b'\n_START_ARTICLE_\nAabenraa\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nByens \xc3\xa6ldste navn var Opn\xc3\xb8r, som best\xc3\xa5r af gammeldansk op\xc3\xa6n og \xc3\xb8r ("\xc3\xa5ben strandbred"), senere Opn\xc3\xb8raa og Opneraa efter beliggenheden ved \xc3\xa5en. Der kan eventuelt v\xc3\xa6re tale om en landsby, Opn\xc3\xb8r, og en n\xc3\xa6rliggende handelsplads, Opn\xc3\xb8r \xc3\x85, der har udviklet sig til k\xc3\xb8bstad. Fra 1257 kendes navnet Obenroe. _NEWLINE_Det tyske navn Apenrade menes at v\xc3\xa6re opst\xc3\xa5et ved en sammenblanding af "Apenra" med endelsen -rade, som er en typisk stednavneendelse i Holsten (udtales p\xc3\xa5 nedertysk /ra:/ eller /r\xc3\xa5:/. Den tyske form Apenrade blev efterh\xc3\xa5nden ener\xc3\xa5dende p\xc3\xa5 skrift, ogs\xc3\xa5 i danske tekster. Det moderne navn Aabenraa er en genfordansket navneform, som blev indf\xc3\xb8rt af nationalt bevidste danskere fra ca. 1840-50 og frem.\n_START_SECTION_\nStavem\xc3\xa5de \xc3\x85/Aa\n_START_PARAGRAPH_\nAabenraa er ligesom Aalborg en af de danske byer, hvor der har v\xc3\xa6ret strid om stavem\xc3\xa5den. Retskrivningsreglerne anbefaler \xc3\x85benr\xc3\xa5, men sideformen Aabenraa er nu ogs\xc3\xa5 tilladt (i Retskrivningsordbogen st\xc3\xa5r den i parentes). I den officielle stednavneliste st\xc3\xa5r der ogs\xc3\xa5 \xc3\x85benr\xc3\xa5, men med en note om at "den lokale kommune \xc3\xb8nsker \xc3\xa5, \xc3\x85 skrevet som aa, Aa". Kommunen og mange lokale borgere foretr\xc3\xa6kker Aabenraa. Undervisningsminister Bertel Haarder og kulturminister Mimi Jacobsen bestemte i 1984, at kommunerne selv kunne v\xc3\xa6lge stavem\xc3\xa5de, hvilket gik imod stednavneudvalgets og Dansk Sprogn\xc3\xa6vns r\xc3\xa5d._NEWLINE_Stavem\xc3\xa5den med \xc3\x85 blev indf\xc3\xb8rt efter retskrivningsreformen i 1948. Aabenraa k\xc3\xa6mpede st\xc3\xa6rkt imod det nye bolle-\xc3\xa5, da byen helst ville bevare sin plads aller\xc3\xb8verst i navnelister. Aa alfabetiseres dog siden 1948 bagest sammen med \xc3\xa5. Foreningen Dansk Sprogv\xc3\xa6rn udgav i 1950\'erne plakater og klisterm\xc3\xa6rker med teksten_NEWLINE_Byens Navn er Aabenraa \xe2\x80\x93 uden svenske Boller paa!_NEWLINE_At kommunen selv bruger aa, forpligter ikke andre sprogbrugere til at g\xc3\xb8re det samme, idet det altid er tilladt at bruge \xc3\xa5 i stednavne._NEWLINE_Selv om mange lokale indbyggere er tilh\xc3\xa6ngere af Aa-stavem\xc3\xa5den, skriver man oftest Affenr\xc3\xa5 (eller \xc3\x85ffenr\xc3\xa5), n\xc3\xa5r man bruger dialektnavnet p\xc3\xa5 skrift.\n_START_SECTION_\nByens tidlige historie\n_START_PARAGRAPH_\nOpn\xc3\xb8r var oprindelig en landsby ved \xc3\xa5en. Navnet optr\xc3\xa6der f\xc3\xb8rste gang i de skriftlige kilder i Kong Valdemars Jordebog fra 1231. Landsbyen udviklede sig i den tidlige middelalder omkring bispeborgen Opn\xc3\xb8r Hus til et lille bysamfund med havn, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og fiskeri. At havnen var byens livsnerve, bekr\xc3\xa6ftes af et dokument fra 1257. Her giver Christoffer 1. munkene i L\xc3\xb8gumkloster toldfrihed, hvis deres skibe skulle anl\xc3\xb8be "vor havn i Obenroe"._NEWLINE_Aabenraa h\xc3\xb8rte efter arvedelingen i 1560 og indtil arvehyldningen i 1721 under Gottorp-hertugerne._NEWLINE_Byen havde sin storhedstid fra 1750\'erne og indtil 1864, hvor byens skibsfart var i stor v\xc3\xa6kst med handel p\xc3\xa5 Middelhavet, i Kina, Sydamerika og Australien. S\xc3\xb8folkene hjembragte s\xc3\xa6rpr\xc3\xa6gede skikke og rigdom fra specielt \xc3\x98sten. Aabenraa havde det danske monarkis st\xc3\xb8rste handelsfl\xc3\xa5de efter K\xc3\xb8benhavn og Flensborg. Byens fire til seks skibsv\xc3\xa6rfter var ber\xc3\xb8mte for deres skibe. Mest ber\xc3\xb8mt blev klipperen Cimber, der p\xc3\xa5 111 d\xc3\xb8gn i 1857 sejlede fra Liverpool til San Francisco.\n_START_SECTION_\nHistorien siden 1864\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen i 1864 blev Aabenraa som det \xc3\xb8vrige S\xc3\xb8nderjylland overtaget af \xc3\x98strig og Preussen og efter 1866 som del af en provins i Preussen. Aabenraa form\xc3\xa5ede ikke som Flensborg at omstille skibsv\xc3\xa6rfterne til at bygge dampskibe, og udviklingen stagnerede. Byen fik en navigationsskole og i 1901 en smalsporet jernbaneforbindelse til R\xc3\xb8dekro. Aabenraa var gennem perioden Nordslesvigs centrum for de nationale sp\xc3\xa6ndinger mellem dansk og tysk. I 1900 k\xc3\xb8bte Sprogforeningen Schweizerhalle ved Haderslevvej og gjorde den til et dansk forsamlingshus under navnet Folkehjem. Her kr\xc3\xa6vede den s\xc3\xb8nderjyske politiker H.P. Hanssen i november 1918 s\xc3\xb8nderjydernes ret til national selvbestemmelse._NEWLINE_Ved folkeafstemningen i 1920 stemte 55% for et tilh\xc3\xb8rsforhold til Tyskland, men da det var slutresultatet for hele zonen, der var g\xc3\xa6ldende, kom Aabenraa som det \xc3\xb8vrige S\xc3\xb8nderjylland tilbage til Danmark. Aabenraa var i mellemkrigs\xc3\xa5rene centrum for det tyske mindretal i Nordslesvig. En ny tysk avis, Der Nordschleswiger, udkom fra 1946, en tysk privatskole og et bibliotek blev oprettet i 1947 og en b\xc3\xb8rnehave i 1956._NEWLINE_I 1925 blev havnen udvidet med 450 meter kaj og et kraftv\xc3\xa6rk S\xc3\xb8nderjyllands H\xc3\xb8jsp\xc3\xa6ndingsv\xc3\xa6rk, og det bet\xc3\xb8d med \xc3\xb8get trafik i 1930\'erne besk\xc3\xa6ftigelse for mange arbejdere. Der er i dag en mangeartet industri lige fra Marcussens Orgelbyggeri til Callesens Maskinfabrik._NEWLINE_S\xc3\xb8nderjyllandshallen blev indviet 1956, hvor landsdelens store messer, sportsst\xc3\xa6vner og kongresser afholdes.\n_START_SECTION_\nTidligere hovedby i S\xc3\xb8nderjyllands Amt\n_START_PARAGRAPH_\nByen blev i 1970 administrativt center for S\xc3\xb8nderjyllands Amt. Siden 2007 er det tidligere S\xc3\xb8nderjyllands Amt smeltet sammen med andre omkringliggende amter til Region Syddanmark. Byen er nu ogs\xc3\xa5 en del af en st\xc3\xb8rre kommune, stadig med navnet Aabenraa Kommune sammen med de gamle kommuner: R\xc3\xb8dekro, Lundtoft, Tinglev og Bov. Den nuv\xc3\xa6rende Aabenraa Kommune svarer i omfang n\xc3\xa6sten til det gamle Aabenraa Amt, bortset fra Gr\xc3\xa5sten-omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nBiblioteker\n_START_PARAGRAPH_\nAabenraa Bibliotek er folkebibliotek for Aabenraa kommune, og har et stort udbud af bl.a. lokalhistorisk litteratur. Derudover findes Deutsche Zentralb\xc3\xbccherei, der er hovedbibliotek for Det tyske mindretal i Nordslesvigs i alt 23 biblioteker.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nSom den st\xc3\xb8rste by i kommunen er Aabenraa et naturligt samlingssted for en lang r\xc3\xa6kke uddannelser.\n_START_SECTION_\nFolkeskoler, privatskoler o.l.\n_START_PARAGRAPH_\nByen har tre folkeskoler; Kongeh\xc3\xb8jskolen, H\xc3\xb8je Kolstrup Skole og 10. Aabenraa.  Endnu en skole findes i Stubb\xc3\xa6k (Stubb\xc3\xa6k Skole), som ligger lidt udenfor Aabenraa by. Derudover findes Aabenraa Friskole og Deutsche Privatschule Apenrade, der er en tysk privatskole.'