b'\n_START_ARTICLE_\nSaint Martin\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r Christoffer Columbus kom til St. Martin p\xc3\xa5 sin anden rejse til den nye verden i 1493, havde \xc3\xb8en allerede v\xc3\xa6ret befolket i over tusind \xc3\xa5r. De f\xc3\xb8rste som bosatte sig her var Arawakindianere, som oprindelig kom fra Sydamerika. De gav \xc3\xb8en navnet "Sualouiga", som betyder "Saltlandet". Baggrunden for navnet ligger i \xc3\xb8ens store forekomster af brakvand og salt. De f\xc3\xa5 steder, hvor der var ferskvand, kunne kun holde liv i en lille befolkning._NEWLINE_Arawakindianerne blev senere fortr\xc3\xa6ngt af en mere aggressiv indianerstamme, cariberne. Det er efter disse Caribien blev opkaldt._NEWLINE_Columbus satte aldrig sin fod p\xc3\xa5 \xc3\xb8en, men gjorde krav p\xc3\xa5 den for Spanien, mens han sejlede forbi. Han fik \xc3\xb8en i sigte 11. november 1493 p\xc3\xa5 den hellige Martin af Tours\' dag, deraf navnet p\xc3\xa5 \xc3\xb8en. Bortset fra at navngive \xc3\xb8en, viste spanierene aldrig nogen interesse for den. Nederl\xc3\xa6nderne, som var p\xc3\xa5 udkig efter en havn midt mellem kolonierne i Brasilien og Niue Amsterdam (nu New York), okkuperede \xc3\xb8en i 1631. Det nederlandske Vestindiske kompagni (WIC) indsatte Jan Claezen van Campen som guvern\xc3\xb8r, og han igangsatte opf\xc3\xb8relsen af det f\xc3\xb8rste fort og udvinding af salt._NEWLINE_Det tog ikke lang tid f\xc3\xb8r spanierne, som \xc3\xb8nskede at opretholde deres monopol i den nye verden, blev klar over den nederlandske okkupation af \xc3\xb8en, og de tog \xc3\xb8en tilbage i 1633. Alle nederl\xc3\xa6nderne blev fordrevet og flygtede til Cura\xc3\xa7ao._NEWLINE_I de n\xc3\xa6ste 15 \xc3\xa5r gjorde nederl\xc3\xa6nderne en r\xc3\xa6kke mislykkede fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 deres tabte besiddelse tilbage. Den spanske kommand\xc3\xb8r under de stadige nederlandske belejringer bad efter deres sejr spanierne om at forlade \xc3\xb8en. Kongen af Spanien indvilgede i hans \xc3\xb8nske i 1647, og arbejdere fra Puerto Rico blev indhentet for at rive forterne ned p\xc3\xa5 \xc3\xb8en, f\xc3\xb8r de forlod \xc3\xb8en._NEWLINE_En lille gruppe franskm\xc3\xa6nd og nederl\xc3\xa6ndere havde gemt sig p\xc3\xa5 \xc3\xb8en, da spanierne tog af sted, og if\xc3\xb8lge legenden blev gr\xc3\xa6nsen p\xc3\xa5 St. Martin fastsat ved at en nederl\xc3\xa6nder og en franskmand stod ryg til ryg ved Oysterpond p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkysten. Franskmanden skulle g\xc3\xa5 nordover og nederl\xc3\xa6nderen sydover og forts\xc3\xa6tte langs kysten indtil de m\xc3\xb8dtes. Den nederlandske side er mindre, angiveligt p\xc3\xa5 grund af at nederl\xc3\xa6nderen enten var for fed, langsom eller drak gin, mens han gik. Eller af alle tre grunde._NEWLINE_Gr\xc3\xa6nsetraktaten blev underskrevet p\xc3\xa5 toppen af Mount Concordia i 1648, men selv med en fredelig sameksistens blev gr\xc3\xa6nsen \xc3\xa6ndret 16 gange indtil 1815, da Paristraktaten endeligt fastsatte gr\xc3\xa6nsen.\n_START_SECTION_\nUnder 2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nSt. Martin blev brugt som milit\xc3\xa6rbase af amerikanerne under 2. verdenskrig og okkuperet af de allierede, eftersom Nederlandene og Frankrig var okkuperet af Tyskland.\n_START_SECTION_\nPolitisk status\n_START_PARAGRAPH_\nFrankrig og Nederland blev enige om at dele \xc3\xb8en 11. november 1648._NEWLINE_De Nederlandske Antiller oph\xc3\xb8rte d. 10. oktober 2010 med at eksistere som en administrativ enhed. \xc3\x98erne fik fra denne dato ny status inden for Nederlandene: Bonaire, Sint Eustatius og Saba er herefter en direkte del af Nederlandene som s\xc3\xa6rlige kommuner, og Cura\xc3\xa7ao og Sint Maarten har nu status som selvst\xc3\xa6ndige lande indenfor Nederlandene \xe2\x80\x93 samme status som Aruba fik i 1986, men ikke en del af EU. Valutaen er den amerikanske dollar._NEWLINE_Saint-Martin var frem til 2007 en del af Guadeloupe, som er et fransk overs\xc3\xb8isk departement og er dermed en del af EU. I 2003 stemte befolkningen for l\xc3\xb8srivelse fra Guadeloupe og fik i 2007 egen COM-status ("overs\xc3\xb8isk f\xc3\xa6llesskab"). Samme status fik ogs\xc3\xa5 Saint-Barth\xc3\xa9lemy, som ogs\xc3\xa5 tidligere var administreret fra Guadeloupe. \xc3\x98erne beholder EU-medlemskabet._NEWLINE_Valutaen p\xc3\xa5 den franske side er Euro, men amerikanske dollar er accepteret de fleste steder.\n_START_SECTION_\nKarakteristika og turistinformation\n_START_PARAGRAPH_\nSint Maarten, den nederlandske side, er kendt for sit natteliv, strandliv og kasinoer, mens Saint Martin, den franske side, er fransk med guldsmede og dyre modebutikker._NEWLINE_Der er flyforbindelse til \xc3\xb8en fra mange destinationer. Store fly som Boeing 747 er_NEWLINE_ikke ualmindelige, og hovederhvervet p\xc3\xa5 \xc3\xb8en er turisme. Princess Juliana International Airport er kendt for sin korte landingsbane p\xc3\xa5 kun 2.130 meter, n\xc3\xa6sten det korteste for store jumbojetter. Derfor kommer disse fly i ekstrem lav h\xc3\xb8jde, lige over en af strandene i n\xc3\xa6rheden af Philipsburg. Indflyvningsbilleder, hvor flyene kun er 10 til 20 meter over turister som soler sig, er popul\xc3\xa6re._NEWLINE_\xc3\x98en er ofte hjems\xc3\xb8gt af orkaner, specielt i sensommeren og tidligt efter\xc3\xa5r. I denne periode er der f\xc3\xa5 turister og mange butikker og restauranter holder lukket._NEWLINE_Nabo\xc3\xb8erne er Saint-Barth\xc3\xa9lemy, Anguilla, Saba, Sint Eustatius og Saint Kitts og Nevis\n_START_SECTION_\nKommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nTurismen tog af p\xc3\xa5 St. Martin efter 2. verdenskrig, da amerikanerne forlod \xc3\xb8en med en f\xc3\xa6rdig udbygget lufthavn. Princess Juliana Airport stod f\xc3\xa6rdig i 1943. Lufthavnskoden er SXM.'