b'\n_START_ARTICLE_\nMenneskerettighederne\n_START_PARAGRAPH_\nUdtrykket Menneskerettighederne d\xc3\xa6kker almindeligvis over Verdenserkl\xc3\xa6ringen om Menneskerettighederne, som blev vedtaget af FN\'s generalforsamling den 10. december 1948. Menneskerettigheder skal beskytte det enkelte individ mod overgreb fra staten.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHistorisk r\xc3\xa6kker bestr\xc3\xa6belserne p\xc3\xa5 at formulere basale rettigheder langt tilbage i tiden. Det engelske Magna Carta fra den 15. juni 1215 indeholder principper, som stadig er g\xc3\xa6ldende. Det drejer sig om ideer som frihed og demokrati, retsprincippet om at alle er lige for loven samt sikring af ejendomsretten. _NEWLINE_Disse ideer spredte sig i 1700-tallet: den finske borgmester Alexander Kepplerus fremsendte en memorial til den svenske rigsdag i 1770 om at udviske de sociale skel mellem den priviligerede adel og upriviligerede b\xc3\xb8nder ved at give f\xc3\xa6lles rettigheder for alle, muligvis inspireret af fysiokraterne. I Danmark blev en r\xc3\xa6kke principper for god regeringsskik formuleret af P.F. Suhm, herunder: religionsfrihed; "frihed til at t\xc3\xa6nke, tale og skrive, som han vil"; og b\xc3\xb8ndernes frihed til at eje egen jord. Mest kendt i datiden blev dog Jean-Jacques Rousseaus agitatoriske v\xc3\xa6rk "Samfundspagten", hvori han formulerede borgernes rettigheder og pligter. Menneskerettigheder blev ogs\xc3\xa5 nedskrevet i de amerikanske enkeltstaters forfatninger, s\xc3\xa5ledes i Virginias forfatning af 12. juni 1776. Man kan s\xc3\xa5ledes sige, at disse tanker fik deres gennembrud i det 18. \xc3\xa5rhundrede og siden levede videre i blandt andet USA\'s uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ring fra 1776 og i Den franske Menneskerettighedserkl\xc3\xa6ring fra 1789. _NEWLINE_Grundl\xc3\xa6ggende menneskerettigheder er blevet anset for at v\xc3\xa6re umistelige som en stoicistisk naturret \xe2\x80\x93 en tanke der har rod helt tilbage til det antikke Gr\xc3\xa6kenland, og som har sin pendant i USA\'s uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ring: "Vi anser disse sandheder for selvindlysende, at alle mennesker er skabt lige, og at de af deres skaber har f\xc3\xa5et visse umistelige rettigheder, heriblandt retten til liv, frihed og str\xc3\xa6ben efter lykke."\n_START_SECTION_\nFNs Menneskerettighedserkl\xc3\xa6ring\n_START_PARAGRAPH_\nVedtagelsen af FN\'s  Menneskerettighedserkl\xc3\xa6ring skete under indtryk af de mange overgreb mod civilbefolkningerne, som var beg\xc3\xa5et under den 2. verdenskrig. Der var 48 lande, som stemte for vedtagelsen, mens 8 lande afholdt sig fra at stemme (Hviderusland, Tjekkoslovakiet, Polen, Saudi-Arabien, Ukraine, Sydafrika, Sovjetunionen og Jugoslavien), ingen lande stemte imod. I dag har hovedparten af FN\'s 192 medlemslande underskrevet erkl\xc3\xa6ringen._NEWLINE_Verdenserkl\xc3\xa6ringen omfatter 30 artikler om menneskers borgerlige, politiske, \xc3\xb8konomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Verdenserkl\xc3\xa6ringen er det menneskerettighedsdokument, der er mest kendt, og som har den st\xc3\xb8rste udbredelse. Erkl\xc3\xa6ringen er ikke juridisk bindende for de stater, der har underskrevet den, men den er gennem \xc3\xa5rene blevet brugt som en moralsk rettesnor og politisk handlingsplan for udvikling af menneskerettighederne b\xc3\xa5de i FN og i regionale organisationer som f.eks. Europar\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nDen Europ\xc3\xa6iske Menneskerettighedskonvention\n_START_PARAGRAPH_\nDen Europ\xc3\xa6iske Menneskerettighedskonvention danner i Europa det retslige grundlag for sikring af menneskerettigheder \xe2\x80\x93 helt i tr\xc3\xa5d med indledningen til erkl\xc3\xa6ringen, hvor betydningen af opbakningen fra lokale love understreges af ordene: "Det er af afg\xc3\xb8rende betydning, at menneskerettighederne beskyttes af loven, hvis ikke mennesket som en sidste udvej skal tvinges til at g\xc3\xb8re opr\xc3\xb8r mod tyranni og undertrykkelse"._NEWLINE_I Danmark pr\xc3\xa6gede tankerne om personlige rettigheder ogs\xc3\xa5 Grundloven fra 1849, men hverken den oprindelige eller revisionen fra 1953 er s\xc3\xa6rlig orienteret mod sociale eller socio\xc3\xb8konomiske rettigheder. Danmark ratificerede dog FN\'s konventioner om henholdsvis civile og politiske og \xc3\xb8konomiske og sociale og kulturelle rettigheder i 1966. Den Europ\xc3\xa6iske Menneskerettighedskonvention er fra 1992 blevet en del af dansk lov og regulerer civile og politiske rettigheder. Den Europ\xc3\xa6iske Socialpagt  er fra 1961. Danmark ratificerede ikke socialpagten i f\xc3\xb8rste omgang, men blev senere ratificeret (1965). De fleste af FN\xe2\x80\x99s s\xc3\xa6rkonventioner p\xc3\xa5 menneskerettighedsomr\xc3\xa5det er ogs\xc3\xa5 tiltr\xc3\xa5dt.\n_START_SECTION_\nUd\xc3\xb8velse\n_START_PARAGRAPH_\nDer er stor forskel p\xc3\xa5 hvordan menneskerettighederne im\xc3\xb8dekommes rundt omkring i verden. I Vesten er tendensen at borgerlige og politiske rettigheder dominerer, mens det i de gamle sovjetrepublikker og i Asien i h\xc3\xb8jere grad er sociale og kulturelle rettigheder, der l\xc3\xa6gges v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5. Mange menneskerettighedsfork\xc3\xa6mpere finder at menneskerettighederne er under stadigt st\xc3\xb8rre pres \xe2\x80\x93 ikke mindst efter 11. september 2001 \xe2\x80\x93 som konsekvens af den f\xc3\xb8rte politik i kampen mod terror. Eksempelvis angives det at terrormist\xc3\xa6nkte, med hensyn til deres retssikkerhed, ikke kan forvente respekt for menneskerettighederne fra myndighedernes side. _NEWLINE_Trods en udbredt opfattelse af at Danmark er blandt de f\xc3\xb8rende i verden, n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder overholdelse af menneskerettighederne, m\xc3\xb8der den danske stat kritik fra for eksempel Amnesty International, Human Rights Watch samt Det Europ\xc3\xa6iske Agentur for Fundamentale Rettigheder. Kritikken retter sig mod stramninger overfor udl\xc3\xa6ndinge og flygtninges ret til familieliv, mod udvidede bef\xc3\xb8jelser til politiet og mod begr\xc3\xa6nsning af ytringsfriheden._NEWLINE_Amnesty International, Mellemfolkeligt Samvirke, B\xc3\xb8rnefonden, Red Barnet, Folkekirkens N\xc3\xb8dhj\xc3\xa6lp og Dansk R\xc3\xb8de Kors er nogle af de organisationer, som st\xc3\xb8tter op om menneskerettighederne med forskellige former for st\xc3\xb8tte. Hvor B\xc3\xb8rnefonden og Red Barnet har b\xc3\xb8rnerettighederne for \xc3\xb8je for derigennem at skabe debat om b\xc3\xb8rns vilk\xc3\xa5r, koncentrerer Amnesty International sig om kr\xc3\xa6nkelse af menneskerettighederne generelt. Folkekirkens N\xc3\xb8dhj\xc3\xa6lp og Mellemfolkeligt Samvirke ser rettigheder og ligestilling mellem k\xc3\xb8nnene som vigtige forpligtelser. Dansk R\xc3\xb8de Kors st\xc3\xb8tter med humanit\xc3\xa6r hj\xc3\xa6lp med afdelinger i 186 lande.'