er f\xc3\xa6rdig, flytter man strimlen til st\xc3\xb8beapparatet. Her l\xc3\xa6ses strimlen bagfra for at kunne indstille mellemrummene korrekt._NEWLINE_P\xc3\xa5 st\xc3\xb8beapparatet medf\xc3\xb8rer hver kode p\xc3\xa5 hulstrimlen, at en kvadratisk matricetavle med tegn bliver positioneret, styret af trykluft, den korrekte typebredde bliver indstillet, og typen bliver derp\xc3\xa5 st\xc3\xb8bt. St\xc3\xb8beapparatet er vandk\xc3\xb8let for at \xc3\xb8ge hastigheden af st\xc3\xb8bningen. Den friske type f\xc3\xa5r fjernet grater og st\xc3\xb8betap. Typerne bliver samlet til in linje og linjerne bliver samlet i skibet til en spalte klar til opbygningen af trykformen._NEWLINE_Mellemrummene i linjen bliver st\xc3\xb8bt efter en forudindstillet bredde for den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende linje, som st\xc3\xb8beapparatet jo har l\xc3\xa6st som det f\xc3\xb8rste._NEWLINE_En Monotype-s\xc3\xa6ttemaskine er meget fleksibel. Man kan udskifte de enkelte matricer i matricetavlen og man kan \xc3\xa6ndre kodningen af de forskellige tegn._NEWLINE_Monotypesats kan uden videre kombineres med h\xc3\xa5ndsats, lige som st\xc3\xb8beapparatet kan s\xc3\xa6ttes til at st\xc3\xb8be l\xc3\xb8se typer til brug for h\xc3\xa5ndsats.\n_START_SECTION_\nLudlowsats\n_START_PARAGRAPH_\nEn s\xc3\xa6rlig type sats b\xc3\xb8r n\xc3\xa6vnes i denne forbindelse, selv om fremstillingen kun er delvis maskinel, nemlig Ludlowsats. Ludlowsats brugtes til rubrikker (overskrifter), alts\xc3\xa5 f\xc3\xa5, ret store tegn. Fra en s\xc3\xa6ttekasse samlede man manuelt nogle matricer i en ramme, der blev sp\xc3\xa6ndt sammen. Rammen anbragtes i et st\xc3\xb8beapparat, og linjen blev st\xc3\xb8bt. En linje Ludlowsats er karakteristisk ved at have et T-formet tv\xc3\xa6rsnit.\n_START_SECTION_\nFotosats\n_START_PARAGRAPH_\nDa offsettrykket kom i brug, lavede man f\xc3\xb8rst sats til den brug p\xc3\xa5 almindelige s\xc3\xa6ttemaskiner og tog et fint aftryk p\xc3\xa5 barytpapir. Dette aftryk kunne s\xc3\xa5 ad fotografisk vej bruges i offsettrykket._NEWLINE_Tanken om at springe over blyet var dog n\xc3\xa6rliggende. Man havde behov for at eksponere billeder af de forskellige tegn p\xc3\xa5 en fotografisk film. De f\xc3\xb8rste konstruktioner s\xc3\xa5 dagens lys i 1940'erne, men f\xc3\xb8rst i 1960'erne begyndte metoden at vinde udbredelse._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste fotos\xc3\xa6ttemaskiner har en bev\xc3\xa6gelig film med negativer for de enkelte tegn, ofte p\xc3\xa5 en roterende glasskive eller tromle. En blitzlampe projicerer billedet over p\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en fotografisk film eller fotografisk papir. Det sker gennem en bev\xc3\xa6gelig optik, der dels placerer tegnene p\xc3\xa5 det rigtige sted p\xc3\xa5 filmen, dels kan \xc3\xa6ndre st\xc3\xb8rrelsen af tegnene._NEWLINE_Filmen eller papiret bliver fremkaldt i en automatisk maskine og man har nu en lang strimmel med spaltesats. Strimlen sk\xc3\xa6res op og spalterne monteres til sider p\xc3\xa5 et lysbord. Efter evt. rettelser ved overkl\xc3\xa6bning, bliver hele siden fotograferet over p\xc3\xa5 offset-pladen._NEWLINE_Senere lader man en computer tegne tegnene p\xc3\xa5 et katodestr\xc3\xa5ler\xc3\xb8r og projicerer dette billede over p\xc3\xa5 filmen eller papiret. Skrifterne findes nu i digital form. Enkle mekanismer til automatisk orddeling kommer i brug._NEWLINE_Senere igen lader man en styrbare laserstr\xc3\xa5le skrive tegnene p\xc3\xa5 den fotografiske film._NEWLINE_Endelig begynder man at eksponere den lysf\xc3\xb8lsomme offset-plade direkte med laserstr\xc3\xa5len, den s\xc3\xa5kaldte computer to plate-teknik.\n_START_SECTION_\nAndre metoder til satsfremstilling\n_START_PARAGRAPH_\nParallelt med dette har man fremstillet sats p\xc3\xa5 specielle skrivemaskiner med kuglehovede eller skrivehjul. Disse skrivemaskiner, composers, kan automatisk udslutte en linje, s\xc3\xa5 teksten f\xc3\xa5r lige h\xc3\xb8jrekant. Det var en udpr\xc3\xa6get lavbudgetproces. Nogle senere composers kunne rumme en hel artikel, s\xc3\xa5 man kunne foretage rettelser i teksten.\n_START_SECTION_\nAfslutning\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa6ttemaskiner med bly anvendes i dag kun ganske f\xc3\xa5 steder. Enkelte bogbindere anvender blinierne til guldpr\xc3\xa6g. N\xc3\xa6sten alle grafiske museer i Europa har i dag en eller flere s\xc3\xa6ttemaskiner; mange grafiske museer har arbejdende v\xc3\xa6rksteder (s\xc3\xa6tterier), hvor maskinen stadig er en uundv\xc3\xa6rlig del af satsfremstillingen. i erhvervslivet anvendes computerstyrede laserfotos\xc3\xa6ttemaskiner styret af DTP-programmer, s\xc3\xa5 man undg\xc3\xa5r arbejdet med at montere spaltesats p\xc3\xa5 lysborde. Ref.: Bogtrykmuseet Viborg"