b"\n_START_ARTICLE_\nJakob Fabricius\n_START_SECTION_\nFamilien\n_START_PARAGRAPH_\nHans farfar var Otto Fabricius (1744-1822), der i flere \xc3\xa5r var mission\xc3\xa6r og forsker i Gr\xc3\xb8nland. Senere blev han sognepr\xc3\xa6st ved Vor Frelsers Kirke p\xc3\xa5 Christianshavn, og 2 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d titul\xc3\xa6rbiskop. Efter sin tid i Gr\xc3\xb8nland skrev han flere v\xc3\xa6rker om landets dyre- og planteliv, om sproget og om kulturelle forhold. _NEWLINE_Jacob Christian Fabricius far var Lars Schurmann Fabricius (1805-1880), kasserer i Nationalbankens afdeling i Aarhus.\n_START_SECTION_\nMusiklivet\n_START_PARAGRAPH_\nJacob Christian Fabricius var selv ansat i som hovedkasserer i Nationalbankens i Aarhus og K\xc3\xb8benhavn fra 1857 til 1912. Han endte som karriere som etatsr\xc3\xa5d og Ridder af Dannebrog. Hans \xc3\xb8nske var egentlig at blive musiker og komponist, men sygdom og forskelige uheld gjorde det umuligt for ham at forf\xc3\xb8lge den vej. Han var handicappet af blandt ande\xc2\xa7\xc2\xa7t delvise lammelser i h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd og j\xc3\xa6vnlige hovedpiner. Han studerede musikteori p\xc3\xa5 privat basis hos Johan Christian Gebauer i K\xc3\xb8benhavn og senere hos Peter Heise, dog spillende han godt nok til at v\xc3\xa6re organistvikar b\xc3\xa5de for Gebauer og Otto Malling. _NEWLINE_I stedet engagerede han sig p\xc3\xa5 frivillig basis i organiseringen af det k\xc3\xb8benhavnske musikliv. Allerede i 1871 lykkedes det ham sammen med blandt andre komponisterne Peter Heise, Christian Barnekow, Emil Hartmann, August Winding og nogle fremtr\xc3\xa6dende musikinteresserede k\xc3\xb8benhavnske borgere at oprette Samfundet til udgivelse af dansk musik, der eksisterer som musikforlag den dag i dag. Forinden havde Fabricius p\xc3\xa5 opfordring gennemst\xc3\xb8vet biblioteker og arkiver for at finde upublicerede danske musikv\xc3\xa6rker. Han fandt blandt andet omtrent 300 operaer og andre musikdramatiske v\xc3\xa6rker, som kunne komme p\xc3\xa5 tale til udgivelse. _NEWLINE_Gennem midten af 1800-tallet var der fremkommet adskillige forslag til opf\xc3\xb8relse af en decideret koncertbygning i K\xc3\xb8benhavn. Alle projekter strandede p\xc3\xa5 manglende \xc3\xb8konomi. Da Fabricius fra 1884 engagerede sig i projektet, lykkedes det efter mange vanskeligheder at f\xc3\xa5 opf\xc3\xb8rt Concertpalaiset (Odd Fellow Pal\xc3\xa6et), som stod f\xc3\xa6rdigt omtrent 1889. Bygningen skulle udg\xc3\xb8re et egnet sted til opf\xc3\xb8relse af musik og til erstatning for eller supplement af Casino. Pal\xc3\xa6et blev solgt til Odd Fellow Ordenen i 1900, men fungerede som koncertsted, indtil salen br\xc3\xa6ndte i 1992._NEWLINE_K\xc3\xb8benhavn havde p\xc3\xa5 den tid sin \xe2\x80\x9dmusik-junta\xe2\x80\x9d styret af Niels W. Gade og J.P.E. Hartmann. De regerede blandt andet over Musikkonservatoriet og Musikforeningen, der opf\xc3\xb8rte klassikerne, Mozart, Beethoven, Felix Mendelssohn og lignende. Men mange yngre musikelskere og komponister savnede et sted hvor den nye tids musik kunne pr\xc3\xa6senteres. Allerede i 1864 stiftede blandt andre C.F.E. Horneman og Edvard Grieg foreningen Euterpe, som dog fik ret kort levetid. Derfor stiftede Fabricius sammen med bl.a. Hornemann og Otto Malling Koncertforeningen i 1874 med Fabricius, som formand. Koncertforeningen opl\xc3\xb8stes i 1893, blandt andet p\xc3\xa5 grund af konkurrence fra nye koncertarrang\xc3\xb8rer, men ogs\xc3\xa5 fordi Det Kongelige Teater n\xc3\xa6gtede sine sangere lov til at medvirke ved koncerterne. I sin sidste beretning kunne Fabricius g\xc3\xb8re status. P\xc3\xa5 19 \xc3\xa5r var opf\xc3\xb8rt 212 v\xc3\xa6rker, heraf 150 danske f\xc3\xb8rsteopf\xc3\xb8relse af udenlandske komponister og 42 premierer p\xc3\xa5 dansk musik._NEWLINE_I \xc3\xa5rene fra 1865 til 1870 var Fabricius musikalsk leder af en kammermusikforening, kaldet Vega, som holdt pr\xc3\xb8ver s\xc3\xb8ndag morgen kl. 7 og i disse \xc3\xa5r afholdt ca. 10 velg\xc3\xb8renhedskoncerter._NEWLINE_Ud over at v\xc3\xa6re drivende kraft i de n\xc3\xa6vnte projekter, fungerede Fabricius ogs\xc3\xa5 som musikanmelder i Illustreret Tidende frem til 1899.\n_START_SECTION_\nSocialt engagement\n_START_PARAGRAPH_\nDe sidste 25 \xc3\xa5r af 1800-tallet var pr\xc3\xa6get af industrisamfundets gennembrud. Der var en stor indvandring til K\xc3\xb8benhavn b\xc3\xa5de fra det \xc3\xb8vrige Danmark og fra nabolandene. Der var god brug for socialt engagement. Et s\xc3\xa5dant var Fabricius \xc3\xa5benbart i besiddelse af. Allerede da han var nytilflyttet deltog han i arbejdet i en underst\xc3\xb8ttelsesforening. Senere dannede han selv sammen med en pastor Ewaldsen Foreningen til vordende Tjenestepigers Uddannelse. I midten af 1880'erne udarbejdede han et projekt med finansiering til opf\xc3\xb8relse af billige arbejderboliger. Han diskuterede ideen med konseilspr\xc3\xa6sident Estrup, som angiveligt var positiv over for forslaget, men projektet blev \xe2\x80\x9doverhalet\xe2\x80\x9d af socialdemokratiske og radikale politikere med deres tilsvarende projekt, der f\xc3\xb8rte til vedtagelse i Folketinget af en lov om byggeri med statstilskud. Loven blev dog ikke udnyttet, og f\xc3\xb8rst efter 1. verdenskrig kom der for alvor gang i opf\xc3\xb8relsen af almennyttige lejeboliger.\n_START_SECTION_\nKomponistvirksomhed\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste offentlige fremtr\xc3\xa6den som komponist foregik i 1865 med \xe2\x80\x9dFire Karakterstykker for Piano\xe2\x80\x9d. Uden s\xc3\xa6rlig offentlig anerkendelse i Danmark, m\xc3\xa5ske p\xc3\xa5 grund af personlig tilbageholdenhed og beskedenhed, satte han komponistvirksomheden p\xc3\xa5 v\xc3\xa5geblus til midt i 90\xe2\x80\x99erne. M\xc3\xa5ske ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grund af travlhed med andre projekter. Efter eget udsagn kom anerkendelsen sent og mest fra Tyskland og Frankrig. Flere af hans v\xc3\xa6rker foreligger trykt i disse lande. _NEWLINE_Listen over kompositioner, som findes p\xc3\xa5 Det Kongelige Bibliotek omfatter ca. 65 trykte v\xc3\xa6rker, mest samlinger af sange, korv\xc3\xa6rker og klavermusik, men ogs\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6rker, bl.a. operaen \xe2\x80\x9dSk\xc3\xb8n Karen\xe2\x80\x9d. Musik i manuskriptform omfatter mere end 80 stykker. Heraf er nogle dog gengangere fra samlingen af trykte noder. Ogs\xc3\xa5 her mest mindre stykker, men dog en orkestersuite (Fra Riddertiden), 2 operaer (Et l\xc3\xb8fte og Die blonde Kathrein), en symfoni og en koncertouverture. Listen kan l\xc3\xa6ses i nedenn\xc3\xa6vnte bog, hvorfra de fleste oplysninger til denne artikel stammer."