b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa5nedsbilleder\n_START_SECTION_\nOverblik\n_START_PARAGRAPH_\nDen \'klassiske grundform\' for cyklusser med m\xc3\xa5nedsbilleder indeholder de tolv repr\xc3\xa6sentationer for m\xc3\xa5neder, der i bred forstand udg\xc3\xb8r kalenderen for landbruget, og hvor dyrekredstegnene er tilf\xc3\xb8jet for det tilsvarende tidsrum._NEWLINE_Udf\xc3\xb8relsen kan v\xc3\xa6re skematisk p\xc3\xa5 en enkelt side eller som en cyklus i fire, seks, tolv eller fireogtyve dele._NEWLINE_Dyrekredstegnene kan som selvst\xc3\xa6ndige enheder v\xc3\xa6re placeret over for m\xc3\xa5nedsfremstillingerne, for eksempel i deres egne medaljoner, men ogs\xc3\xa5 vilk\xc3\xa5rligt integreret i selve m\xc3\xa5nedsbillederne, for eksempel som en scenisk bestanddel._NEWLINE_Ved at s\xc3\xa6tte s\xc3\xa5danne s\xc3\xa6sonbestemte aktiviteter i forbindelse med processerne p\xc3\xa5 himlen blev de \xc3\xa5rlige aktiviteter p\xc3\xa5 jorden og de deltagende mennesker knyttet til Guds kosmiske orden._NEWLINE_Dyrekredstegnene kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re frav\xc3\xa6rende, men det er dog sj\xc3\xa6ldnere tilf\xc3\xa6ldet end det kan synes, idet mange afbildninger i litteraturen undervurderer dem (ty. \'unterschlagen\'), fordi de af kunstneren kunne v\xc3\xa6re fremstillet separat, for eksempel p\xc3\xa5 den modsatte side af arket i et manuskript._NEWLINE_Mens de tidligste cyklusser is\xc3\xa6r anvendte frontale halv- eller helfigurer udstyret med enten symbolske eller s\xc3\xa6rlige attributter,_NEWLINE_udviklede der sig i middelalderen langsomt sm\xc3\xa5 genrescener, hvoraf de fleste var typiske for den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende m\xc3\xa5ned med vigtige aktiviteter inden for landbrug, jagt, skovbrug eller hushold. Senere vistes ogs\xc3\xa5 mere forn\xc3\xb8jelige aktiviteter._NEWLINE_I begge fremstillingsformer refereres der p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke forskellige m\xc3\xa5der til den s\xc3\xa6sonm\xc3\xa6ssige v\xc3\xa6kstcyklus med forskellige unikke symboler, attributter eller skildring af de forskellige s\xc3\xa6sonarbejder \xe2\x80\x93 de s\xc3\xa5kaldte \'m\xc3\xa5nedsarbejder\' eller senere \'m\xc3\xa5nedforn\xc3\xb8jelser\' (ty. \'Monatsfreuden\')._NEWLINE_Afg\xc3\xb8rende for den s\xc3\xa6rlige udformning af en cyklus var for det f\xc3\xb8rste sammenh\xc3\xa6ngen (sakral eller verdslig), form\xc3\xa5let (p\xc3\xa6dagogisk eller som udsmykning) og kunstnerens eller opdragsgiverens hensigt._NEWLINE_Men selv om cyklussen af m\xc3\xa5nedsbilleder fra tidlig middelalder til midten af 1400-tallet opviser forskelle i valg af indhold og komposition for hver enkelt m\xc3\xa5ned, s\xc3\xa5 forblev dog det samlede koncept bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdigt ensartet trods genkendelige forskelle._NEWLINE_Modning, h\xc3\xb8st (slagtning) og den videre behandling af naturprodukter \xe2\x80\x93 naturens afkast i l\xc3\xb8bet af \xc3\xa5ret \xe2\x80\x93 bestemte udformningen af de tidlige kalenderordninger og dermed de m\xc3\xa5nedlige billedcyklusser._NEWLINE_Da de enkelte afdelinger (ty. Kompartimente) for m\xc3\xa5nederne ret snart var blevet forbundet med s\xc3\xa6sonbestemte emner, blev det vanskeligt for nye elementer at vinde indpas._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af motivets konstante karakter kom de m\xc3\xa5nedlige billeder til at udg\xc3\xb8re en selvst\xc3\xa6ndig ikonografisk type._NEWLINE_Men stilistiske og kompositoriske forandringer hen gennem \xc3\xa5rhundrederne peger dog ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en gradvis udvikling, indtil \xc3\xa6ndringer i indhold og intentioner efter omkring 1420 begyndte at s\xc3\xa6tte sig st\xc3\xa6rkere igennem._NEWLINE_Med tidebogen \'Tr\xc3\xa8s Riches Heures\' (o. 1412-16 ) \xc3\xa6ndrede cyklussernes karakter sig grundl\xc3\xa6ggende._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5nedsbilleder havde vist mere eller mindre statiske personer eller personifikationer med attributter eller symbolske funktioner, ud fra hvilke der havde udviklet sig sm\xc3\xa5 handlingsforl\xc3\xb8b, der for den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende periode bragte repr\xc3\xa6sentative s\xc3\xa6sonarbejder ind i billederne._NEWLINE_Hertugen af Berrys timebog optog for f\xc3\xb8rste gang hver enkelt m\xc3\xa5nedsbillede i et manuskript med en separat, komplet side._NEWLINE_Selv hvis s\xc3\xa5danne individuelle ark fortsat forblev genkendelige som en del af et samlet koncept, kan_NEWLINE_\xe2\x80\x93 i lighed med kalenderark, som dog stadig indeholder m\xc3\xa5nedsbillederne i deres egen s\xc3\xa6rlige sammenh\xc3\xa6ng \xe2\x80\x93_NEWLINE_hele cyklussen dog ikke genkendes direkte gennem sekvensen p\xc3\xa5 de enkelte sider._NEWLINE_S\xc3\xa5danne stort anlagte billedfremstillinger gav ogs\xc3\xa5 mere plads til den udformning kunstnerne kunne give billederne, de fik mere plads til at vedf\xc3\xb8je yderligere motiver, for eksempel i billedernes baggrund._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundreder satte konceptet med bedre udarbejdede, udvidede og varierede scener i manuskripterne sig gradvis mere og mere igennem. Dermed l\xc3\xb8ste de tilf\xc3\xb8jede motiver \xe2\x80\x93 is\xc3\xa6r inden for tavlemaleriet \xe2\x80\x93 sig langsomt fra m\xc3\xa5nedscyklusserne og udviklede sig til selvst\xc3\xa6ndige emneomr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nSenantikken og den tidlige middelalder\n_START_PARAGRAPH_\nDen grundl\xc3\xa6ggende foruds\xc3\xa6tning for videref\xc3\xb8relsen af traditionen med anvendelsen af m\xc3\xa5nedsbilleder og dens omformning til brug i en kristen sammenh\xc3\xa6ng i de tidlige middelalderlige manuskripter var den delvise bevarelse i Vesten af uddannelses- og kulturgoder (ty. Kulturg\xc3\xbctern) fra antikken._NEWLINE_En n\xc3\xb8gleposition indtog en kalender \xe2\x80\x93 bevaret i flere kopier siden det 9. \xc3\xa5rhundrede \xe2\x80\x93 Kalenderen fra 354 der endnu ikke viser nogen synlig kristen indflydelse._NEWLINE_Den repr\xc3\xa6senterer det tidligste arbejde, som ud over en kalender ogs\xc3\xa5 indeholder en m\xc3\xa5nedscyklus i tolv dele, der ledsages af fire linjers forklarende \'m\xc3\xa5nedsvers\'._NEWLINE_Hovedpersonerne i den antikke festcyklus blev ikke erstattet af kristne symboler, men af religi\xc3\xb8st \'neutrale\' figurer og attributter for det arbejde der var knyttet til \xc3\xa5rstiderne, s\xc3\xa6sonarbejdet. Det var muligt, fordi den oprindelige festkreds (ty. Festkreis) allerede havde tilknytning til begivenheder for de enkelte \xc3\xa5rstider._NEWLINE_En \'kristeligg\xc3\xb8relse\' af betydningsindholdet (ty. Sinngehalt) for hele sammenh\xc3\xa6ngen vedr\xc3\xb8rende cyklussen for m\xc3\xa5nedsbilleder fandt kun sted gradvis i l\xc3\xb8bet af de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundreder._NEWLINE_Derved tenderede udviklingen til i stigende grad at fremstille sm\xc3\xa5 scener, der var pr\xc3\xa6get af landbrugsarbejde i videste forstand._NEWLINE_Udviklingen fra en umiddelbar sakral betydning til \xe2\x80\x93 overfladisk betragtet \xe2\x80\x93 ret verdslige temaer forhindrede imidlertid ikke at m\xc3\xa5nedsbillederne blev integreret i liturgiske h\xc3\xa5ndskrifter \xe2\x80\x93 tilsyneladende som en symbolisering af jordisk tid._NEWLINE_Anvendelsen i en s\xc3\xa5dan sammenh\xc3\xa6ng vidner ogs\xc3\xa5 om den store betydning som \xc3\xa5rets naturlige rytme og \xc3\xa5rstiderne har haft for udf\xc3\xb8relsen af livet i den tidlige middelalders landbrugssamfund._NEWLINE_Til de \xc3\xa6ldste kendte cyklusser for m\xc3\xa5nedsbilleder i manuskripter fra tidlig middelalder h\xc3\xb8rer miniaturerne i to manuskripter fra Salzburg der stammer fra omkring 818 (CLM 210 og Wien, \xc3\x98strigske Nationalbibliotek, nr. 387)._NEWLINE_I et byzantinsk Ptolem\xc3\xa6us-h\xc3\xa5ndskrift fra Vatikanet (Rom, midten af 800-tallet) \xe2\x80\x93 den karolingiske kopi af et gammelt manuskript, det s\xc3\xa5kaldte Leidener Germanicus \xe2\x80\x93 vises overgangen fra de repr\xc3\xa6sentative personificeringer til m\xc3\xa5nedsarbejder._NEWLINE_En vigtig punkt for udviklingen af m\xc3\xa5nedsbillederne er martyrologien for Wandalbert fra Pr\xc3\xbcm (oprettet efter 850), der ligesom \'Kalenderen fra 345\' ogs\xc3\xa5 indeholder m\xc3\xa5nedsdigte._NEWLINE_Andre vigtige manuskripter med m\xc3\xa5nedscyklusser er sakramentariet_NEWLINE_fra Fulda (10./11. \xc3\xa5rh., SBB-PK, theol. lat. 2\xc2\xb0 192),_NEWLINE_Cotton-manuskript Julius A VI (Winchester, 11. \xc3\xa5rh.; London, British Museum)_NEWLINE_og festkalenderen fra Saint-Mesmin (o. 1000; London, British Museum);_NEWLINE_senere ogs\xc3\xa5 Landgrafenpsalteret (13. \xc3\xa5rh.; W\xc3\xbcrttembergische Landesbibliothek ~ LB Stuttgart)_NEWLINE_og Elisabethpsalteret (13. \xc3\xa5rh.; Cividale).\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jmiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nSom en vigtig litter\xc3\xa6r indflydelse p\xc3\xa5 de h\xc3\xb8j- og senmiddelalderlige m\xc3\xa5nedsbilleder m\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes Palladius\' kompendium fra slutningen af 300-tallet Opus agriculturae/De re rustica om landbrugsforhold, som omtaler arbejdet for hver m\xc3\xa5ned, og som ofte blev anvendt i middelalderen, selv af l\xc3\xa6rde som Albertus Magnus, Vincent af Beauvais og Peter af Crescentiis._NEWLINE_Det er overleveret i over 60 manuskripter og blev oversat til forskellige folkesprog._NEWLINE_Fra det 12. \xc3\xa5rhundrede indgik m\xc3\xa5nedsfremstillingerne i Norditalien og Frankrig is\xc3\xa6r i de gotiske kirkers store portaler._NEWLINE_Hyppigt forekommer de sammen med dyrekredstegnene p\xc3\xa5 et fremtr\xc3\xa6dende sted som skulpturer p\xc3\xa5 indramning af d\xc3\xb8re, d\xc3\xb8rposter (ty. Gew\xc3\xa4ndeskulpturen) i tympanon af en st\xc3\xb8rre portal._NEWLINE_Kunsthistorisk betydelige m\xc3\xa5nedscyklusser findes i centrale vestlige arkitektoniske bygningsmonumenter fra middelalderen som_NEWLINE_katedralen i Amiens (vestfacade, venstre sideportal, o. 1230),_NEWLINE_katedralen i Autun,_NEWLINE_katedralen i Chartres (fx Portail Royale, tympanon ca. 1145-1155),_NEWLINE_klosterkirken Saint-Denis (vestlige forhal, o. 1140-1150) og_NEWLINE_Notre Dame-katedralen i Paris (vestfacade, Marie-portal, o. 1220-1230),_NEWLINE_ved katedralen i Reims, Strasbourg Katedral (vestbygning, indramningen af den h\xc3\xb8jre portal, p\xc3\xa5begyndt 1276),_NEWLINE_hovedindgangen ved Markuskirken i Venedig og_NEWLINE_ved basilikaen Sainte-Marie-Madeleine V\xc3\xa9zelay (forhal, midterportal, tympanonrelief, korindvielse 1104 (ty. Chorweihe)._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 inde i kirkerne er der m\xc3\xa5nedsfremstillinger, for eksempel som v\xc3\xa6gmalerier, som en del af udsk\xc3\xa6ringer p\xc3\xa5 korstolen eller andet i kirken, som for eksempel d\xc3\xb8befont fra Eschau (Strasbourg, Mus\xc3\xa9e de l\xe2\x80\x99\xc5\x92uvre Notre-Dame)._NEWLINE_Takket v\xc3\xa6re den cirkul\xc3\xa6re form, der egner sig til en lukket uendelig cyklus, var de store rosevinduer i gotiske katedraler s\xc3\xa6rlig velegnede til at illustrere \xc3\xa5rsforl\xc3\xb8bet ved hj\xc3\xa6lp af m\xc3\xa5nedsfremstillinger._NEWLINE_Den geometriske struktur tillod en sammenfattende pr\xc3\xa6sentation af de forskellige kosmologiske systemer fra middelalderen, som for eksempel paralleliteten mellem \xc3\xa5rsforl\xc3\xb8bet og den liturgiske frelseshistorie, m\xc3\xa5nedshelgener, apostle._NEWLINE_Et eksempel p\xc3\xa5 denne genre er rosevinduet i Notre Dame i Lausanne (1235), der fremstiller en encyklop\xc3\xa6disk repr\xc3\xa6sentation af middelalderkosmologi i kredsen af billeder._NEWLINE_Andre kunsthistorisk betydelige glasvinduer findes for eksempel i katedralen i Chartres._NEWLINE_M\xc3\xa5nedsbilleder er bevaret i norditalienske gulvmosaikker med koncentrisk kalendervisning fra det 11. og 12. \xc3\xa5rhundrede, som San Michele Maggiore i Pavia, katedralen i Otranto, Basilica di San Savino i Piacenza (farvede mosaikker, krypten, 12. \xc3\xa5rhundrede) og i katedralen i Aosta._NEWLINE_I det 12. og 13. \xc3\xa5rhundrede er der i det nordlige Italien ogs\xc3\xa5 betydelige relieffer, som for eksempel det oprindelige f\xc3\xb8rste s\xc3\xb8jlegalleri i d\xc3\xa5bskapellet (baptisterium) i Parma (efter 1196) af Benedetto Antelami eller reliefcyklussen p\xc3\xa5 Basilica di San Zeno i Verona (portico)._NEWLINE_I Tyskland dominerede v\xc3\xa6gmalerier i denne periode (ingen kalendere)._NEWLINE_Et eksempel p\xc3\xa5 en malet monumentalkalender er triumfbuen i Notre-Dame de Pritz, dep. Mayenne (2. halvdel af det 13. \xc3\xa5rhundrede).\n_START_SECTION_\nSenmiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nOgs\xc3\xa5 de ure man installerede i kirker og r\xc3\xa5dhuse blev i senmiddelalderen til tider udstyret med kosmologiske eller astrologiske billedprogrammer. Eksempler p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nedsbilleder findes rundt om urskiven i Marienkirche i Rostock (1379 hhv. 1472) eller (senere) i r\xc3\xa5dhuset i Prag. Disse cyklusser svarer til den traditionelle ikonografi._NEWLINE_Efter de sakrale bygninger vandt m\xc3\xa5nedsbillederne ogs\xc3\xa5 indpas p\xc3\xa5 de profane bygninger i slutningen af middelalderen._NEWLINE_Og derved fandtes de nu permanent i det offentlige rum._NEWLINE_Et godt eksempel er de 24 billeder som en del af programmet for springvandet Fontana Maggiore i Perugia (1275-1278), som blev skabt af Niccol\xc3\xb2 og Andrea Pisano (\xe2\x80\xa0 o. 1348)._NEWLINE_Borgerhuset (ty. B\xc3\xbcrgerhaus) i Z\xc3\xbcrich Zum langen Keller havde formentlig fra begyndelsen af 1300-tallet en dekoration med m\xc3\xa5nedsbilleder. Ligeledes for klosteret Wienhausen i Landkreis Celle, Niedersachsen._NEWLINE_Freskocyklussen i Castello del Buonconsiglio i Trient er et af de vigtigste v\xc3\xa6gmalerier i \'den internationale gotik\' omkring 1400._NEWLINE_De endnu bevarede billeder viser et t\xc3\xa6t forhold til billedprogrammerne for manuskripter og katedraler._NEWLINE_Efter at byernes hallekirker havde erstattet de gotiske katedraler, blev m\xc3\xa5nedsbilleder prim\xc3\xa6rt fremstillet til brug i h\xc3\xa5ndskrifter, ofte som en del af illustrationer af kalendertavler i kalenderv\xc3\xa6rker, time- og b\xc3\xb8nneb\xc3\xb8ger._NEWLINE_Denne \xc3\xa6ndring af fremstillingsmediet skabte en grundl\xc3\xa6ggende \xc3\xa6ndring i cyklussernes funktion og opbygning._NEWLINE_De blev til berigende, luksuri\xc3\xb8se bogudsmykninger, som kunne tjene privat kontemplation over \xc3\xa5rets gang i billeder._NEWLINE_Desuden var en synligt underholdende virkning ofte tilsigtet._NEWLINE_Disse aspekter er tydeligt genkendelige, for eksempel for miniaturerne i Johan af Berrys timeb\xc3\xb8ger._NEWLINE_M\xc3\xa5nedsbillederne i Tr\xc3\xa8s Riches Heures (1412-1416) h\xc3\xb8rer med den n\xc3\xb8jagtige gengivelse af de kongelige slotte \'for deres egen skyld\' til de f\xc3\xb8rste \'realistiske landskabs- og bygningsfremstillinger i Europa efter antikken.\n_START_SECTION_\n15. til 18. \xc3\xa5rhundrede\n_START_PARAGRAPH_\nEfter at der allerede i begyndelsen af 1400-tallet var blevet fremstillet illustrerede manuskripter af Vergils hyrdedigt Bucolica og l\xc3\xa6redigt Georgica med miniaturer af et idealiseret liv p\xc3\xa5 landet, kom \xe2\x80\x93 ikke ulig den romerske tradition \xe2\x80\x93 den sv\xc3\xa6rmeriske id\xc3\xa9 om \'det simple liv p\xc3\xa5 landet\' igen p\xc3\xa5 mode._NEWLINE_Herefter \xe2\x80\x93 og p\xc3\xa5 baggrund af udviklingen ved det franske hof \xe2\x80\x93 blev fremstillingerne af \'m\xc3\xa5nedsarbejder\' i de rigt illustrerede timeb\xc3\xb8ger fra Flandern efterh\xc3\xa5nden erstattet af scener med \'m\xc3\xa5nedsgl\xc3\xa6der\', \'m\xc3\xa5nedsforn\xc3\xb8jelser\' (ty. Monatsfreuden)._NEWLINE_En enkeltbladskalender i tr\xc3\xa6snitsteknik af Johannes af Gmunden (1380/84-1442) fra anden halvdel af 1400-tallet (med den vildledende betegnelse \'Xylografisk kalender fra 1439\')_NEWLINE_indeholder det f\xc3\xb8rste kendte tryk af m\xc3\xa5nedsbilleder._NEWLINE_Kort efter skete der en st\xc3\xa6rk for\xc3\xb8gelse i antallet af cyklusser med m\xc3\xa5nedsbilleder i form af billige enkeltblads- eller bondekalendere som massetryk efter standardskabeloner, ofte af lav kvalitet og meget forenklede._NEWLINE_Hen mod slutningen af 1400-tallet blev der produceret kalendermanuskripter og -tryk, der var rigt udstyret med medicinske, astrologiske og kosmologiske billeder._NEWLINE_Vigtige fremstillingssteder var Strasbourg, Leipzig og N\xc3\xbcrnberg._NEWLINE_Talrige manuskripter er kendt fra \xc3\x98vre Tyskland (ty. \'oberdeutschen Raum\', sprogomr\xc3\xa5de)._NEWLINE_En omfattende kalenderreform bragte igen b\xc3\xb8ndernes h\xc3\xb8st\xc3\xa5r i bedre samklang med himmel\xc3\xa5ret (stjernecirklen), og signalerede den katolske kirkes fordring p\xc3\xa5 global fortolkning og gyldighed. Thi fra og med 1582 skete den langsomme indarbejdning af den gregorianske kalender i Europa og videre derefter f\xc3\xb8lgerne af de mange opdagelsesrejser._NEWLINE_Kunsthistorisk vigtige cyklusser af m\xc3\xa5nedsbilleder fra denne periode er den tidligere som Sforza-timebogen betegnede sorte timebog af Karl den Dristige, den sidste hertug af Burgund. Den opstod i Flandern i 1470 (Wien, \xc3\x98strigske Nationalbibliotek (\xc3\x96NB) nr. 1856) og indeholdt billeder af Lucas Cranach den \xc3\xa6ldre efter en kalender af Filocalus (Philocalus) s\xc3\xa5vel som arbejdskalenderen for \xc3\xa5ret 1483 fra Peter Drach Speyers officin, v\xc3\xa6rksted, som indeholder de m\xc3\xa5nedsarbejder der tilskrives \'husbogsmesteren\' (ty. Meister des Hausbuches)._NEWLINE_Ligeledes kendes illustrationer af Urs Graf (\xe2\x80\xa01528) til Kunspergers kalender og Hans Sebald Behams (\xe2\x80\xa01550) billeder til Calendarium historicum (1557) af Michael Beuther (\xe2\x80\xa01587)._NEWLINE_Ud over traditionen for illustrationer til kalendere, der havde n\xc3\xa5et et h\xc3\xb8jdepunkt med Simon Bening, kendes fra 1500-tallet ogs\xc3\xa5 flere grafiske cyklusser fra Tyskland, for eksempel kobberstikcyklussen Das Bauernfest (\'Bondefesten\'), af Sebald Beham, der viste en \'tolvm\xc3\xa5nedersdans\' (ty. Zw\xc3\xb6lfmonatstanz)._NEWLINE_Pieter Bruegel den \xc3\xa6ldre overf\xc3\xb8rte m\xc3\xa5nedsbilleder til panel- eller tavlemaleri i cyklussen Die Jahreszeiten (\'\xc3\x85rstiderne\') der formodentlig var i seks dele._NEWLINE_Han kombinerede fremstillinger af landskaber og \xc3\xa5rstidernes forandring, hvorved han optog og citerede mange elementer fra m\xc3\xa5nedsfremstillingerne._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af den d\xc3\xa5rlige overleveringstilstand kan det kun antages, at mange gobeliner fra nyere tid kan have indeholdt cyklusser for m\xc3\xa5nedsbilleder._NEWLINE_Fra 1600-tallet kendes gobelin- og maleriserier fra Nederlandene og Italien som for eksempel en gobelin baseret p\xc3\xa5 modeller af Jan van den Hoecke fra Bruxelles omkring 1650 (nu i Wien)._NEWLINE_J.B. Herold fra N\xc3\xbcrnberg lavede omkring 1708 tolv kanonr\xc3\xb8r (\'M\xc3\xa5nedsr\xc3\xb8r\'), hver is\xc3\xa6r med et forskelligt m\xc3\xa5nedsbillede (Milit\xc3\xa6rhistorisk museum, Wien)._NEWLINE_Lignende serier blev lavet for Kurfyrsten af Sachsen (nu K\xc3\xb6nigstein).\n_START_SECTION_\nDen videre udvikling og brug af m\xc3\xa5nedsbilleder\n_START_PARAGRAPH_\nFra begyndelsen af 1700-tallet svandt gradvist traditionen med cyklusser af m\xc3\xa5nedsbilleder til fordel for den firdelte cyklus med \xc3\xa5rstider, der siden antikken har eksisteret parallelt med m\xc3\xa5nedsbillederne, og hvor der ikonografisk har v\xc3\xa6ret en gensidig p\xc3\xa5virkning._NEWLINE_Siden da er kun et par cyklusser af betydning kendt, for eksempel medaljoncyklussen p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dhuset i Prag af Josef M\xc3\xa1nes fra 1864._NEWLINE_Desuden de idyllisierende tr\xc3\xa6snit af Moritz von Schwind til kalenderen for \xc3\xa5ret 1844 eller fremstillinger af wieneren Anton Krejacar fra 1900-tallet._NEWLINE_De enkelte emneomr\xc3\xa5der havde ofte selvst\xc3\xa6ndiggjort sig i den tidlige moderne periode og lagt grunden for deres egne ikonografiske traditioner, som snart ikke l\xc3\xa6ngere var direkte relateret til deres oprindelse._NEWLINE_Bortset fra \'tilst\xc3\xb8dende\' eller besl\xc3\xa6gtede billedtraditioner, som m\xc3\xa5ske har kunnet virke kompromitterende p\xc3\xa5 fremstillingerne, er nogle motiver og motivtilf\xc3\xb8jelser til den europ\xc3\xa6iske kultur ogs\xc3\xa5 af ligefrem \'arketypisk\' kvalitet:_NEWLINE_s\xc3\xa5ledes kan illustrationer af s\xc3\xa6demanden, pl\xc3\xb8jende b\xc3\xb8nder eller jagt ikke automatisk f\xc3\xb8res tilbage til m\xc3\xa5nedsbillederne. Som en del af en kollektiv billedhukommelse var de hele tiden virksomme uafh\xc3\xa6ngigt af denne tradition._NEWLINE_Moderne eksempler p\xc3\xa5 genoptagelsen af klassisk ikonografi for m\xc3\xa5nedsbilleder som for eksempel John Colliers_NEWLINE_\'Dronning Gueneveres majfejring\' (engl: Queen Guinevre\xe2\x80\x99s Maying 1898, se \'Fester\') er sj\xc3\xa6ldne isolerede tilf\xc3\xa6lde._NEWLINE_Et s\xc3\xa6rlig bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdigt tilf\xc3\xa6lde er Vincent van Goghs S\xc3\xb8rgende gammel mand (ty. \'An der Schwelle der Ewigkeit\', P\xc3\xa5 t\xc3\xa6rsklen til evigheden) fra 1890._NEWLINE_Her genoptager kunstneren m\xc3\xa5ske det oftest afbildede motiv for m\xc3\xa5nedsbilleder, motivet for varme (ty. das W\xc3\xa4rmebild)._NEWLINE_Hvis en cyklus samtidig blev anvendt til allegorisk fremstilling af menneskets livsaldre, var \'kuldemotivet\' ogs\xc3\xa5 samtidig billedet for alderdom._NEWLINE_I\xc2\xa0middelalderen var denne alder tildelt kvaliteterne kold og t\xc3\xb8r: jordelementet, den \'vrede\' planet Saturn, sygdom og det melankolske temperament)._NEWLINE_Man antog at gamle mennesker fr\xc3\xb8s og kunne lide at sidde ved ildstedet._NEWLINE_Van Gogh genoptog den gamle ikonografi i denne betydning og fortolkede den p\xc3\xa5 ny._NEWLINE_En omfattende kunsthistorisk oparbejdning af traditionen for m\xc3\xa5nedsbilleder mangler stadig. Derfor mangler der en bindende (ty. verbindliche) systematisering af den samlede overlevering og et passende overblik over de historiske udviklingslinjer i de forskellige serier af m\xc3\xa5nedsbilleder og deres reception op til nutiden.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5nedsmotiver\n_START_PARAGRAPH_\nSammenstillingen af de aktiviteter, der kr\xc3\xa6ves for at fremstille f\xc3\xb8devarer af naturens afkast med den tilsvarende m\xc3\xa5ned, har siden middelalderen optaget den st\xc3\xb8rste plads i cyklusserne._NEWLINE_Det traditionelle arbejde inden for landbrug og skovbrug er st\xc3\xa6rkt afh\xc3\xa6ngig af vejret, hvorved de n\xc3\xb8jagtige tidspunkter for aktiviteterne kan opvise udsving,_NEWLINE_og det vil derfor v\xc3\xa6re rimeligt at antage, at de m\xc3\xa5nedlige cyklusser afspejler langsigtede gennemsnitlige erfaringer._NEWLINE_Desuden er de klimatiske forskelle i de forskellige regioner i Europa ansvarlige for afvigelserne i r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lgen af landbrugsaktiviteterne i cyklusserne._NEWLINE_R\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lgen i middelalderens \'tyske\' serier svarer til de samtidige lokale klimaforhold._NEWLINE_Der er imidlertid ingen bindende fast r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge i cyklusserne._NEWLINE_Udf\xc3\xb8relsen af en aktivitet for en m\xc3\xa5ned svarede ikke helt til de faktiske forhold, til det levede liv,_NEWLINE_idet et formelt princip til ind i senmiddelalderen stort set begr\xc3\xa6nsede billederne til et enkelt emne eller tema for en m\xc3\xa5ned og desuden til element\xc3\xa6re besk\xc3\xa6ftigelser,_NEWLINE_som er \'enkle\' aktiviteter, der f\xc3\xb8rer til et \'simpelt\' afkast (ty. Ertrag)_NEWLINE_P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de blev et omr\xc3\xa5de (ty. Kompartiment), der var optaget eller udtrykt ved et bestemt m\xc3\xa5nedligt arbejde, blokeret for andet indhold._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til visse kvasiautomatiseringer (tilsyneladende, u\xc3\xa6gte) af den m\xc3\xa5nedlige arbejdssekvens, baseret p\xc3\xa5 arbejdsprocessernes naturlige r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge.\n_START_SECTION_\nBr\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nDe m\xc3\xa5nedsbilleder, der besk\xc3\xa6ftiger sig med kornproduktion, indtager den st\xc3\xb8rste plads i middelalderens cyklusser._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste pl\xc3\xb8jning og s\xc3\xa5ning af sommerafgr\xc3\xb8den l\xc3\xa5 normalt i marts. Opdelingen af kornproduktionen i sommer- og vinterafgr\xc3\xb8der kr\xc3\xa6vede pl\xc3\xb8jning af markerne p\xc3\xa5 dette tidspunkt._NEWLINE_August var den normale h\xc3\xb8stm\xc3\xa5ned._NEWLINE_Typisk for h\xc3\xb8stbilledet er mejeren, udstyret med en h\xc3\xa5ndsegl, der omslutter aksene og afsk\xc3\xa6rer dem \xe2\x80\x93 en metode hvorved der kun mistes f\xc3\xa5 kerner._NEWLINE_Markarbejdernes undertiden iturevne eller tarvelige kl\xc3\xa6der viser deres tilknytning til det laveste sociale lag, daglejerne._NEWLINE_De var ofte barfodede eller kun i hoselignende str\xc3\xb8mpebukser (ty. Beinlingen) for ikke at knuse de v\xc3\xa6rdifulde kerner._NEWLINE_Ved b\xc3\xa6ltet havde de normalt en hv\xc3\xa6ssesten i en speciel skede med vand._NEWLINE_Desuden kan scenerne vise sammenrivning af halmbunker og ops\xc3\xa6tning af neg i traver._NEWLINE_Senere kan fremstillingen indeholde en hvilepause, der kan ende med et muntert m\xc3\xa5ltid efterfulgt af en lur._NEWLINE_I september eller oktober gentages pl\xc3\xb8jningen, og en del af h\xc3\xb8sten genanvendes som vinters\xc3\xa6d._NEWLINE_Her vises ofte en s\xc3\xa6demand, som over armen b\xc3\xa6rer en pose til s\xc3\xa6dekornet (ty. S\xc3\xa4laken, s\xc3\xa5lagen, s\xc3\xa6dekornspose)_NEWLINE_med kernerne, s\xc3\xa6dekornet, som han spreder i de nyligt pl\xc3\xb8jede furer._NEWLINE_En fr\xc3\xb8s\xc3\xa6k ses normalt i n\xc3\xa6rheden._NEWLINE_Ofte d\xc3\xa6kkes uds\xc3\xa6den ved hj\xc3\xa6lp af en simpel rammeharve efter et tr\xc3\xa6kdyr for at beskytte kernerne mod de fugle, der ogs\xc3\xa5 kan vises p\xc3\xa5 billedet._NEWLINE_Hertil kommer i efter\xc3\xa5rsm\xc3\xa5nederne t\xc3\xa6rskning af kornet med plejl og vindsigtning for at skille avner fra kernerne, og i vinterm\xc3\xa5nederne kan der vises br\xc3\xb8dbagning \xe2\x80\x93 den formede dej skubbes ind i en \xc3\xa5ben ovn._NEWLINE_I januar- eller februarbilledet dukker det meste korn op igen i tilberedt form, for eksempel som br\xc3\xb8d eller boller p\xc3\xa5 et (festligt anrettet) bord.\n_START_SECTION_\nVin og frugt\n_START_PARAGRAPH_\nVinproduktionen har i cyklussen to relativt faste placeringer: besk\xc3\xa6ring og podning af vinstokke i april eller maj og vinh\xc3\xb8st i september eller oktober. Desuden nogle gange ogs\xc3\xa5 motiver med frugttr\xc3\xa6er og frugth\xc3\xb8st._NEWLINE_M\xc3\xa5nedsbilledet om for\xc3\xa5ret i ving\xc3\xa5rden eller p\xc3\xa5 vinbjerget bestod oprindelig kun af en enkelt person fordybet i arbejdet med sit v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j._NEWLINE_Med tiden blev scenerne mere og mere omfattende. Ofte fremstilles arbejdet i ving\xc3\xa5rden og med frugttr\xc3\xa6erne i et enkelt billede._NEWLINE_Besk\xc3\xa6ring af planter, forskellige jordarbejder, g\xc3\xb8dskning, og transport, anbringelse og opbinding af vinstokkene til p\xc3\xa6le kunne tilkomme._NEWLINE_Vinh\xc3\xb8sten vises enten som plukning, presning eller som en kombination af begge dele._NEWLINE_Plukning af druerne vises tidligt som arbejdsdelt gruppearbejde. B\xc3\xa6rrene h\xc3\xb8stes af plukkere og opsamles i kurve eller rygkurve, ransler, som b\xc3\xa6res eller k\xc3\xb8res p\xc3\xa5 vogne til vinpressen._NEWLINE_Nogle gange ses vinpresningen ogs\xc3\xa5 udf\xc3\xb8rt i store beholdere \xe2\x80\x93 n\xc3\xa6sten altid den traditionelle masning med f\xc3\xb8dderne, sj\xc3\xa6ldent ogs\xc3\xa5 mekanisk \xe2\x80\x93 og tapning af mosten i t\xc3\xb8nder forekommer ogs\xc3\xa5 (ty. das Abf\xc3\xbcllen des Mostes in F\xc3\xa4sser)._NEWLINE_F\xc3\xb8rst senere tematiseres tapning af vinen (ty. Abf\xc3\xbcllen des Weins) den s\xc3\xa5kaldte pr\xc3\xb8vetapning (ty. Probetrunk) og salget af det endelige produkt._NEWLINE_Vin tjente ikke blot som symbol p\xc3\xa5 herremandens h\xc3\xb8je levestandard, den var ogs\xc3\xa5 n\xc3\xb8dvendig for gejstlige som en del af nadveren._NEWLINE_Vinstokken kan forst\xc3\xa5s som et kristent symbol, desto mere i en cyklus der fokuserer p\xc3\xa5 br\xc3\xb8det, nadverens andet element._NEWLINE_S\xc3\xa5ledes kan visning af en s\xc3\xa6demand henf\xc3\xb8res til s\xc3\xa6demandslignelsen i evangelierne (Mark 4,3-8 \xe2\x80\x93 Matt 13,1-8 \xe2\x80\x93 Lukas 8,5-8).\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nEmnet k\xc3\xb8dproduktion svinger betydeligt i billedcyklusserne._NEWLINE_For november viser ofte svineavl: svin sendes \'p\xc3\xa5 olden\' i egeskovene, og man kan se hyrder sl\xc3\xa5 agern af tr\xc3\xa6erne med lange st\xc3\xa6nger._NEWLINE_I december f\xc3\xb8lger s\xc3\xa6dvanligvis slagtning eller salg af kv\xc3\xa6g eller svin og tilberedning af blandt andet p\xc3\xb8lser._NEWLINE_Det kan vises som en bed\xc3\xb8velse af dyret f\xc3\xb8r selve slagtningen med en stump genstand, en hammer eller bagsiden af en \xc3\xb8kse._NEWLINE_En alternativ scene kan vise slagteren, der kn\xc3\xa6lende stikker dyrets hals._NEWLINE_En hj\xc3\xa6lper kan i en beholder p\xc3\xa5 et langt skaft indfange det udstr\xc3\xb8mmende blod til videre behandling._NEWLINE_Halm og kost ses ofte klar til at grisen kan svides og b\xc3\xb8rsterne fjernes._NEWLINE_Et bord og forskellige slagteredskaber kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re en del af scenen._NEWLINE_Et andet motiv for vinterm\xc3\xa5nederne er jagt. I de fleste tilf\xc3\xa6lde vises selve nedl\xc3\xa6ggelsen af vildtet (vildsvin, hjorte) eller tilbagekomsten med byttet, ofte til hest og med en kobbel jagthunde._NEWLINE_Nogle billedcyklusser omfatter ogs\xc3\xa5 jagt p\xc3\xa5 fugle, fiskeri med garn eller ruser eller ops\xc3\xa6tning af f\xc3\xa6lder._NEWLINE_Gr\xc3\xa6ssl\xc3\xa5ning eller h\xc3\xb8sl\xc3\xa6t vises i m\xc3\xa5nederne juni og juli og er forberedelse af foder til vinteren og tjente dermed indirekte til k\xc3\xb8dproduktionen._NEWLINE_Denne jordbearbejdning g\xc3\xa6lder ikke korndyrkningen, hvilket ville have v\xc3\xa6ret for sent til sommeren og for tidligt til vinteren._NEWLINE_Som betegnelsen "brakm\xc3\xa5ned" antyder, gjaldt pl\xc3\xb8jning i juni brakmarkerne og de arealer der tjente til gr\xc3\xa6sning for kv\xc3\xa6get._NEWLINE_Deres friholdelse for u\xc3\xb8nsket ukrudt og gr\xc3\xa6s kunne kr\xc3\xa6ve op til tre pl\xc3\xb8jninger mellem juni og september._NEWLINE_I vinterm\xc3\xa5nederne vises ind imellem ogs\xc3\xa5 tilberedningen af k\xc3\xb8d eller p\xc3\xb8lser \xe2\x80\x93 ved den \xc3\xa5bne kogeplads \xe2\x80\x93 eller deres fort\xc3\xa6ring ved bordet.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa6\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc3\xa6f\xc3\xa6ldning og -transport som aktivitet i en af vinterm\xc3\xa5nederne november eller december er kun ret l\xc3\xb8st forankret i traditionen._NEWLINE_Skovhugst \xe2\x80\x93 s\xc3\xa5vel som jagt \xe2\x80\x93 er ikke g\xc3\xb8rem\xc3\xa5l der h\xc3\xb8rer til den egentlige landbrugssf\xc3\xa6re._NEWLINE_Inden for skovbruget besk\xc3\xa6ftigede man oftest daglejere, da hoveripligtige b\xc3\xb8nder var vanskelige at holde opsyn med og kunne for\xc3\xa5rsage betydelige skader i f\xc3\xb8lsomme skove._NEWLINE_Arbejderne vises med lang- eller kort\xc3\xb8kser._NEWLINE_Nogle gange er et hestespand klar til at transportere tr\xc3\xa6et bort p\xc3\xa5 en stor ladvogn (ty. Rungenwagen)._NEWLINE_Som \'kuldemotivet\' for januar og februars vises ofte en \xc3\xa6ldre person, der varmer sig ved ilden, ofte med tykke kl\xc3\xa6der._NEWLINE_Denne s\xc3\xa5kaldte \'Janus varmer sig ved ilden\'-type (ty. Janus w\xc3\xa4rmt sich am Feuer-Typus) viser anvendelsen af produktet \'tr\xc3\xa6\' til opvarmning._NEWLINE_Motivet for vinterfesterne og motivet for kaminilden kan ogs\xc3\xa5 falde sammen._NEWLINE_I senere billedcyklusser omdannes dette dobbelte motiv til en huslig, ofte ogs\xc3\xa5 famili\xc3\xa6r scene._NEWLINE_Januar og februar kan ogs\xc3\xa5 bruges til et sammenfattende overblik p\xc3\xa5 den \xc3\xa5rlige cyklus, hvor kunstneren henviser til alle emneomr\xc3\xa5der i \xc3\xa5rets begyndelsesbillede._NEWLINE_Senere tilf\xc3\xb8jelser til emneomr\xc3\xa5derne omfatter br\xc3\xa6ndehugning og -savning i januar og t\xc3\xb8mmertransport med \xc3\xa6sel eller b\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nFester\n_START_PARAGRAPH_\nSom s\xc3\xa6rlige m\xc3\xa5neder bryder maj og april den s\xc3\xa6dvanlige r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge for \xc3\xa5rets arbejdsomr\xc3\xa5der med topossen locus amoenus, \'behageligt sted\'._NEWLINE_I haven eller p\xc3\xa5 den opdyrkede mark eller natur overskrides eller transcenderes besv\xc3\xa6rlighederne ved tilvejebringelsen af de element\xc3\xa6re og n\xc3\xb8dvendige f\xc3\xb8devarer._NEWLINE_Majbilledet st\xc3\xa5r for udsmykning (ty. Schmuck) og er inden for billedcyklussen et sted for hvile og gl\xc3\xa6de._NEWLINE_Grundformen for dette billede er skildringen af en person, der holder en eller to gr\xc3\xb8nne grene i h\xc3\xa6nderne._NEWLINE_Disse s\xc3\xa5kaldte \'april-floridus-figurer\' (hvis historie g\xc3\xa5r tilbage til de antikke robigalia-fester,_NEWLINE_findes ogs\xc3\xa5 i \'Tacuina sanitatis\' og i ikonografien for de fire \xc3\xa5rstider._NEWLINE__NEWLINE_Blomster og gr\xc3\xb8nne blade har siden antikken v\xc3\xa6ret konvention for fornyelse og genf\xc3\xb8dsel._NEWLINE_En anden type er majridningen (ty. der h\xc3\xb6fische Maiausritt), en tradition der is\xc3\xa6r blev brugt i senmiddelalderen:_NEWLINE_1. maj hilste man i sm\xc3\xa5 grupper for\xc3\xa5ret velkommen med udflugter til hest._NEWLINE_Traditionelt kl\xc3\xa6dte man sig i gr\xc3\xb8nne kl\xc3\xa6der og var udrustet med gr\xc3\xb8nne grene._NEWLINE_Dette motiv har v\xc3\xa6ret s\xc3\xa6rligt varieret og udfoldet: de senere billedcyklusser viser k\xc3\xa6rlighedspar, b\xc3\xa5d- og skovture, dans og endda turneringer; ofte ledsagede musikere aktiviteterne i billedet for maj._NEWLINE_Baseret p\xc3\xa5 disse skildringer er \xc3\xa5rets forn\xc3\xb8jelser og smukke \xc3\xb8jeblikke siden slutningen af 1400-tallet i stigende grad blevet understreget i cyklusserne._NEWLINE_I 1500-tallet skifter fokus ofte til den borgerlige bysf\xc3\xa6re, hvor det tidlige havearbejde er en s\xc3\xa6rlig yndet scene._NEWLINE_Til vinteren h\xc3\xb8rer frygten for sult, kulde og sygdom, og det er blevet understreget i fremstillingerne for m\xc3\xa5nederne januar eller februar med en fest med overd\xc3\xa5digt d\xc3\xa6kkede borde._NEWLINE_Ikonografien for januar med den ofte dobbelthovedede Janus er blandt andet baseret p\xc3\xa5 den popul\xc3\xa6re nyt\xc3\xa5rsdagstradition at lade borde \xe2\x80\x93 rigt udstyret med mad \xe2\x80\x93 st\xc3\xa5 ur\xc3\xb8rt natten over som udtryk for \xc3\xb8nsket om at bordet m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re lige s\xc3\xa5 righoldigt udstyret resten af \xc3\xa5ret._NEWLINE_Efter samtidige forhold er vinterfestbordet altid rigeligt d\xc3\xa6kket. Der er n\xc3\xa6sten altid br\xc3\xb8d og fjerkr\xc3\xa6, ofte ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rdifuldt bordservice, saltkar, krukker, kander og metalbestik._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af det v\xc3\xa6rdifulde udstyr og tilstedev\xc3\xa6relsen af tjenestefolk kan man se, at m\xc3\xa5ltidet foreg\xc3\xa5r i omgivelser, der enten kan forbindes med patricier- eller adelsfamilier._NEWLINE_Sl\xc3\xa5ende er den hyppige tilknytning af hunde og katte til scenen, hvilket l\xc3\xa6gger op til symbolsk-allegoriske fortolkninger._NEWLINE_Senere tilf\xc3\xb8jelser omfatter ogs\xc3\xa5 skildringer af m\xc3\xa5ltidet i Emmaus (Lukas 24,30-31) og huslige scener med den hellige familie.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98vrige forhold\n_START_PARAGRAPH_\nMed tideb\xc3\xb8gerne fra 1500-tallet begyndte det oprindelige tema for de m\xc3\xa5nedlige billedcyklusser at blive udvidet._NEWLINE_De viser i sm\xc3\xa5 genrescener et idealiseret liv i by og p\xc3\xa5 land._NEWLINE_De findes is\xc3\xa6r i kalenderdelen, som p\xc3\xa5 den tid som regel omfatter to sider for hver m\xc3\xa5ned: det aktuelle m\xc3\xa5nedsbillede og en udvidelse eller supplering p\xc3\xa5 den modsvarende side._NEWLINE_Ofte blev det ogs\xc3\xa5 udf\xc3\xb8rt med grupper af billeder, der kunne arrangeres side om side og oven p\xc3\xa5 hinanden ved passende indramning eller omhyggelig opdeling af siden._NEWLINE_Senere blev de mere uafh\xc3\xa6ngige eller knyttet til de klassiske m\xc3\xa5nedsfremstillinger og udgjorde materiale for det tidlige genremaleri, is\xc3\xa6r i Nederlandene._NEWLINE_Fra omkring 1500 har der til de nye scener h\xc3\xb8rt kirkegang om vinteren, sneboldkampe, sl\xc3\xa6deture og k\xc3\xb8rsel p\xc3\xa5 isoverflader; for borgeren havearbejde ved huset, forskellige spil til b\xc3\xb8rn, unge og voksne (sportsspil) og badning._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 udvidelser med arbejdsomr\xc3\xa5der som malkning og sm\xc3\xb8rk\xc3\xa6rning, frugth\xc3\xb8st, klipning af f\xc3\xa5r og flytning af kv\xc3\xa6g, jagt p\xc3\xa5 fugle, kaniner og fisk samt transport eller salg af varer._NEWLINE_Det er ogs\xc3\xa5 vigtigt at bem\xc3\xa6rke hvilke grupper mennesker og aktiviteter der ikke ses p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nedsbillederne:_NEWLINE_for eksempel er der kun sj\xc3\xa6ldent og i lang tid slet ikke h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere at se._NEWLINE_Selv om der er eksempler p\xc3\xa5 billeder med f\xc3\xa5reklipning fra den karolingiske periode,_NEWLINE_er kv\xc3\xa6g- og f\xc3\xa5reopdr\xc3\xa6tteres besk\xc3\xa6ftigelser f\xc3\xb8rst regelm\xc3\xa6ssigt med fra slutningen af 1400-tallet._NEWLINE_Religi\xc3\xb8se fester, der i denne epoke blev fejret i overflod, forekommer \xe2\x80\x93 med kun f\xc3\xa5 undtagelser \xe2\x80\x93 ikke i den egentlige tradition for m\xc3\xa5nedsbilleder.\n_START_SECTION_\nMennesker\n_START_PARAGRAPH_\nI historien om kunstneriske fremstillinger af b\xc3\xb8nder i Europa er de helt op til nyere tid afbildet som anonyme, socialt underordnede, der tjente til livets ophold ved arbejde p\xc3\xa5 landet._NEWLINE_De er normalt genkendelige p\xc3\xa5 deres s\xc3\xa6rlige redskaber og arbejdsdyr og deres ofte simple, brune eller gr\xc3\xa5 bekl\xc3\xa6dning._NEWLINE_I kunsten er b\xc3\xb8nderne traditionelt blevet portr\xc3\xa6tteret p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de, der ikke tjente deres egne interesser, men snarere afspejler kundernes \xc3\xb8nsker, frygt og holdninger \xe2\x80\x93 det vil sige de magtfulde eller velhavende._NEWLINE_Landsbybefolkningen fungerede i den senmiddelalderlige billedcyklus prim\xc3\xa6rt som et dekorativt tilbeh\xc3\xb8r, der skulle underholde dem der ikke beh\xc3\xb8vede at arbejde._NEWLINE_Det er imidlertid overraskende, at b\xc3\xb8nderne p\xc3\xa5 billederne indtil 1600-tallet synes at arbejde helt selvst\xc3\xa6ndigt uden genkendeligt tilsyn._NEWLINE_If\xc3\xb8lge F\xc3\xb8rste Mosebog 3,19 (1 Mos 3,19) er det h\xc3\xa5rde arbejde mandens opgave, s\xc3\xa5 kvinders frav\xc3\xa6r i de tidlige cyklusser for m\xc3\xa5nedsbilleder er ikke ualmindeligt._NEWLINE_F\xc3\xb8rst senere blev de vist is\xc3\xa6r med deres dav\xc3\xa6rende dom\xc3\xa6ner, det vil sige husarbejde, tekstilproduktion, madlavning og b\xc3\xb8rnepasning._NEWLINE_Som en del af de arbejdsbilleder der vedr\xc3\xb8rte b\xc3\xb8nder, blev kvinder sporadisk fremstillet indtil det 12. \xc3\xa5rhundrede med spindearbejde, malkning, s\xc3\xa5ning, ved h\xc3\xb8starbejde og h\xc3\xa5ndtering af fjerkr\xc3\xa6._NEWLINE_S\xc3\xa5 vidt det kan ses optr\xc3\xa6der b\xc3\xb8rnearbejde sj\xc3\xa6ldent i de tidlige cyklusser med m\xc3\xa5nedsbilleder, men indf\xc3\xb8relsen af dette motiv i traditionen fra 1400-tallet kan betragtes som et realistisk element, der godt kunne afspejle den faktiske arbejdsdeling._NEWLINE_Allerede portalskulpturer havde undertiden vist forskelle i de sociologiske strukturer ved at vise en opdeling af opgaver mellem yngre og \xc3\xa6ldre personer._NEWLINE_Man skal dog altid regne med forveksling eller sammenblanding med traditionen for livsaldre inden for billedkunsten, s\xc3\xa5ledes at den gamle mand i januar eller ungdommen i maj repr\xc3\xa6senterer et allegorisk element og ikke en sociologisk kendsgerning._NEWLINE_For en senere tid g\xc3\xa6lder at tilstedev\xc3\xa6relsen af b\xc3\xb8rn og dyr i en vis udstr\xc3\xa6kning kan bidrage til at g\xc3\xb8re en scene mindre betydningsfuld (ty. \'Verniedlichung\').\n_START_SECTION_\nLandskab og arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nI 1300-tallet begyndte landskabet at frig\xc3\xb8re sig i europ\xc3\xa6isk kunst, men det er altid kun til stede fragmentarisk._NEWLINE_I 1400-tallet blev det vigtigere, is\xc3\xa6r i panelmaleri._NEWLINE_Med m\xc3\xa5nedsbillederne i Limbourg-br\xc3\xb8drenes tideb\xc3\xb8ger begyndte \'arkitekturbilleder\' at blive en genre, hvor det tilstr\xc3\xa6bes at afbilde for eksempel en bestemt bygning med korrekt perspektiv._NEWLINE_B\xc3\xa5de i traditionen fra m\xc3\xa5nedscyklusserne og parallelt i malerier fra Sienaskolen og i tidens jagt- og bestiarieb\xc3\xb8ger udviklede der sig en ny sans for n\xc3\xb8jagtige naturobservationer og perspektivisk rumoplevelse \xe2\x80\x93 fuldt udviklet med Breviarium Grimani fra 1510 ._NEWLINE_Selv om genkendelige blomster og frugter eller bypanoramaer med genkendelige bygningsfacader havde en klar tendens til naturalisme, s\xc3\xa5 bibeholdtes den symbolske betydning af de naturlige ting i maleriet i lang tid, som for eksempel i stilleben eller nederlandske genrescener til langt ind i 1700-tallet._NEWLINE_Derfor kan en karakteristik af billeder som \'realistiske\' i reglen kun vedr\xc3\xb8re fremstilling af personerne og deres n\xc3\xa6rmeste aktiviteter eller udstyr._NEWLINE_Men italienske videnskabelige v\xc3\xa6rker, der havde karakter af modeller eller forl\xc3\xa6g som herbarier eller \'Tacuina\'_NEWLINE_(sundhedsh\xc3\xa5ndb\xc3\xb8ger), viste ofte illustrationer med betydelig naturalistisk bestr\xc3\xa6belse, baseret p\xc3\xa5 n\xc3\xb8je observation af virkeligheden.'