b'\n_START_ARTICLE_\nHarald Nielsen (arkitekt)\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nHans for\xc3\xa6ldre var bygmester Ole Kristian Nielsen og Johanne Jensdatter. Han kom i malerl\xc3\xa6re 1902 og stod senere i t\xc3\xb8mrerl\xc3\xa6re og gik p\xc3\xa5 Det tekniske Selskabs Skole i K\xc3\xb8benhavn. Senere var Harald Nielsen et stykke tid elev p\xc3\xa5 Kunstakademiets Arkitektskole og p\xc3\xa5 Statens Tegnel\xc3\xa6rerkursus, men uden at tage eksamen.\n_START_SECTION_\nVirke som arkitekt og redakt\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nHarald Nielsens far havde v\xc3\xa6ret assistent for Ivar Bentsens far, Andreas Bentsen, p\xc3\xa5 h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkerafdelingen p\xc3\xa5 Vallekilde H\xc3\xb8jskole, og hvad enten det skyldes private relationer eller ej, blev Nielsen tidligt knyttet til b\xc3\xa5de Ivar Bentsen og til P.V. Jensen-Klint, hvem han i 1904 assisterede ved opf\xc3\xb8relsen af Frederikshavns Bank i Jernbanegade, Frederikshavn. Fra 1911 var Harald Nielsen fast knyttet til Ivar Bentsens tegnestue i Holb\xc3\xa6k, og samme \xc3\xa5r var han medstifter af opm\xc3\xa5lingsforeningen "Maaleren", hvor han fungerede som redaktionssekret\xc3\xa6r 1911-15 og som redakt\xc3\xb8r 1915-28. Herigennem kunne han skaffe sig kendskab til den \xc3\xa6ldre bygningskultur. Nielsens st\xc3\xb8rste opgave hos Bentsen var i 1912 at gennemf\xc3\xb8re unders\xc3\xb8gelse, forarbejde og skitser til Svinninge Elektricitetsv\xc3\xa6rk, som stod f\xc3\xa6rdigt i 1913. Samme \xc3\xa5r etablerede Harald Nielsen egen tegnestue, men hele livet igennem samarbejdede han ogs\xc3\xa5 med Peter Nielsen, som ogs\xc3\xa5 kom fra Nordjylland, selv om de i 1920\'erne udviklede meget forskellige anskuelser med hensyn til arkitekturens retning.\n_START_SECTION_\nKvalificeringen af "det danske hus"\n_START_PARAGRAPH_\nArbejdet med at formgive et typisk dansk, traditionelt fritliggende hus, der var \xc3\xb8konomisk tilg\xc3\xa6ngeligt for menigmand, stod centralt b\xc3\xa5de for Nielsen og for Landsforeningen Bedre Byggeskik i det hele taget. Mellemkrigstidens forslag til landarbejderboliger var \xc3\xa9t resultat af denne indsats, mens Nielsen i 1916 medvirkede p\xc3\xa5 en udstilling p\xc3\xa5 Kunstindustrimuseet, som senere kom til provinsen, med forslag til enkle og billige huse. Blandt deltagerne var Martin Nyrop, Jensen-Klint, Ivar Bentsen, Poul Hols\xc3\xb8e og Povl Baumann._NEWLINE_Projektet til \xc3\x98rnevejskvarteret i Frederikshavn, som han udf\xc3\xb8rte sammen med Peter Nielsen, er karakteristisk for Harald Nielsens arkitektursyn. Her finder vi Bedre Byggeskik-idealerne omsat til simple murermesterhuse med stejle, opskalkede tegltage i hel- eller halvvalm og prydet med symmetrisk placerede skorstene._NEWLINE_Med projektet for Villa Vesterled (1916-17) for Hans Sommer ved Bagsv\xc3\xa6rd S\xc3\xb8 viste han, at han ogs\xc3\xa5 magtede den st\xc3\xb8rre skala. Her skulle han formgive en herskabelig og statelig bolig, og Harald Nielsen udformede derfor et herreg\xc3\xa5rdslignende, trefl\xc3\xb8jet anl\xc3\xa6g med en klar frontalitet og med en reverens over for motiver fra den danske arkitekturhistorie. S\xc3\xa5ledes er den sekskantede risalit i midten af anl\xc3\xa6gget et citat fra M\xc3\xb8llmanns Landsted, All\xc3\xa9gade 6 p\xc3\xa5 Frederiksberg._NEWLINE_Hans omhu for detaljeringen af bygningens dele viste sig b\xc3\xa5de i konkrete dekorative arbejder inden for m\xc3\xb8belkunst og smedejernsh\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og i det omfattende forfatterskab, som sp\xc3\xa6ndte over mere end tyve \xc3\xa5r, og som blandt andet bestod i sm\xc3\xa5 afhandlinger om profilering, hovedd\xc3\xb8re, smedearbejder og tagformer i Landsforeningen Bedre Byggeskiks \xc3\xa5rsberetninger._NEWLINE_Harald Nielsen \xc3\xa6gtede 30. april 1921 i Hiller\xc3\xb8d Rosa Elisabeth Hansen (f\xc3\xb8dt 12. juni 1899 i Hiller\xc3\xb8d, d\xc3\xb8d 24. januar 1990), datter af snedkermester Lars J\xc3\xb8rgensen og Ane Kirstine Olsen.'