b'\n_START_ARTICLE_\nKongevej (Danmark)\n_START_PARAGRAPH_\nKongevejene var nogle af de \xc3\xa6ldste anlagte veje, nogle steder endda brolagt, forbeholdt kongerne og deres folk. De var afsp\xc3\xa6rret med bom og l\xc3\xa5s, og den borger, der k\xc3\xb8rte der trods forbud, risikerede tidligt at f\xc3\xa5 konfiskeret vogn, heste og l\xc3\xa6s senere et halvt \xc3\xa5rs tvangsarbejde p\xc3\xa5 Bremerholm eller i Spindehuset ._NEWLINE_De blev anlagt af Frederik 2. og Christian 4.. Vedligeholdelsen blev organiseret af amtm\xc3\xa6nd, amtsforvaltere eller regimentsskrivere og blev udf\xc3\xb8rt af b\xc3\xb8nderne oven i deres \xc3\xb8vrige forpligtelser._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kongevej blev anlagt i 1584 og gik fra K\xc3\xb8benhavn over Rudersdal til Frederiksborg. Der kan endnu ses rester i Geels Skov og Rude Skov. Vejen blev 1792-1802 moderniseret af den franske vejingeni\xc3\xb8r Jean Marmillod og var betalingsvej til 1915._NEWLINE_F\xc3\xa6rdselen blev frigivet p\xc3\xa5 kongevejene i etaper fra 1737.\n_START_SECTION_\nKongevejen mellem K\xc3\xb8benhavn og Roskilde \xe2\x80\x93 Kongens foged\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af 1600-tallet blev K\xc3\xb8benhavn og Stockholm residensbyer og dermed knudepunkter i mere centralstyrede kongeriger. Kongemagten fik st\xc3\xb8rre interesse for og fordel af kortl\xc3\xa6gning og transportsystem, og som led i dette anlagdes kongevejene for at forbinde hovedst\xc3\xa6derne med vigtige knudepunkter og residenser._NEWLINE_Ved \xc3\xb8verste led p\xc3\xa5 "Vor Vej" blev der if\xc3\xb8lge brev af 4.juni 1642 bygget et hus for en foged, der skulle l\xc3\xb8nnes af kongen (Christian IV). Fogeden fik gr\xc3\xa6sningsret til 170 td. land. Huset kaldes i kirkeb\xc3\xb8gerne for "Hedehuset" eller "Kongens Hedehus". Det l\xc3\xa5 omtrent, hvor Tv\xc3\xa6rvej 1 i Hedehusene nu er._NEWLINE_"Kongelige Majest\xc3\xa6ts Vej" var stadig kun en jordvej, der let kunne blive \xc3\xb8delagt af megen f\xc3\xa6rdsel. Derfor blev der f\xc3\xb8rt strengt tilsyn med, at kun de kongelige benyttede den. Det ses bl.a. af, at der blev smedet en n\xc3\xb8gle til porten ved Hedehuset  og \xc3\xa9n til "R\xc3\xb8de Port" ved Roskilde. Den 1. maj 1641 blev der ansat en j\xc3\xa6ger eller vejinspekt\xc3\xb8r til at f\xc3\xb8re tilsyn med "Vor nye Vej". Han skulle s\xc3\xb8rge for, at ingen fart skete hverken af agende eller ridende, hverken \xc3\xa5rle eller silde, undtagen af personer, som havde tilladelse dertil. Det var hans pligt at notere eventuelle synderes navne og skyde deres heste. Ogs\xc3\xa5 svin, der rodede vejen op, blev skudt._NEWLINE_Stensatte og kantet af all\xc3\xa9er l\xc3\xb8b kongevejene i fornem afsondrethed gennem landskabet, men det var sv\xc3\xa6rt at holde almuen borte fra dem. N\xc3\xb8glerne til vejsp\xc3\xa6rringerne m\xc3\xa5tte kun uddeles til betroede m\xc3\xa6nd, men snart var falske n\xc3\xb8gler i oml\xc3\xb8b, og bomme blev brudt op om natten. B\xc3\xb8der blev fastsat for ulovlig brug af vejen, og Christian IV gav ordre til at nedskyde enhver hest, der blev antruffet p\xc3\xa5 kongevejen uden rejsehjemmel. Men en nat besluttede hans egen skytte Jon Olafsson, der vandrede mod K\xc3\xb8benhavn sammen med en kammerat, at der m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re nemmere m\xc3\xa5der at komme frem p\xc3\xa5. Sammen stjal de en hest, der gik l\xc3\xb8s p\xc3\xa5 en eng, og fik den med stort besv\xc3\xa6r bakset op p\xc3\xa5 den folketomme kongevej, hvor tyveriet ikke s\xc3\xa5 nemt blev opdaget. _NEWLINE_I dag kan de sidste stykker af kongevejen (nu Grannsvej) og vejen for \xc3\xb8vrige trafikanter (nu Reichelsvej ) findes i det \xc3\xa6ldste Hedehusene \xe2\x80\x93 de er stadig ikke asfalterede. Frederiksberg All\xc3\xa9 blev anlagt som Frederik IVs private vej fra Vesterbro til landsbyen Solbjerg og videre til Roskilde.'