b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa5kon Jarls saga\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa5kon jarls saga er den sjette af kongesagaerne i Snorre Sturlasons Heimskringla, efter Ynglingesagaen, Halvdan Svartes saga, Harald H\xc3\xa5rfagres saga, H\xc3\xa5kon den godes saga og Eirikss\xc3\xb8nnenes saga. Snorres kongesagaer er skrevet p\xc3\xa5 Island i 1220\'erne og handler om de norske konger fra de \xc3\xa6ldste tider til Magnus Erlingsson.\n_START_SECTION_\nBaggrund og kildemateriale\n_START_PARAGRAPH_\nIsl\xc3\xa6ndingen Snorre var f\xc3\xb8dt i 1179 og havde v\xc3\xa6ret i Norge i to \xc3\xa5r fra 1218 til 1220. Han rejste p\xc3\xa5 denne tid meget rundt i Norge, og vi m\xc3\xa5 antage, at han skaffede sig megen kundskab om norsk historie b\xc3\xa5de fra mundtlige og skriftlige kilder._NEWLINE_Skrivekunsten i Norge havde, frem til kristendommen blev indf\xc3\xb8rt, best\xc3\xa5et af runeindskrifter som var d\xc3\xa5rlig egnet for skriveri i st\xc3\xb8rre format. Med indf\xc3\xb8relsen af det latinske alfabet og pergamentet omkring \xc3\xa5rtusindeskiftet skabtes efterh\xc3\xa5nden tekniske muligheder for at skrive historiske v\xc3\xa6rker. Den f\xc3\xb8rste historieskriver, vi kender til i Norge, er Theodoricus monachus (Tjodrek eller Tore munk), som skrev Historien om de gamle norske konger p\xc3\xa5 latin en gang mellem 1177 og 1188. I udlandet fandtes der allerede et v\xc3\xa6rk ved navn Historia Norvegiae af en ukendt forfatter sandsynligvis forfattet mellem 1160 og 1175. Omkring 1190 blev historiekr\xc3\xb8niken \xc3\x85grip (\xc3\x81grip af N\xc3\xb3regs konunga s\xc3\xb6gum) skrevet som den f\xc3\xb8rste (kendte) kongesaga p\xc3\xa5 norr\xc3\xb8nt m\xc3\xa5l. Forfatteren er ukendt. Kr\xc3\xb8niken Fagrskinna blev skrevet omkring 1220 og regnes ogs\xc3\xa5 for at v\xc3\xa6re en v\xc3\xa6rdifuld, samtidig kilde for Snorres sagaer._NEWLINE_Efter, at Snorre kom tilbage til Island i 1220, fuldf\xc3\xb8rte han sin Edda. Han gik s\xc3\xa5 i gang med at skrive Olav den helliges saga. Denne sagaen placerede han s\xc3\xa5 ind i sin historie om de norske konger, Heimskringla.\n_START_SECTION_\nSagaens indhold\n_START_PARAGRAPH_\nEirikss\xc3\xb8nnernes saga afsluttes med drabet p\xc3\xa5 H\xc3\xa5kons fader Sigurd Ladejarl, som Harald Gr\xc3\xa5feld og hans br\xc3\xb8dre stod bag i 963. I f\xc3\xb8rste del af H\xc3\xa5kon jarls saga tr\xc3\xa6der den unge H\xc3\xa5kon frem og h\xc3\xa6vner drabet p\xc3\xa5 faderen i stadige kampe mod Eirikss\xc3\xb8nnerne. Der er imidlertid kr\xc3\xa6fter, som vil have en ende p\xc3\xa5 borgerkrigstilstanden, og med hj\xc3\xa6lp af ikke navngivne storm\xc3\xa6nd bliver der sluttet fred mellem parterne._NEWLINE_Snorre antyder ogs\xc3\xa5 et k\xc3\xa6rlighedsforhold mellem jarlen og Eirikss\xc3\xb8nnernes moder, dronning Gunhild (enken efter Erik Blod\xc3\xb8kse), men sagaen afbrydes stadig med beskrivelser af ufreden mellem ladejarlen og Eirikss\xc3\xb8nnerne. Den forholdsvis korte saga beskriver i st\xc3\xb8rre grad Eirikss\xc3\xb8nnernes f\xc3\xa6rd end H\xc3\xa5kon jarls, og sagaen afsluttes f\xc3\xb8r drabet p\xc3\xa5 Harald Gr\xc3\xa5feld omkring 970, hvor H\xc3\xa5kon jarl sandsynligvis spillede en vigtig rolle uden, at han direkte bliver koblet til Haralds fald. Den tidsperiode, hvor H\xc3\xa5kon optr\xc3\xa5dte som "jarl af Norge", fra Harald Gr\xc3\xa5felds d\xc3\xb8d frem til, at han selv blev dr\xc3\xa6bt af sin tr\xc3\xa6l Tormod Kark i 995, omtales kun i Olav Tryggvasons saga.\n_START_SECTION_\nLitter\xc3\xa6r stil\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r Heimskringla er blevet st\xc3\xa5ende som noget af det ypperste i norr\xc3\xb8n litteratur fra denne periode, s\xc3\xa5 \xc2\xabskyldes det f\xc3\xb8rst og fremmest, at Snorre forener historisk kritik og t\xc3\xa6nkning med genial fort\xc3\xa6llekunst. Han komponerer omhyggelig, forbereder, skaber sp\xc3\xa6nding, stigning og forventning, indtil afg\xc3\xb8relsen falder i en fort\xc3\xa6ttet, dramatisk scene.\xc2\xbb De andre kilder, som \xc3\x85grip og Fagrskinna, er kortfattede og n\xc3\xb8gterne i formen, mens Snorre broderer og giver liv til handlingen og menneskene. Den korte H\xc3\xa5kon jarls saga er allikevel ikke den litter\xc3\xa6rt set mest v\xc3\xa6rdifulde blandt Snorres sagaer. Sagaen gengiver flere uddrag fra de mest kendte skaldekvad fra denne tid, H\xc3\xa5l\xc3\xb8ygjatal, Vellekla og et digt af skjalden Glum Geirason.\n_START_SECTION_\nSkriftlige overleveringer\n_START_PARAGRAPH_\nDen eneste skriftlige kilde til Snorres kongesagaer fra middelalderen, som er bevaret, er Codex Frisianus fra ca 1330. De andre nedtegnelser gik tabt ved en biblioteksbrand i K\xc3\xb8benhavn i 1728.'