b'\n_START_ARTICLE_\nLKAB\n_START_PARAGRAPH_\nLKAB eller Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag er et minedriftsselskab ejet af den svenske stat, med hovedkontor i Lule\xc3\xa5. Selskabet blev dannet i 1890 med brydning af jernmalm i Kiruna og Malmberget, som det prim\xc3\xa6re forrretningsomr\xc3\xa5de. Den pulveriserede eller pellets-raffinerede jernmalm sendes p\xc3\xa5 malmtog til havnene i Lule\xc3\xa5 og Narvik. Blandt andre leveres der jernmalm til SSAB\'s st\xc3\xa5lv\xc3\xa6rk i Lule\xc3\xa5._NEWLINE_LKAB har fem datterselskaber: Malmtrafik (MTAB/MTAS, jernbaneselskab), Minelco (industrimineraler), Wassara (vanddrevne boresystemer), Fastighets AB Malmf\xc3\xa4lten (FAB, ejendomsselskab) og AB Kiruna Grus- och Stenf\xc3\xb6r\xc3\xa4dling (KGS).\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste kendte malmpr\xc3\xb8ve fra Malmberget stammer fra 1660\'erne. I 1696 omtales bjergene Kiirunavaara og Luossavaara for f\xc3\xb8rste gang. Nok vidste man, at der gemte sig store rigdomme i bjergene i Lappland, men vanskelighederne var mange. Dels skulle man have held til at bryde malmen og dels skulle den transporteres til n\xc3\xa6rmeste havn. I \xc3\xa5rhundreder mislykkedes flere fors\xc3\xb8g. F\xc3\xb8rst i 1870\'erne blev der opfundet en teknik, der viste sig at fungere; nu kunne man fremstille st\xc3\xa5l af den fosforrige malm, og den kommercielle malmbrydning kunne iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6ttes. Tilbage var transportproblematikken, som blev l\xc3\xb8st i 1888, hvor Malmbanan \xc3\xa5bnede for trafik. I 1890 blev LKAB dannet._NEWLINE_Fra begyndelsen var LKAB en privatejet virksomhed, hvilket f\xc3\xb8rte til en heftig debat i Sveriges riksdag, om hvorvidt minerne skulle nationaliseres eller ej. Striden stod mellem konservative og liberale, hvor de konservative \xc3\xb8nskede at virksomheden skulle nationaliseres for "rigets bedste". Denne holdning havde milit\xc3\xa6rets st\xc3\xb8tte, da de var bekymrede over hvad der kunne ske, hvis udenlandske ejere lagde beslag p\xc3\xa5 svenske naturressourcer. De liberale var hele tiden imod. Efter h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jens sejr ved valget i 1906, blev industrikoncernen Gr\xc3\xa4ngesbergsbolagets ejerskab af LKAB oph\xc3\xa6vet og LKAB statsliggjort.'