b'\n_START_ARTICLE_\nMostafa Chendid\n_START_SECTION_\nPersonlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nMostafa Chendid foretog som ung handelsstudier i Marokko, men fulgte ogs\xc3\xa5 sin fars islamiske studier hos l\xc3\xa6rde i f\xc3\xb8delandet. Han flygtede fra sin fars strenge opdragelse til Danmark i 1990. I starten ern\xc3\xa6rede han sig ved at g\xc3\xb8re rent og undervise i islam og arabisk. Han fik dansk statsborgerskab i 2002. Han har desuden ern\xc3\xa6ret sig som taxachauff\xc3\xb8r i K\xc3\xb8benhavn, men fungerede ogs\xc3\xa5 i en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke som anden-imam i Islamisk Trossamfund efter Ahmed Abu Laban. Da denne d\xc3\xb8de af kr\xc3\xa6ft i 2007, blev Chendid konstitueret som leder af trossamfundet i tre m\xc3\xa5neder. \xc3\x85ret efter forlod han imidlertid trossamfundet efter interne uenigheder. Han har siden v\xc3\xa6ret imam ved det lille Imam Malik Institut i Valby, og i 2008-17 formand for Det Islamiske Marokkanske r\xc3\xa5d i Skandinavien. Han har v\xc3\xa6ret gift siden 1996. _NEWLINE_Chendid behersker fire sprog, nemlig (arabisk, engelsk , dansk og fransk), men foretr\xc3\xa6kker engelsk. Han beskrives som en meget bel\xc3\xa6st mand, ogs\xc3\xa5 i emner som vestlig filosofi, kvantefysik, ateisme og europ\xc3\xa6isk historie, og har ry for at medbringe b\xc3\xb8ger til sine foredrag og anbefale dem.\n_START_SECTION_\nHoldninger\n_START_PARAGRAPH_\nChendid har v\xc3\xa6ret i de danske medier ved en r\xc3\xa6kke lejligheder, ikke mindst i perioden, da han var imam for Islamisk Trossamfund. I flere situationer har hans udtalelser virket kontroversielle i offentligheden. _NEWLINE_Han kom i mediernes s\xc3\xb8gelys, da B.T. den 13. juni 2005 skrev, at Chendid i strid med dansk lovgivning sammen med to andre imamer hos Islamisk Trossamfund, Abu Laban og Abu Jihad, indvilgede i at lade unge piger under 18 \xc3\xa5r, der anmodede om det, blive islamisk gift.\n_START_SECTION_\nKvinder og t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6der\n_START_PARAGRAPH_\nDet vakte ogs\xc3\xa5 en del opm\xc3\xa6rksomhed, da han til Jyllandsposten p\xc3\xa5 kvindernes internationale kampdag den 8. marts 2007 udtalte, at alle kvinder, ikke kun muslimske, burde g\xc3\xa5 med t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6de. Det resulterede i, at han blev anmeldt til Ligestillingsministeriet. I et interview i Weekendavisen uddybede han bagefter: "Jeg er tr\xc3\xa6t af, at medierne altid skal fremstille muslimer, som om vi st\xc3\xa5r i et mods\xc3\xa6tningsforhold til det danske samfund. Mit m\xc3\xa5l er, at muslimer ikke skal opfattes som et fremmedelement i samfundet, men v\xc3\xa6re en naturlig del af det. Og nej, jeg har ikke sagt, at danske kvinder skal tvinges til at g\xc3\xa5 med t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6de. Jeg sagde til journalisten, at t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6de var en forpligtelse over for Gud, for det er det if\xc3\xb8lge Koranen, men det betyder ikke, at jeg har sagt, at en kvinde med t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6de er et bedre menneske end en kvinde uden." I samme interview sagde han: "Lad mig n\xc3\xa6vne Amerika. Hvert halve minut er der en ny voldt\xc3\xa6gt. N\xc3\xa5r en kvinde svanser af sted, s\xc3\xa5 frister det m\xc3\xa6ndene, og t\xc3\xb8rkl\xc3\xa6det tjener til at beskytte hende". Tilsvarende forsvarede han den muslimske mosketradition, hvor kvinderne ikke har plads i selve moskeen, men kan h\xc3\xb8re imamens pr\xc3\xa6diken gennem en h\xc3\xb8jtaler i bygningen overfor, med ordene: "Den muslimske bedestilling er nu engang s\xc3\xa5dan, at m\xc3\xa6nd ikke kan koncentrere sig i moskeen, hvis der ligger kvinder p\xc3\xa5 kn\xc3\xa6."\n_START_SECTION_\nIsrael/Pal\xc3\xa6stina\n_START_PARAGRAPH_\nVed en r\xc3\xa6kke lejligheder har han udtalt sig om den israelsk-pal\xc3\xa6stinensiske konflikt p\xc3\xa5 en st\xc3\xa6rkt Israel-kritisk m\xc3\xa5de. I februar 2007 sagde han i en fredagsb\xc3\xb8n p\xc3\xa5 arabisk om de israelske soldater, der havde beskudt muslimer under sammenst\xc3\xb8d i Jerusalem: "S\xc3\xa5 sent som i dag skyder disse j\xc3\xb8der med skarpt, disse fjender af Gud. Allah skal befri det sted, Al-Aqsa-mosk\xc3\xa9en". I samme tale holdt han USA ansvarlig for terrorangrebet i London 2005 p\xc3\xa5 grund af landets udenrigspolitik. Selvmordsangreb, der dr\xc3\xa6bte civile israelere,  betegnede han som selvforsvar."Hvis vi fjerner undertrykkelsen fra j\xc3\xb8derne, ville der ikke v\xc3\xa6re flere selvmordsbombere. Hvis pal\xc3\xa6stinenserne fik v\xc3\xa5ben ligesom j\xc3\xb8derne, undskyld israelerne, jeg er meget pr\xc3\xa6cis nu... Jeg mente israelere i talen, hvis du kan rette det."_NEWLINE_Han betragtede derfor selvmordsangreb i Irak og Israel som legitime, fordi landene var besat, og udtrykte st\xc3\xb8tte til organisationen Hamas i Gaza.\n_START_SECTION_\nMuhammedkrisen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Muhammedkrisen i forbindelse med Jyllandspostens offentligg\xc3\xb8relse af en r\xc3\xa6kke karikaturtegninger af profeten Muhammed i 2005 var Chendid med i Islamisk Trossamfunds arbejdsgruppe om sagen, men deltog ikke i den kontroversielle rejse, som danske imamer foretog til Mellem\xc3\xb8sten. Udadtil tordnede han mod tegningerne, som han mente blev til en provokation, fordi den danske regering ikke ville tage afstand fra dem. I sin f\xc3\xb8rste fredagsb\xc3\xb8n efter Ahmed Abu Labans begravelse lovede han at forts\xc3\xa6tte arbejdet for at f\xc3\xa5 Jyllandsposten d\xc3\xb8mt for at have kr\xc3\xa6nket muslimske f\xc3\xb8lelser med Muhammed-tegningerne. _NEWLINE_Samtidig fors\xc3\xb8gte han if\xc3\xb8lge sine egne oplysninger indadtil i trossamfundet at d\xc3\xa6mpe krisen. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de manede han til besindighed, da flere af tegningerne blev genoptrykt i danske aviser i 2008, og nogle unge lavede uro som reaktion herp\xc3\xa5: "Muhammed har ikke l\xc3\xa6rt jer at br\xc3\xa6nde biler, skoler og offentlige bygninger. Han har l\xc3\xa6rt jer at opf\xc3\xb8re sig civiliseret. Lyt til jeres for\xc3\xa6ldre og til Allahs budskab: "Jeg har tillid til dig, unge mand/pige. Vis besindighed." ", sagde han p\xc3\xa5 det tidspunkt i en fredagsb\xc3\xb8n.\n_START_SECTION_\nForhold til demokrati og det omgivende samfund\n_START_PARAGRAPH_\nChendid bekendte sig i et interview i 2007 til ytringsfrihed og demokrati. I en fredagsb\xc3\xb8n samme \xc3\xa5r kritiserede han, at muslimer efter hans opfattelse blev frosset ude fra det danske demokrati - at uanset, hvor meget de danske muslimer pr\xc3\xb8vede at integrere sig og komme godt ud af det med danskerne, blev de konstant skubbet v\xc3\xa6k. "Ytringsfriheden og velf\xc3\xa6rdssystemet er ikke for jer", fortalte han bl.a. tilh\xc3\xb8rerne._NEWLINE_Under valgkampen op til folketingsvalget 2007, hvor organisationen Hizb ut-Tahrir opfordrede muslimer til ikke at stemme, anbefalede Mostafa Chendid omvendt alle muslimer at g\xc3\xa5 i stemmeboksene: "Jeg vil ikke blande mig i, hvad Hizb ut-Tahrir mener. Det er deres sag. Jeg synes bare, at det er vigtigt, at muslimerne giver deres mening til kende, siger han." _NEWLINE_Tidligere samme \xc3\xa5r havde han anbefalet danske muslimer at stemme p\xc3\xa5 den 25-\xc3\xa5rige socialr\xc3\xa5dgiver Asmaa Abdol-Hamid, der i 2007 stillede op til Folketinget for Enhedslisten, uden dog at blive valgt._NEWLINE_Chendid har ved flere lejligheder udtalt sig kritisk om det danske samfund, der if\xc3\xb8lge ham udst\xc3\xb8der muslimer og giver dem f\xc3\xa6rre rettigheder og muligheder - et forhold, der kan presse svage sj\xc3\xa6le ud i radikale grupper og i v\xc3\xa6rste fald ud i terrorhandlinger: "Ingen, der udf\xc3\xb8rer terror, er velkomne i noget som helst land. Men pres dem ikke til at g\xc3\xb8re det. Lad v\xc3\xa6re med at g\xc3\xb8re grin med vores profet. Lad v\xc3\xa6re med at g\xc3\xb8re grin med vores Gud. Lad v\xc3\xa6re med at g\xc3\xb8re grin med vores religion. For s\xc3\xa5 vil det ikke ske (terrorhandlinger, red.). Det er bare et r\xc3\xa5d. Pr\xc3\xb8v at forst\xc3\xa5. Vi er en del af dette land. Det er vores land!" _NEWLINE_En af Chendids kongstanker er, at de muslimske indvandrere til Danmark og ikke mindst deres b\xc3\xb8rn skal uddanne sig godt og f\xc3\xa5 arbejde. "Hvis du har en god uddannelse, vil Danmark lytte til dig. Det er altid de intellektuelle, der skaber forandringen. Hvis vi forts\xc3\xa6tter med at modtage bistandshj\xc3\xa6lp og dagpenge, forbedrer vi ikke vores situation."\n_START_SECTION_\nHoldningsskifte\n_START_PARAGRAPH_\nI et interview i Weekendavisen i september 2017 gjorde Mostafa Chendid op med sit tidligere syn p\xc3\xa5 idealet om et islamisk styre bygget p\xc3\xa5 sharia og kaldte det for en totalit\xc3\xa6r utopi. I stedet \xc3\xb8nskede han et sekul\xc3\xa6rt samfund: "Det er p\xc3\xa5 tide, at vi giver tilbage til Danmark, ikke tager fra Danmark. Ikke v\xc3\xa6re en der altid tigger om penge. Vi vil gerne v\xc3\xa6re i retten, ikke som kriminelle men som dommere, i parlamentet, som undervisere i sociologi og antropologi. Vi skal v\xc3\xa6re danske borgere. Elske det her land, f\xc3\xb8le en forbindelse til landet. J\xc3\xb8der, kristne og muslimer lever her. Vi m\xc3\xb8des p\xc3\xa5 hospitalet, p\xc3\xa5 kommunen. Sekularisme er det bedste for menneskeheden... Danmark er ikke imod religion, det er bare adskilt fra politikken. Jeg elsker det her land. I de kristne stater i Middelalderen, var der ingen plads til muslimer, og i totalit\xc3\xa6re stater er der ingen plads til minoriteter. Her kan alle bo...  Islam er personligt. Ingen kan h\xc3\xa6vde at tale p\xc3\xa5 vegne af islam, eller har ret til at monopolisere islam. Ingen kan sige, at de har ret, og vi tager fejl." Holdningsskiftet begrundede han med sin vedvarende l\xc3\xa6sning og studier af filosofiske og andre skrifter. Samtidig gentog han, at uddannelse og dygtigg\xc3\xb8relse er vejen for danske muslimer til at klare sig bedre i fremtiden: "Vi kom hertil for 30 \xc3\xa5r siden, og s\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rger vi, hvorfor europ\xc3\xa6erne ikke respekterer os. Fordi det handler om at studere og l\xc3\xa6re og blive involveret. Den bedste m\xc3\xa5de er at g\xc3\xa5 i skole. De vil respektere os, hvis de ser os som l\xc3\xa6rere, l\xc3\xa6ger, t\xc3\xa6nkere, universitetsundervisere. Undervisning er gratis. Du skal bare g\xc3\xa5 hen til skolen, der er biblioteker, for guds skyld."'