b'\n_START_ARTICLE_\nPlantesociologi\n_START_PARAGRAPH_\nPlantesociologi eller fytosociologi er studiet af vegetationer, dvs. unders\xc3\xb8gelsen af plantesamfunds kendetegn, organisering og gensidige afh\xc3\xa6ngighed samt af deres udvikling, geografiske fordeling og klassificering. Plantesociologien er derfor en videnskab, som arbejder med udgangspunkt i floralister, der er s\xc3\xa5 fuldst\xc3\xa6ndige som muligt, og den er ogs\xc3\xa5 den botaniske forskningsgren, der unders\xc3\xb8ger de rumlige og tidsm\xc3\xa6ssige forhold mellem planterne._NEWLINE_Denne videnskab er desuden en del af den \xc3\xb8kologiske eller geografiske forskning, nemlig d\xc3\xa9r hvor den ikke n\xc3\xb8jes med at beskrive plantegrupperinger, men ogs\xc3\xa5 studerer planternes indbyrdes forhold sat i sammenh\xc3\xa6ng med deres milj\xc3\xb8 (klima, jordbund) og deres geografiske fordeling. Dette g\xc3\xa6lder s\xc3\xa5 meget desto mere som dens metoder og begreber kan overf\xc3\xb8res til alle slags organismer._NEWLINE_Plantepopulationer af forskellige arter, som findes p\xc3\xa5 den samme biotop, danner synusier, fytoc\xc3\xb8noser, teselaer, catenaer osv., og plantesociologien s\xc3\xb8ger at beskrive b\xc3\xa5de plantesamfundenes floristiske sammens\xc3\xa6tning, dvs. hvilke arter de best\xc3\xa5r af,  og deres dynamiske og \xc3\xb8kologiske sammenh\xc3\xa6nge.\n_START_SECTION_\nSammenh\xc3\xa6ngen mellem plantesociologi og \xc3\xb8kologi\n_START_PARAGRAPH_\nPlantesociologien interesserer sig for beskrivelse af vegetationer, men ogs\xc3\xa5 for deres \xc3\xb8kologiske og botaniske mekanismer og forskelle p\xc3\xa5 alle niveuer. Den samenlignende analyse af vetationsgrupper, som man kan m\xc3\xb8de i landskabet, g\xc3\xb8r det ogs\xc3\xa5 muligt at fastl\xc3\xa6gge abstrakte kategorier (f.eks. svaret p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let \xe2\x80\x9dhvad er et plantesamfund?\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nKortl\xc3\xa6ggelse af vegetationer\n_START_PARAGRAPH_\nKategorisering af vegetationer hviler p\xc3\xa5 floristiske beskrivelser, der f\xc3\xb8lger pr\xc3\xa6cise forskrifter. M\xc3\xa5let er at beskrive forskellighederne i alle verdens vegetationer og at forst\xc3\xa5 afh\xc3\xa6ngighederne mellem plantesamfund og naturlige eller kunstige milj\xc3\xb8er._NEWLINE_Ved at bruge kortmateriale i en rumlig pr\xc3\xa6sentation af plantesoiologiske enheder opn\xc3\xa5r man et pr\xc3\xa6cist studium af de \xc3\xb8kologiske vilk\xc3\xa5r og arternes fordeling i milj\xc3\xb8et. Afh\xc3\xa6ngigt af det \xc3\xb8nskede niveau fremstiller man kort, der f.eks. viser plantesociologiske forhold, plantesamfundsforhold, biotoptyper, skovressourcer eller jordbonitet.\n_START_SECTION_\nIndikatorarter for \xc3\xb8kologiske grundvilk\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nVisse arter af planter er "biologiske indikatorer" for bestemte milj\xc3\xb8forhold (lysm\xc3\xa6ngde, surhedgrad, kalkindhold, jordens fugtighed, dr\xc3\xa6nforhold osv.). If\xc3\xb8lge det system, som Heinz Ellenberg har opstillet, kan en plantearts \xc3\xb8kologiske placering beskrives i forhold til en r\xc3\xa6kke betingelser. Det drejer sig om milj\xc3\xb8forhold som lysm\xc3\xa6ngde, temperatur, havn\xc3\xa6rhed, jordbundsfugtighed, pH, m\xc3\xa6ngden af n\xc3\xa6ringsstoffer og saltindhold, og hvert af disse \xc3\xb8kologiske grundvilk\xc3\xa5r fastl\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 en skala best\xc3\xa5ende af 9-12 trin.\n_START_SECTION_\nVegetationsdynamik\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r man laver plantesociologiske unders\xc3\xb8gelser p\xc3\xa5 samme sted og med bestemte intervaller, kan man analysere svingninger eller udviklingstendenser i vegetationen. Den slags udviklinger kan dern\xc3\xa6st forklares ud fra interne (autogene) eller eksterne (allogene) f\xc3\xa6nomener hos det unders\xc3\xb8gte \xc3\xb8kosystem. Det er f\xc3\xa6nomener, som kan skyldes indvandring eller udd\xc3\xb8en af arter, genetiske \xc3\xa6ndringer, menneskellige handlinger, klima\xc3\xa6ndringer eller katastrofer (brand, oversv\xc3\xb8mmelse, lavine osv.).\n_START_SECTION_\nKlassificering\n_START_PARAGRAPH_\nDen grundl\xc3\xa6ggende enhed i syntaxonomien er "association". Associationen er en begrebsm\xc3\xa6ssig model af en konkret phytoc\xc3\xb8nose (plantedelen af en bioc\xc3\xb8nose), og den bliver defineret ved sin karakteristiske kombination af plantearter, habitatskendetegn, biogeografiske omr\xc3\xa5de, rolle i den \xc3\xb8kologiske succession, pal\xc3\xa6obiogeografiske forhistorie og menneskers historiske anvendelse af omr\xc3\xa5det. Samfund med floristiske og geografiske f\xc3\xa6llestr\xc3\xa6k kan indordnes i st\xc3\xb8rre, \xc3\xb8kologiske begrebsenheder, der kaldes forbund. Tilsvarende kan forbund indordnes under ordener, som igen kan anbringes i klasser. Inds\xc3\xa6ttelsen af syntaxaelementerne i dette hierarki danner det syntaxonomiske system eller referencemodellen for den givne vegetation i det givne omr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nVidenskabshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDa man havde bem\xc3\xa6rket, at de forskellige arter ikke var tilf\xc3\xa6ldigt fordelt, og at man ofte kunne finde de samme arter levende sammen i f\xc3\xa6lles milj\xc3\xb8er, fastlagde forl\xc3\xb8berne for plantesociologien plantesamfundene som grundl\xc3\xa6ggende enheder i vegetationsd\xc3\xa6kket. Senere blev denne floristiske tilgang til vegetationen efterh\xc3\xa5nden erstattet at en mere beskrivelsesm\xc3\xa6ssig (baseret p\xc3\xa5 biologiske typer), s\xc3\xa5dan som det blev gjort af de f\xc3\xb8rste plantegeografer: Alexander von Humboldt, August Grisebach, Eugen Warming osv._NEWLINE_Til trods for tidlige fors\xc3\xb8g andre steder i verden (f.eks. af Charles Flauhault sidst i det 19. \xc3\xa5rhundrede), blev denne videnskab grundlagt i Europa af den schweiziske botaniker og \xc3\xb8kolog Josias Braun-Blanquet (1884 \xe2\x80\x93 1980). Andre plantesociologer som Erich Oberdorfer og Reinhold T\xc3\xbcxen har l\xc3\xb8bende skabt et hierarkisk klassifikationssystem, der svarer til det, man har for arterne. Det har udgangspunkt i plantesamfundet, der ses repr\xc3\xa6senteret i de givne omr\xc3\xa5der ved samfundsm\xc3\xa6ssige indidvidualiteter._NEWLINE_Dette system har skabt en teoretisk basis for udviklingen af praktiske v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jer inden for det \xc3\xb8kologiske vidensfelt, og det har gjort det muligt at skabe orden i forst\xc3\xa5elsen af sammenh\xc3\xa6nge mellem plantesamfundene indbyrdes og mellem dem og deres naturlige eller kunstige milj\xc3\xb8er._NEWLINE_I dag fors\xc3\xb8ger plantesociologien af udvikle sig, s\xc3\xa5 den kan rumme h\xc3\xb8jere niveauer af kompleksitet i opfattelsen af vegetationer. Det sker ved at beskrive hele successionsenheder (vegetationsserier) eller mere bredt: vegetationskomplekser. De ligger inden for en anden videnskabs omr\xc3\xa5de, nemlig landskabsplantesociologien. _NEWLINE_Andre udviklinger omfatter brugen af multivariat statistik i definitionen af  syntaxa og fortolkningen af deres milj\xc3\xb8m\xc3\xa6ssige indplacering.'