b'\n_START_ARTICLE_\nN.P. Jensen (officer)\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nN.P. Jensen var en s\xc3\xb8n af farver og trykker Johannes Otto Jensen (ca. 1804-1835) og Johanne Marie f. Wals\xc3\xb8e (ca. 1805-1864). Jensen blev uddannet ved handel og var 1848 ansat i et skibsklareringsfirma i Helsing\xc3\xb8r. Samme \xc3\xa5r tr\xc3\xa5dte han ind i H\xc3\xa6ren som frivillig ved 2. J\xc3\xa6gerkorps og deltog i kampen ved Bov, i slaget ved Slesvig og i tr\xc3\xa6fningen ved Overs\xc3\xb8, hvor han med st\xc3\xb8rstedelen af korpset toges til fange. Udl\xc3\xb8st af fangenskabet gennemgik han om vinteren 1848-49 skolen for officersaspiranter og blev derefter sekondl\xc3\xb8jtnant i krigsreserven og ansat ved 2. j\xc3\xa6gerkorps, hvormed han deltog i kampen ved Adsb\xc3\xb8l og i slaget ved Fredericia samt n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r i kampen ved Helligb\xc3\xa6k, hvor han blev s\xc3\xa5ret. Kort efter overgik han til linjen med aldersorden fra 1849._NEWLINE_Efter krigen l\xc3\xa5 han fra 1852-57 i Gl\xc3\xbcckstadt, kom s\xc3\xa5 tilbage til K\xc3\xb8benhavn og forrettede fra 1860-63 tjeneste ved Generalstabens taktiske sektion for at ordne Krigsarkiverne for 1848-50. Han fungerede ogs\xc3\xa5 1863 som sekret\xc3\xa6r hos krigsministeren ved udarbejdelsen af eksercerreglementet for fodfolket, efter at han 1861 var blevet premierl\xc3\xb8jtnant og ansat ved 22. bataljon, hvorved han kom til tjeneste i efter\xc3\xa5ret 1863; men da H\xc3\xa6ren mobiliseredes, ansattes Jensen som kompagnikommand\xc3\xb8r ved 8. regiment og deltog i felttoget 1864 ved forsvaret af Dannevirke og Dybb\xc3\xb8lstillingen, navnlig i f\xc3\xa6gtningerne 17. og 28. marts. Fra 1865-67 var Jensen n\xc3\xa6stkommanderende ved Underofficerselevskolen, men kom derefter tilbage til Viborg, hvor han havde v\xc3\xa6ret i garnison efter 1864, som kaptajn og kompagnichef._NEWLINE_I 1870 kom han til Generalstaben og ansattes f\xc3\xb8rst ved dens taktiske afdeling og fra 1876 som souschef ved 1. Generalkommando. I disse stillinger arbejdede han i forskellig retning, var medlem af flere kommissioner og sendtes 2 gange til udlandet: i 1873 til en troppesamling i Preussen og i 1874-75 til Berlin for at studere krigsspillet. I 1879 kom Jensen som kompagnichef til 2. bataljon, og da han \xc3\xa5ret efter forfremmedes til oberstl\xc3\xb8jtnant, blev han chef for 19., 3 \xc3\xa5r senere for 22. og i 1888 for 21. bataljon. Udn\xc3\xa6vnt til oberst i 1890 blev han chef for 3. regiment, hvorefter han i 1893 stilledes til r\xc3\xa5dighed for 1. Generalkommando. I 1884 overv\xc3\xa6rede han man\xc3\xb8vrerne i Sk\xc3\xa5ne, i 1889 var han i Schweiz for at skaffe oplysninger om de seneste forandringer p\xc3\xa5 forsvarsv\xc3\xa6senets omr\xc3\xa5de. 1895 fik han afsked fra H\xc3\xa6ren.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6rhistorisk forfatter\n_START_PARAGRAPH_\nUnder opholdet i Gl\xc3\xbcckstadt skrev Jensen nogle bem\xc3\xa6rkninger om denne by i Tidsskrift for Krigsv\xc3\xa6sen; men f\xc3\xb8rst da Krigsministeriet i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r krigen 1864 udsatte nogle prissp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, kom han rigtig ind p\xc3\xa5 forfatterbanen. Han behandlede opgaverne En Felttjeneste for Underbefalingsm\xc3\xa6nd af Infanteriet og Exempelsamling af Krigshistorien til Brug ved Forel\xc3\xa6sninger over Taktik. For den f\xc3\xb8rste fik han h\xc3\xa6derlig omtale, for den anden en pengebel\xc3\xb8nning. Efter krigen 1870-71 opfordredes officerer af K\xc3\xb8benhavns garnison til at holde foredrag over denne, og Jensen fik da for Sedan 1. pr\xc3\xa6mie. Disse arbejder er senere blevet udgivet i trykken, desuden skrev han flere artikler til Tidsskrift for Krigsv\xc3\xa6sen, udarbejdede i 1874 og 1879 sammen med kaptajn C.A.S. Dalberg Milit\xc3\xa6r Lommebog, og da forsvarsbev\xc3\xa6gelsen opstod, foranledigede denne i 1880 udgivelsen af Vort Lands Forsvar. Hvad han i \xc3\xb8vrigt har skrevet, st\xc3\xa5r i intim forbindelse med hans virksomhed som foredragsholder. S\xc3\xa5ledes udkom 1882 Infanteritaktikkens Udvikling fra Frederik II til Nutiden, i 1891 Napoleons Felttog 1814, i 1892 Generalfeltmarskal Helmuth v. Moltke og i 1893 Napoleons Felttog i Rusland 1812, v\xc3\xa6rker, som alle vidner om forfatterens store arbejdskraft, fremstillingsevne og indsigt i krigskunsten._NEWLINE_Sin virksomhed som foredragsholder begyndte Jensen i 1868, og siden da holdt han i de forskellige garnisonsbyer, hvori han har v\xc3\xa6ret, foredrag for officersforeninger, befalingsm\xc3\xa6nd eller soldaterhjem samt under forsvarsbev\xc3\xa6gelsen forskellige foredrag rundt om i landet m.m.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nForsvarssagen interesserede ogs\xc3\xa5 N.P. Jensen, og han tog efter 1872 flittigt del i dagens debat om de forsvarspolitiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Han kom hurtigt ind i kredsen omkring J.J. Bahnson og Peder Nieuwenhuis og var ligesom dem optaget af at styrke offentlighedens fokus p\xc3\xa5 forsvaret._NEWLINE_N.P. Jensen deltog i s\xc3\xa5vel i det kommunale som i det politiske liv, idet han 1869-70 var medlem af byr\xc3\xa5det i Viborg og i 1874-84 havde s\xc3\xa6de i Folketinget som repr\xc3\xa6sentant for Randers Amts 2. valgkreds. Han tilh\xc3\xb8rte H\xc3\xb8jre, men var kritisk over for Estrup-regeringen og forsvarsminister Bahnson, som Jensen anklagede for at politisere forsvarssagen. Dette synspunkt fastholdt han ogs\xc3\xa5 i sine erindringer. Han var b\xc3\xa5de modstander af K\xc3\xb8benhavns Bef\xc3\xa6stning og af Venstres visnepolitik._NEWLINE_I 1909 blev han atter valgt til Folketinget; denne gang for K\xc3\xb8benhavns 3. Kreds og som modstander af J.C. Christensens og H\xc3\xb8jres behandling af forslaget til H\xc3\xa6rloven. Han genvalgtes ikke \xc3\xa5ret efter._NEWLINE_Han blev gift 9. december 1865 i Holmens Kirke med Laurine Olsen (6. november 1841 i K\xc3\xb8benhavn \xe2\x80\x93 16. maj 1924 sst.), datter af ejeren af K\xc3\xb8ngs Fabrik, justitsr\xc3\xa5d Ole Ferdinand Olsen og Laurine Vilhelmine Rerup.\n_START_SECTION_\nFrimurer\n_START_PARAGRAPH_\nN.P. Jensen var svigers\xc3\xb8n til den h\xc3\xb8jst\xc3\xa5ende frimurer Ole Ferdinand Olsen og var selv frimurer._NEWLINE_Han er begravet p\xc3\xa5 Garnisons Kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Han blev Ridder af Dannebrogordenen 1863, Dannebrogsmand 1879, Kommand\xc3\xb8r af 2. grad 1894 og af 1. grad 1895. 1910 modtog han Fortjenstmedaljen i guld. Han bar ogs\xc3\xa5 \xc3\x86reslegionen og Sv\xc3\xa6rdordenen.'