b'\n_START_ARTICLE_\nSankt Peders Kirke (Slagelse)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc3\xa6ldste dele af kirken stammer fra en romansk kirke bygget p\xc3\xa5 1100-tallet af r\xc3\xa5 og kl\xc3\xb8vet kamp, best\xc3\xa5ende af et skib og et mindre kor. Om der har v\xc3\xa6ret apsis lader sig i dag ikke afg\xc3\xb8re uden at foretage udgravninger. Af de oprindelige detaljer er kun spor af den tilmurede nordd\xc3\xb8r._NEWLINE_I f\xc3\xb8rste halvdel af 1300-tallet er blev kirken udvidet ved tilf\xc3\xb8jelse af et nyt kor p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden af det gamle, og et kapel p\xc3\xa5 nordsiden af det gamle kor. Senere p\xc3\xa5 1300-tallet kom der ogs\xc3\xa5 et kapel p\xc3\xa5 sydsiden til, s\xc3\xa5ledes at kirkerummet blev korsformet, med det gamle kor som korssk\xc3\xa6ringen. Ud over en del genanvendt kamp fra \xc3\xb8stmuren var byggematerialet i tilbygningerne munkesten. Omtrent samtidig med udvidelsen af kirkerummet er overhv\xc3\xa6lvingen af det ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5begyndt. Det har medf\xc3\xb8rt en forh\xc3\xb8jelse af sidemurene, som ses tydeligt, da den er i mursten. Det gamle skib blev opdelt i 3 hv\xc3\xa6lv, det gamle og det nye kor samt sideskibene fik hver deres krydshv\xc3\xa6lv._NEWLINE_V\xc3\xa5benhuset er sandsynligvis kommet til i sidste halvdel af 1400-tallet. Det blev indrettet med et fladt loft, som spor i murene viser senere er blevet h\xc3\xa6vet, sammen med taget. I starten af 1500-tallet blev sakristiet tilbygget. Det har fra starten af haft krydshv\xc3\xa6lv._NEWLINE_En t\xc3\xa5rn fra senmiddelalderen bl\xc3\xa6ste omkuld i 1660, og blev i 1664 erstattet af den nuv\xc3\xa6rende, som er dateret p\xc3\xa5 vestgavlen med jernankre og Frederik 3.s monogram. Den nederste del, som er i kampesten, kan stamme fra det gamle t\xc3\xa5rn. I 1818 var kirken s\xc3\xa5 forfalden, at man overvejede at nedl\xc3\xa6gge den. I stedet blev der udf\xc3\xb8rt nogle reparationer, bl.a. blev t\xc3\xa5rnets spir fjernet, og erstattet af et s\xc3\xa6rpr\xc3\xa6get mansardtag med kvistvinduer, som startede i h\xc3\xb8jde med korets taggyg. Under en restaurering i 1871 blev det fjernet igen, og t\xc3\xa5rnet blev forh\xc3\xb8jet og udstyret med det pyramidespir omgivet af kamtakgavle, som vi ser i dag._NEWLINE_Ved en senere restaurering i 1879-80, under ledelse af J.D. Herholdt blev kirkens indre glatpudset. Under restaureringen fandt man et kalkmaleri p\xc3\xa5 korets \xc3\xb8stv\xc3\xa6g, som blev sat i stand af J. Kornerup.\n_START_SECTION_\nHellig Anders\n_START_PARAGRAPH_\nTil kirken er knyttet legenden om Hellig Anders, en pr\xc3\xa6st ved kirken, som i kraft af det mirakel, han oplevede under en pilgrimsrejse, blev betragtet som en helgen, selvom han aldrig blev kanoniseret. Anders var i Det Hellige Land sammen med andre folk fra Slagelse, men da han ikke ville forlade landet uden at have overv\xc3\xa6ret en messe i Jerusalem, blev han efterladt af sine rejsef\xc3\xa6ller. Han faldt i s\xc3\xb8vn p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8j uden for byen og blev tilbudt at ride med af en hvid rytter, men da han blev sat af, var han ikke i Jerusalem, men p\xc3\xa5 en h\xc3\xb8j uden for Slagelse, som siden er blevet kaldt Hvileh\xc3\xb8j. Det menes, at Hellig Anders blev begravet i kirken i 1205, og der fort\xc3\xa6lles mange sagn og legender om ham.\n_START_SECTION_\nKirkebygningen\n_START_PARAGRAPH_\nI dag fremst\xc3\xa5r kirken som en korskirke (latinsk kors) med t\xc3\xa5rn i skibets vestende, v\xc3\xa5benhus p\xc3\xa5 skibets sydside og sakristi p\xc3\xa5 korets nordside. Skibets langsider st\xc3\xa5r i kampesten op til de 15 murstensskifter, som murene blev forh\xc3\xb8jet med, ved overhv\xc3\xa6lvningen. _NEWLINE_Den nederste del af t\xc3\xa5rnet, op til toppen af d\xc3\xb8ren i vestsiden, st\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 i kampesten, som kan stamme fra det oprindelige t\xc3\xa5rn. P\xc3\xa5 nordsiden er vestenden af skibets mur, som blev \xc3\xb8delagt ved det gamle t\xc3\xa5rns sammenstyrtning, genopbygget i teglsten, ligesom den nederste del af t\xc3\xa5rnets nordv\xc3\xa6g b\xc3\xa6rer pr\xc3\xa6g af at v\xc3\xa6re genopbygget i en blanding af kampesten og tegl. _NEWLINE_Hele bygningen er t\xc3\xa6kket med r\xc3\xb8de tegl, bortset fra t\xc3\xa5rnets pyramidespir, som er skifert\xc3\xa6kket. Alle gavle er dekoreret med kamtakker og h\xc3\xb8jbl\xc3\xa6ndinger, omend bl\xc3\xa6ndingernes antal og stil varierer fra gavl til gavl. De fire kamtakgavle p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnet er dog ens, og hver forsynet med tre glamhuller. Ud over den n\xc3\xa6vnte d\xc3\xb8r i t\xc3\xa5rnet er der indgange i v\xc3\xa5benhuset, tv\xc3\xa6rskibets begge ender og sakristiet. Den gamle nordd\xc3\xb8rs \xc3\xb8stkarm kan stadig anes mellem vinduerne p\xc3\xa5 skibets nordside. De fleste af kirkens vinduer stammer fra Herholdts restaurering i 1880. Det nordlige af de to \xc3\xb8stvendte vinduer p\xc3\xa5 det sydlige tv\xc3\xa6rskib anses dog for at v\xc3\xa6re oprindeligt.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens indre domineres af de hvidkalkede v\xc3\xa6gge og hv\xc3\xa6lvinger. Hv\xc3\xa6lvingsfagene er forbundet med spidsbuede gjorder. Gulvet er belagt med gule klinker. Koret er h\xc3\xa6vet et lavt trin over skibet. Der er indgang til sakristiet fra koret, og bag orglet indgang til t\xc3\xa5rnrummet, der fungerer som d\xc3\xa5bsv\xc3\xa6relse._NEWLINE_Stolestaderne stammer fra 1880. De har profilerede gavle med enkle topstykker, og er stafferet i gr\xc3\xb8nne nuancer. I korets \xc3\xb8stside kan man se en udsk\xc3\xa5ret gotisk korstol i egetr\xc3\xa6 med to s\xc3\xa6der. Den blev "genfundet" i 1856 og istandsat. Den stammer muligvis fra Antvorskov Kloster._NEWLINE_Alteret er muret i munkesten. Kirkens f\xc3\xb8rste altertavle, som man ikke ved meget om, blev erstattet med altertavlen fra Antvorskov Slotskirke, da denne blev nedrevet. Den forestillede nadveren, men blev i 1882 udskiftet med den nuv\xc3\xa6rende, som er signeret af August Jerndorff. De tre felter fremstiller hhv Peters forn\xc3\xa6gtelse, Kristus for r\xc3\xa5det og Peters anger. I en bl\xc3\xa6ndet vinduesniche p\xc3\xa5 korets nordside ses en sidealtertavle, et billedsk\xc3\xa6rerarbejde fra omkring 1300, som forestiller Sankt Dionysius. Dionysius, som mistede hovedet, bliver gerne fremstillet b\xc3\xa6rende sit eget hoved i h\xc3\xa6nderne, men i denne udgave er det kun issen med bispehuen, som er kappet af._NEWLINE_Pr\xc3\xa6dikestolen er i senren\xc3\xa6ssancestil, og stammer fra omkring 1630. Den sidder p\xc3\xa5 nord\xc3\xb8stpillen i korssk\xc3\xa6ringen. P\xc3\xa5 de fem fri sider af den ottekantede grundform st\xc3\xa5r figurer af Kristus og de fire evangelister i nicher omgivet af arkadefelter udf\xc3\xb8rt i intarsia. Storfelterne adskilles af mandlige og kvindelige hermer. Pr\xc3\xa6dikestolen blev udskiftet i 1880 med en ny, men senere (omkring 1930-40?) ombestemte man sig, og satte den gamle stol op igen, dog uden den lydhimmel, den oprindelig var udstyret med. Pr\xc3\xa6dikestolen blev istandsat i 1950._NEWLINE_Kirkens d\xc3\xb8befont st\xc3\xa5r i korssk\xc3\xa6ringens sydvestre hj\xc3\xb8rne. Den er udf\xc3\xb8rt i granit p\xc3\xa5 1200-tallet. Dens us\xc3\xa6dvanlige ottekantede form indikerer, at den oprindeligt har v\xc3\xa6ret lavet til et andet form\xc3\xa5l. Dette bestyrkes af, at den er kommet til kirken fra Antvorskov Kloster, hvor man ikke havde anvendelse for en d\xc3\xb8befont._NEWLINE_Orglet er bygget af P.G. Andersen i 1974. Det har 20 stemmer fordelt p\xc3\xa5 to manualer og pedal. Det er ingen direkte referencer til tidligere orgler i kilderne.\n_START_SECTION_\nKalkmalerier\n_START_PARAGRAPH_\nSom n\xc3\xa6vnt blev der ved Herholdts restauration i 1879 fundet et kalkmaleri mellem vinduesbl\xc3\xa6ndingerne i korets \xc3\xb8stgavl. Maleriet, som stammer fra omkring 1350, blev istandsat af Kornerup, og forestiller en korsf\xc3\xa6stelsesscene. (Se billedet af altertavlen.)\n_START_SECTION_\nKirkeskibe\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har to kirkeskibe \xe2\x80\x99\xc3\x98rnen\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x99H\xc3\xa5bet\xe2\x80\x99_NEWLINE_\xe2\x80\x99\xc3\x98rnen\xe2\x80\x99, to master kanonbrig med 6 kanoner, bygget af maler Ove Andersen, Slagelse i 1997 _NEWLINE_Oph\xc3\xa6ngt i kirken 1997-12-14_NEWLINE_Doneret af Ole Haugaard, Slagelse, (marinemedlem, der d\xc3\xb8de i april 1997 og s\xc3\xa5ledes ikke s\xc3\xa5 skibet oph\xc3\xa6ngt). Efter \xc3\xb8nske fra Ole Haugaard er der under fokkemasten nedlagt en en-\xc3\xb8re fra 1935 og under stormasten en to-\xc3\xb8re fra 1927_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x99H\xc3\xa5bet\xe2\x80\x99, to master brig, bygget og sk\xc3\xa6nket medio 1800 af smedemester Johs. Rasmussen, Slagelse, efter sigende efter han var blevet blind.  Renoveret 1998 af maler Ove Andersen, Slagelse\n_START_SECTION_\nGravminder\n_START_PARAGRAPH_\nI v\xc3\xa5benhuset er opsat fem gravsten, nogle tilbage fra 1300-tallet. I t\xc3\xa5rnopgangen sidde en mindesten over Hans Spirhugger, som genopbyggede t\xc3\xa5rnet i 1664 og d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Antvorskov Slot i 1683._NEWLINE_Ved kirkeg\xc3\xa5rdsmurens sydvestlige hj\xc3\xb8rne findes en lille samling gravsten fra den nedlagte kirkeg\xc3\xa5rd, som er fundet bevaringsv\xc3\xa6rdige.'