b'\n_START_ARTICLE_\nIdealisme (international politik)\n_START_PARAGRAPH_\nIdealisme er en meget central retning inden for international politik._NEWLINE_Idealismen er kendetegnet ved at dele tre liberale grundforestillinger: troen p\xc3\xa5 fremskridtet, troen p\xc3\xa5 fornuften hos den enkelte samt troen p\xc3\xa5 demokratiet som den vigtigste grundpille i samfundet. Hos idealismen er der tale om, at verdens tilstand gennemg\xc3\xa5r en udvikling mod en mere og mere fredelig tilstand. Denne starter i det rene anarki , for at g\xc3\xa5 over i regimedannelser , kollektiv sikkerhed og til sidst et sikkerhedsf\xc3\xa6llesskab. I takt med at graden af fornuft, oplysning, demokrati og interdependens stiger, vil denne udvikling finde sted. Der er alts\xc3\xa5 tale om en line\xc3\xa6r historieopfattelse._NEWLINE_Det er staternes fornuft der g\xc3\xb8r dem villige til at l\xc3\xa6re af tidligere fejl, og dermed sikre fremskridt. Idealisten mener at staterne p\xc3\xa5 sigt vil fral\xc3\xa6gge sig en h\xc3\xb8j grad af suver\xc3\xa6nitet til overstatslige instanser, bl.a. i takt med den stigende interdependens, og at de derfor vil k\xc3\xa6mpe for nogle interesser der er ens for alle. Dermed mister den enkelte stat dens egen interesse i at bekrige et andet land._NEWLINE_For idealismen st\xc3\xa5r som sagt demokratiet som noget meget v\xc3\xa6rdifuldt. Man har udviklet den s\xc3\xa5kaldte demokratitese, som bygger p\xc3\xa5 det fact at ingen helt igennem demokratiske lande p\xc3\xa5 noget tidspunkt har v\xc3\xa6ret i krig indbyrdes. Dette skyldes i h\xc3\xb8j grad at demokratiet er bygget op om fredelige konfliktl\xc3\xb8sninger (flertalsl\xc3\xb8sninger m.v.), og at langt de fleste demokratier deler en r\xc3\xa6kke grundl\xc3\xa6ggende v\xc3\xa6rdier, hvilket g\xc3\xb8r et samarbejde lettere. Ofte er der knyttet t\xc3\xa6tte \xc3\xb8konomiske b\xc3\xa5nd mellem demokratierne. Dette sker typisk gennem en stor samhandel, men det kan ogs\xc3\xa5 ske som blandt de lande der har valgt at tilh\xc3\xb8re eurozonen, og alts\xc3\xa5 dele valuta. De t\xc3\xa6tte \xc3\xb8konomiske b\xc3\xa5nd medf\xc3\xb8rer interdependens._NEWLINE_Idealismen som den er kendt i dag, er i h\xc3\xb8j grad eksponeret af Francis Fukuyama, der i 1992 skrev sit hovedv\xc3\xa6rk med titlen \xe2\x80\x9dThe End of History and the Last Man\xe2\x80\x9d . I denne argumenterer han for at historien som en ideologiernes kamp har n\xc3\xa5et sin endestation, med den kolde krigs afslutning og herved den endelige sejr til det liberale demokrati._NEWLINE_Som svar p\xc3\xa5 idealismen er senere udviklet realismen. Denne kan med rimelighed siges at v\xc3\xa6re en direkte mods\xc3\xa6tning til idealismen, og har af mange v\xc3\xa6ret betragtet som den f\xc3\xb8rende retning indenfor international politik, siden afslutningen p\xc3\xa5 2. verdenskrig._NEWLINE_F\xc3\xa6lles for liberalismeteorierne er, at hvor realister ser staten som den eneste centrale akt\xc3\xb8r i international politik, v\xc3\xa6gter idealisterne/liberalisterne ogs\xc3\xa5 de ikke-politiske processor i og p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af staten som f.eks. teknologisk udvikling og handel. Den teknologiske udvikling og handel vil skabe en \xc3\xb8get interdependens mellem landene og fred vil dermed blive en rationel f\xc3\xb8lge af at krig mod \xc3\xa9t land vil skade alle. Og netop begrebet rationalitet er vigtigt, n\xc3\xa5r man skal forst\xc3\xa5 liberalismens menneskesyn. Liberalismen har et positivt menneskesyn. Mennesket er rationelt agerende og i stand til at l\xc3\xa6re af erfaringen. Det vil gennem refleksion og videnskab opn\xc3\xa5 indsigt i krigens irrationalitet. Herunder argumenteres der af bl.a. Jeremy Bentham for, at krige ikke udspringer af et \xc3\xb8nske fra befolkningens side, men derimod af usikre regeringer/eliters magtbehov. N\xc3\xa5r folket bliver oplyst, vil de forst\xc3\xa5 krigens irrationalitet samt at m\xc3\xa5lene for de forskellige lande er forenelige med hinanden (af Bentham set som de liberale frihedsrettigheder som ejendomsret, frihed ex.). N\xc3\xa5r vi forst\xc3\xa5r dette, vil vi ogs\xc3\xa5 \xe2\x80\x9ddet gode/det rigtige\xe2\x80\x9d, fordi mennesket grundl\xc3\xa6ggende er moralsk. Dette foruds\xc3\xa6tter selvf\xc3\xb8lgelig demokrati, s\xc3\xa5 folkets interesse kan blive repr\xc3\xa6senteret og regeringerne holdes i ave. Forskellige idealister/liberalister betoner disse dele af idealisme/liberalisme teorien forskelligt. Under et kan man opsummere at idealister/liberalister har et fremskridtsorienteret syn p\xc3\xa5 international politik, dvs. fred og udvikling er en mulighed. Visse idealisme/liberalisme teoretikere k\xc3\xa6der desuden fremskridts troen sammen med fremkomsten af overnationale institutioner hvor de enkelte lande frivilligt samarbejder og definere et regels\xc3\xa6t, der s\xc3\xa6tter rammerne om en fredelig verden.'