b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Aller\n_START_SECTION_\nBarndom\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Julius Aller blev f\xc3\xb8dt d. 25 november 1845 i Klosterstr\xc3\xa6de nr. 75, (nuv\xc3\xa6rende nr. 15) K\xc3\xb8benhavn, til Christian Hansen Aller og Juliane Christine Geschel. Carl var den sidste i en s\xc3\xb8skendeflok p\xc3\xa5 syv._NEWLINE_Carls far, Christian Hansen Aller, d\xc3\xb8de da Aller var blot 7, og Carls enkemoder solgte hendes afd\xc3\xb8de mands br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nderi, og fik en p\xc3\xa6n sum penge. Familien Aller flyttede nu til en nyopf\xc3\xb8rt villa i Odinsgade i et af de nye kvarterer p\xc3\xa5 Ydre N\xc3\xb8rrebro._NEWLINE_Carl Allers farfar, Jens Hansen Aller, var en meget velhavende brygger og br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nder, der havde sin bryggerg\xc3\xa5rd i Store Kongengade. En svigers\xc3\xb8n til ham, vinhandler Henrich Wulff, der havde forettning i Vimmelskaftet og var selv meget velhavende, satte imidlertidigt b\xc3\xa5de sin egen og en del af familien Allers formue over styr ved alskens fejlslagne spekulationer og kautioner. Jens Hansen Aller ejede enorme gr\xc3\xa6sningsarealer p\xc3\xa5 der, der nu er N\xc3\xb8rrebro. Valdemar Aller (s\xc3\xb8n af Carl Aller) har senere hen, i sine noter, beskrevet, at "omr\xc3\xa5det strakte sig fra \xc3\x98dums M\xc3\xb8lle (N\xc3\xb8rrebros runddel) til Marienlyst (Vibenshus runddel) - og lige s\xc3\xa5 langt udad"._NEWLINE_Det var i villaen p\xc3\xa5 Odinsgade, at Carl voksede op. Carls moder \xc3\xa5bnede huset for kvarterets b\xc3\xb8rn, og det blev et midtpunkt for mange unge samt \xc3\xa6ldre i nabolaget, ogs\xc3\xa5 naboens datter Laura Bierring, som kom fra et godt borgerligt middelklassehjem. Hendes fader, som da var d\xc3\xb8d, havde drevet en st\xc3\xb8rre urtekr\xc3\xa6mmervirksomhed._NEWLINE_Allerede som 14-15-\xc3\xa5rig besluttede Carl Aller sig for, at han ville v\xc3\xa6re litograf og bogtrykker. Han kom i l\xc3\xa6re som litograf. I hans sparsomme fritid arbejde Carl Aller med kemikalier og andet p\xc3\xa5 sit v\xc3\xa6relse for at l\xc3\xb8se et teknisk problem han var besat af.\n_START_SECTION_\nH.C. \xc3\x98rsted Legatet\n_START_PARAGRAPH_\nSom en ung grafiker opfandt Carl Aller en kemisk metode til at overf\xc3\xb8re illustrationer fra papir til litografisk sten, s\xc3\xa5 han kunne kopiere billeder (fotolitografi). Han modtog det \xc3\x98rstedske Legat for opfindelsen af den skels\xc3\xa6ttende trykketeknik._NEWLINE_Der foreligger en beskrivelse af, hvordan det gik for sig, da Carl Aller i 1869 blev bel\xc3\xb8nnet med H.C. \xc3\x98rsteds legat. Skildringen er skrevet af forfatteren Christian Hetsch, der var en af de tre dommere i den komit\xc3\xa9, der "\xc3\x85rligt skulle bed\xc3\xb8mme nye opfindelser, som blev gjort her i landet, og tilkende den v\xc3\xa6rdige Den H.C. \xc3\x98rstedske pr\xc3\xa6mie"._NEWLINE_Hetsch berreter: "En dag kom en ung litograf, som tidligere havde v\xc3\xa6ret elev p\xc3\xa5 den tekniske skole, til mig, vidste mig et stort, smukt kobberstik og spurgte, om han ikke kunne f\xc3\xa5 den \xc3\xb8rstedske pr\xc3\xa6mie for den" . Hetsch m\xc3\xa5tte forklare den unge Carl Aller, at den \xc3\xb8rstedske pr\xc3\xa6mie ikke tildeles for kunst. Hetsch beklagede ogs\xc3\xa5 med at sige at, han havde aftrykt denne kobberplade p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 tyndt og d\xc3\xa5rligt papir. "Ja, svarede Carl Aller, men for 4 skilling kan jeg ikke levere bedre papir, og mere f\xc3\xa5r jeg ikke pr. aftryk: det er nemlig udf\xc3\xb8rt ved hj\xc3\xa6lp af min nye opfindelse, fotolitografi. Det er den, jeg mener, der m\xc3\xa5ske kunne pr\xc3\xa6miebel\xc3\xb8nnes"._NEWLINE_Det \xc3\xa5r havde pr\xc3\xa6miekomit\xc3\xa9en f\xc3\xa5et s\xc3\xa5 mange anmeldelser om nye opfindelser, at de tre medlemmer af komit\xc3\xa9en, i tre dage m\xc3\xa5tte rundt i Danmark og bese dem. Christian Hetsch berreter: "Endelig mente mine kolleger, at nu var vi f\xc3\xa6rdige og med en god samvittighed kunne bekendtg\xc3\xb8re, at ingen af ans\xc3\xb8gerne fandtes v\xc3\xa6rdige til pr\xc3\xa6mien"._NEWLINE_Christian Hetsch m\xc3\xa5tte da minde de to andre medlemmer af komit\xc3\xa9en om, at der endnu stod tilbage for dem at se p\xc3\xa5 litografiens nye opfindelse. En \xc3\xa6ldre Polytekniker, bekendt fabrikant og selv opfinder, som var medlem af komiteen, Christian Gotfried Hummel, svarede Hetsch: "Har De lyst til at blive holdt for Nar s\xc3\xa5 v\xc3\xa6r s\xc3\xa5 god! Tag de derud. Jeg er for gammel til at tro p\xc3\xa5 den slags ting. Det hele er naturligvis noget vr\xc3\xb8vl!"_NEWLINE_Men Chrsitan Hetsch anden Kollega mente ligesom ham, at de var n\xc3\xb8dt til alle at tage ud til opfinderen og se, om det var noget "Vr\xc3\xb8vl" eller ej. Hetsch berreter: "Vi m\xc3\xb8dte alts\xc3\xa5 n\xc3\xa6ste dag hos opfinderen, der boede udenfor byen. Han var ikke forberedt p\xc3\xa5 vort Komme: han stod og gravede i sin have. Op ad en smal trappe f\xc3\xb8rtes vi og kom ind i et lille kvistkammer med sm\xc3\xa5 ruder"._NEWLINE_Det har nok vakt opsigt i den dengang landlige Odinsgade, da hestevognen med de tre h\xc3\xb8je herrer rullede op foran det lille hus bag rosenbuske og lavendelh\xc3\xa6kke. De tre var selve direkt\xc3\xb8ren for Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt (DTU), etatsr\xc3\xa5d og professor Christian Gotfried Hummel, fabrikant L. Fraenckel og Christian Hetsch, som b\xc3\xa5de var arkitekturmaler, dekorationsmaler, teatermaler og l\xc3\xa6rer ved Teknisk Skole. Heroppe i det lille, halvbl\xc3\xa6ndede rum, var Carl Allers alkymiste v\xc3\xa6rksted. Hesch forts\xc3\xa6tter:_NEWLINE_"Han viste os en m\xc3\xa6ngde kobberstik og bad os v\xc3\xa6lge ud, hvilket der skulle kopieres. Jeg valgte det vanskeligste og bedst stukne. Medens han indgned sin glasplade med indholdet af forskellige flasker, blev han udspurgt af den gamle Polytekniker. For hvert af de hurtige og bestemte svar, Carl Aller gav, viste den gamles ansigt st\xc3\xb8rre og st\xc3\xb8rre forundring. Efter at pladen i kort tid havde d\xc3\xa6kket kobberstikket og havde v\xc3\xa6ret udsat for det tarvelige lys fra det lille vindue, var den f\xc3\xa6rdig til et Aftryk - og det blev et ganske udm\xc3\xa6rket Aftryk, som i h\xc3\xb8j grad vakte vor forbavselse. Vi k\xc3\xb8rte tilbage til Industriforeningen og tilkendte en stemmigt den unge Mand H.C. \xc3\x98rsteds Pr\xc3\xa6mie."_NEWLINE_Denne avisartikel skrev Christian Hetsch i 1894, 25 \xc3\xa5r efter at tildragelsen fandt sted. Opfindelsen bet\xc3\xb8d, at Carl Aller nu ved hj\xc3\xa6lp af fotografi kunne gengive kobbertryk og pennetegninger i stentryk, hvilket blev en del af det fundament, hvorp\xc3\xa5 Aller-koncernen blev bygget. Den koncern, som han grundlagde fire \xc3\xa5r efter at have modtaget den flotte h\xc3\xa6der.\n_START_SECTION_\nNationalbanken\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmarks Nationalbank havde man h\xc3\xb8rt om Carl Allers fotolitografiske opfindelse, og Nationalbankens ledelse ville gerne knytte ham til sig. Nationalbanken gav ham en 5-rigsdaler-seddel og bad ham trykke kopier af den i sin nye teknik. Men da han f\xc3\xa5 dage senere kom tilbage med ti pengesedler, var der ingen fra nationalbankens ledelse, der kunne finde den originale 5-rigsdaler-seddel. Nationalbankens ledelse var s\xc3\xa5 imponeret, at de tilb\xc3\xb8d ham 800 rigsdaler for hans opfindelse, dog takkede Carl Aller p\xc3\xa6nt nej tak.\n_START_SECTION_\nGrundl\xc3\xa6ggelsen af Carl Allers Etablissement\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Allers store interesse og indsigt p\xc3\xa5 litografiens omr\xc3\xa5de og Laura Allers for udklip af alle salgs, f\xc3\xb8rte til, at de sammen begyndte trykningen og udgivelsen af deres f\xc3\xb8rste publikation "Nordisk M\xc3\xb8nster-Tidene" (navneskift i 1952 til Femina) i lejede lokaler ved Holmens Kanal. _NEWLINE_Efterh\xc3\xa5nden som denne virksomhed udviklede sig, blev lokalerne for sm\xc3\xa5, og for at kunne realisere Carl Allers ambiti\xc3\xb8se planer, blev \xc3\xa6gteparret n\xc3\xb8dt til, at pants\xc3\xa6tte alt hvad de ejede: et piano, 2 sofaer, 12 stole, et bord og to senge med sengekl\xc3\xa6der. Pants\xc3\xa6tningen af bohavet, alt hvad de unge mennesker ejede, indbragte den nette sum af 505 rigsdaler, tre mark og otte skilling. det er tilsvarende til 55.373 danske kroner i vore dage. For dette pantsatte bel\xc3\xb8b grundlages det foretagende, der allerede i l\xc3\xb8bet af de n\xc3\xa6ste ti \xc3\xa5r skulle g\xc3\xb8re \xc3\xa6gteparret s\xc3\xa5 velhavende, at de kunne k\xc3\xb8be den statelige ejendom Sophienholm uden for K\xc3\xb8benhavn som sommerbolig - og sikre sin egen salonvogn, der ad jernbanen bragte familien til de \xc3\xa5rlige sommerophold i Menton ved den Franske riviera kyst._NEWLINE_Efter pants\xc3\xa6tningen k\xc3\xb8bte Carl Aller da ejendommen Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade 32, hvortil de flyttede med trykkeri og privatbolig. Den 7. januar 1877 udkom her det f\xc3\xb8rste nummer af "Illustreret Familie Journale". Tre m\xc3\xa5neder efter bladets udkommen meldte hoofet sig ogs\xc3\xa5 som abonnoment. Kong Christian 9. ville gerne have to eksemplarer leveret hver uge._NEWLINE_Bladet bliver stadig udgivet idag. Den svenske udgave af ugebladet, Aller familie journal, udkom i 1893 og den norske i 1897. Den 7. februar samme \xc3\xa5r blev deres andet barn, s\xc3\xb8nnen Valdemar, f\xc3\xb8dt her. I 1879 p\xc3\xa5begyndtes udgivelsen af "Romanbiblioteket", der senere efterfulgtes af mange andre publikationer udg\xc3\xa5et fra "Carl Allers Etablissement"._NEWLINE_Carl Aller opbyggede ogs\xc3\xa5 forlagsvirksomheden ved tidligt at udgive et popul\xc3\xa6rt konversationsleksikon. Carl Allers Etablissement A / S (CAE) blev efterh\xc3\xa5nden et stort firma, der ud over udgivelsestidsskrifter ogs\xc3\xa5 overtog flere trykkerier og etablerede en papirfabrik. I dag er virksomheden den st\xc3\xb8rste ugebladsudgiver i de nordiske lande med f\xc3\xb8rende magasiner i b\xc3\xa5de Danmark, Sverige, Norge og Finland. _NEWLINE_Carl Allers Etablissement (CAE), overtog efterh\xc3\xa5nden flere trykkerier (blandt andet Bianco Luno), og udgiver i dag bl.a.: Se og H\xc3\xb8r, Billed-Bladet, Kig Ind, Ude og Hjemme og Familie Journal.\n_START_SECTION_\nSophienholm\n_START_PARAGRAPH_\nCarl og Laura Aller boede med deres b\xc3\xb8rn lykkeligt og godt i en stor ejendom Fuglevad, hvis have gr\xc3\xa6nsede op til Sorgenfri Slotspark. Her trivedes familien, og ingen dr\xc3\xb8mte om at flytte. P\xc3\xa5 to \xc3\xa5r havde Carl Aller bragt den store have op til et imponerende blomsterflor. Men han manglede mistb\xc3\xa6nke til en endnu st\xc3\xb8rre blomsterproduktion. Carl Aller reflekterede derfor p\xc3\xa5 en lille annonce i Lyngby Avis om, at mistb\xc3\xa6nkvinduer var til salg. Udbyderen var gartneren p\xc3\xa5 landstedet Sophienholm, en eftertragtet ejendom i den mond\xc3\xa6ne del af K\xc3\xb8benhavns opland. I sine efterladte notater skriver Valdemar Aller herom: "Far og mor tog derover i den nye glaskaret med skimlerne for, men i stedet for at k\xc3\xb8be mistb\xc3\xa6nkvinduer, k\xc3\xb8bte de selve Sophienholm."_NEWLINE_\xc3\x86gteparret blev hurtig klar over, at Sophienholm var til salg - og de k\xc3\xb8bte det bogstaveligt talt p\xc3\xa5 stedet. En medvirkende \xc3\xa5rsag var nok Sophienholms ber\xc3\xb8mte k\xc3\xa6rminder, (Forglemmigejer) som en tidligere beboer, Freiderike Brun, havde haft med hjem fra Italien, og som Laura straks faldt for._NEWLINE_Umiddelbart efter at k\xc3\xb8bet var g\xc3\xa5et i orden, fik Carl Aller tilbudt 10.000 kr. for at lade handelen g\xc3\xa5 videre til en anden interesseret k\xc3\xb8ber. Det blev h\xc3\xb8fligt afsl\xc3\xa5et, og straks efter gik familien i gang med at indrette det storsl\xc3\xa5ede hjem. Indflytningen skete i november 1883 - godt ti \xc3\xa5r efter at Carl og Laura Aller havde pantsat alt, hvad de ejede for at kunne starte deres virksomhed. I de f\xc3\xb8rste fire \xc3\xa5r boede familien Aller p\xc3\xa5 Sophienholm \xc3\xa5ret rundt, selv om det kneb med at holde varmen i vinterm\xc3\xa5nederne. I 1886 bliver parrets f\xc3\xb8rste datter, Rigmor, f\xc3\xb8dt her._NEWLINE_Laura Aller havde set hen til dette barn med l\xc3\xa6ngsel. Hun havde i forvejen de to store drenge, Axel og Valdemar, og \xc3\xb8nskede inderligt, at det n\xc3\xa6ste barn skulle blive en pige. Men ikke nok med det, hun skulle have gyldent h\xc3\xa5r og k\xc3\xa6rmindebl\xc3\xa5 \xc3\xb8jne. Med en form for selvsuggestion rettede hun alle sine tanker mod dette inderlige \xc3\xb8nske. Resultatet udeblev da heller ikke. Det blev en lille pige med gyldent h\xc3\xa5r og k\xc3\xa6rmindebl\xc3\xa5 \xc3\xb8jne. "Det store sovev\xc3\xa6relse p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rstesal blev en overgang i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r, vi var p\xc3\xa5 Sophienholm, brugt som mors arbejdsv\xc3\xa6relse," skriver Valdemar Aller.'