b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc3\xb8dsstraf\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb8dsstraf eller livsstraf er henrettelse som straf for en forbrydelse. I de jurisdiktioner der praktiserer d\xc3\xb8dsstraf er den som regel forbeholdt et lille antal alvorlige forbrydelser, ofte overlagt mord og landsforr\xc3\xa6deri. I Kina praktiseres tillige d\xc3\xb8dsstraf for \xc3\xb8konomisk kriminalitet og narkokriminalitet, og i Iran for homoseksualitet, ligesom der i visse omr\xc3\xa5der kontrolleret af islamiske opr\xc3\xb8rsbev\xc3\xa6gelser gennemf\xc3\xb8res henrettelser baseret p\xc3\xa5 en streng fortolkning af sharia. Mange lande har d\xc3\xb8dsstraf i den milit\xc3\xa6re straffelov eller for forbrydelser beg\xc3\xa5et i krigstid._NEWLINE_D\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mte holdes ofte adskilt fra andre indsatte i en s\xc3\xa6rlig del af f\xc3\xa6ngslerne, kaldet d\xc3\xb8dsgangen, hvor de afventer henrettelse. Den kriminalpr\xc3\xa6ventive virkning af d\xc3\xb8dsstraffen er omstridt._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Amnesty International blev 778 mennesker henrettet i 22 forskellige lande i 2013, hvilket er 100 flere end \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. Tallet omfatter dog ikke henrettelser i Kina og i Nordkorea. Af de lande, som Amnesty International har tal for, er det er is\xc3\xa6r Iran og Irak, der tr\xc3\xa6kker antallet af henrettede op. I Irak blev 169 mennesker henrettet, mens 369 officielt fik en d\xc3\xb8dsstraf i Iran i 2013. Amnesty ansl\xc3\xa5r, at Kina sidste \xc3\xa5r henrettede flere mennesker end resten af verden tilsammen, men da d\xc3\xb8dsstraf anses for at v\xc3\xa6re en statshemmelighed i Kina, er det umuligt at opn\xc3\xa5 p\xc3\xa5lidelige tal. Det ansl\xc3\xa5s, at Kina i 2013 henrettede omkring 2.400 mennesker, hvilket langt overstiger det samlede antal henrettede i alle \xc3\xb8vrige lande._NEWLINE_I Europa er Hviderusland det eneste land, der for nylig har eksekveret en d\xc3\xb8dsdom. Det skete i 2010, da to borgere blev henrettet. De mest anvendte henrettelsesmetoder i dag er skydning og h\xc3\xa6ngning. I USA benytter stater med d\xc3\xb8dsstraf sig prim\xc3\xa6rt af indspr\xc3\xb8jtning af d\xc3\xb8delig gift. Derudover eksekveres d\xc3\xb8dsstraf i flere lande ved halshugning, gas eller elektricitet. Flere steder, herunder Iran, Yemen og Saudi-Arabien, kan man if\xc3\xb8lge lovgivningen straffe med stening._NEWLINE_I Danmark blev d\xc3\xb8dsstraf f\xc3\xb8rste gang afskaffet i den borgerlige straffelov den 15. april 1930. Loven tr\xc3\xa5dte i kraft 15. april 1933. D\xc3\xb8dsstraf blev p\xc3\xa5 dette tidspunkt opretholdt i den milit\xc3\xa6re straffelov. I forbindelse med retsopg\xc3\xb8ret efter 2. verdenskrig genindf\xc3\xb8rtes d\xc3\xb8dsstraffen (som kaldtes livsstraf) i 1945 for forbrydelser beg\xc3\xa5et under bes\xc3\xa6ttelsen. Loven var en s\xc3\xa6rlov og kendes som Landsforr\xc3\xa6derloven eller retteligen Straffelovstill\xc3\xa6gget og havde tilbagevirkende kraft for handlinger beg\xc3\xa5et efter 9. april 1940. 46 personer blev p\xc3\xa5 den baggrund henrettet af frivillige politifolk. Den 20. juli 1950 kl. 01:00 blev Ib Birkedal Hansen henrettet som den sidste i Danmark. _NEWLINE_Den 18. juni 1951 slettedes \xc2\xa7 3 fra Landsforr\xc3\xa6derloven, og det er s\xc3\xa5ledes ikke muligt at blive d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den efter den borgerlige straffelov. Den 3. maj 1978 bortfaldt d\xc3\xb8dsstraffen i den milit\xc3\xa6re straffelov. D\xc3\xb8dsstraf blev s\xc3\xa5ledes formelt afskaffet i Danmark den 22. december 1993 ved lovforslag nr. L30, til ikrafttr\xc3\xa6den 1. januar 1994. Herefter kunne Danmark tilslutte sig FN\'s konvention om afskaffelse af d\xc3\xb8dsstraf.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8dsstraf i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nDen sidste der blev henrettet i fredstid efter den almindelige straffelov, var Jens Nielsen i 1892. Derefter blev alle d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mte ben\xc3\xa5det til livsvarigt f\xc3\xa6ngsel, indtil d\xc3\xb8dsstraf i den borgerlige strafferetspleje blev afskaffet ved straffeloven fra 1930._NEWLINE_Kort efter oph\xc3\xb8ret af bes\xc3\xa6ttelsen blev der imidlertid vedtaget et till\xc3\xa6g til straffeloven, ogs\xc3\xa5 kaldet Landsforr\xc3\xa6derloven, der med tilbagevirkende kraft genindf\xc3\xb8rte d\xc3\xb8dsstraffen i Danmark. Der blev i alt henrettet 46 personer i perioden 1946-50 efter det s\xc3\xa6rlige straffelovstill\xc3\xa6g. Den sidste d\xc3\xb8dsstraf i Danmark blev eksekveret den 20. juli 1950 p\xc3\xa5 Ib Birkedal Hansen, der var d\xc3\xb8mt for landsforr\xc3\xa6deri som f\xc3\xb8lge af sit virke som Gestapo-forh\xc3\xb8rsleder og torturb\xc3\xb8ddel under bes\xc3\xa6ttelsen. D\xc3\xb8dsstraffen i straffelovstill\xc3\xa6gget blev afskaffet i 1951._NEWLINE_Fra 1952 til 1978 gjaldt en s\xc3\xa6rlig mulighed for at id\xc3\xb8mme d\xc3\xb8dsstraf i krigstid for mord, angiveri, h\xc3\xb8jforr\xc3\xa6deri og landsforr\xc3\xa6deri, hvis gerningsmanden var over 21 \xc3\xa5r. Reglen mindede om den, som gjaldt i straffelovstill\xc3\xa6gget fra 1945. Hensigten var at undg\xc3\xa5 igen at skulle vedtage en lov med tilbagevirkende kraft, hvis Danmark skulle blive besat under den kolde krig. Loven blev afskaffet i 1993._NEWLINE_Udover d\xc3\xb8dsstraf i den borgerlige strafferetspleje har d\xc3\xb8dsstraf v\xc3\xa6ret hjemlet i den milit\xc3\xa6re straffelov. Den 3. maj 1978 blev d\xc3\xb8dsstraffen oph\xc3\xa6vet i den milit\xc3\xa6re straffelov.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen og Danske Lov\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb8dsstraf har fundet anvendelse i det danske straffesystem, inden der kom en nedskrevet lovgivning. I de \xc3\xa6ldre tider blev tyveri straffet med d\xc3\xb8den, mens drab ofte medf\xc3\xb8rte en stor b\xc3\xb8de. Under Valdemar Atterdags f\xc3\xb8rste danehof juli 1354 i Nyborg blev d\xc3\xb8dsstraf konverteret til b\xc3\xb8destraf pga. det overv\xc3\xa6ttes store mandetab dvs. befolkningsmangel opst\xc3\xa5et under pesten._NEWLINE_Under indtryk af Moselovens princip om "\xc3\xb8je for \xc3\xb8je, tand for tand" blev lovene senere \xc3\xa6ndret, og brugen af d\xc3\xb8dsstraf blev efter Reformationen i Danmark mere udbredt fra 1500-tallet._NEWLINE_Danske Lov fra 1683 udvidede d\xc3\xb8dsstraffen til et stort antal forbrydelser som trolddom, majest\xc3\xa6tsforn\xc3\xa6rmelse og "omg\xc3\xa6ngelse mod naturen" (sodomi og homoseksualitet), men den oph\xc3\xa6vede samtidig d\xc3\xb8dsstraffen for tyveri. Loven b\xc3\xa6rer pr\xc3\xa6g af den lutherske ortodoksi og enev\xc3\xa6ldens tidlige periode, hvor det var vigtigt for kongen og statskirken at fastsl\xc3\xa5 deres magt.\n_START_SECTION_\nStraffeloven af 1866 og 1930\n_START_PARAGRAPH_\nStraffeloven af 1866 tillod d\xc3\xb8dsstraf for drab og forbrydelser beg\xc3\xa5et mod staten. Den sidste der blev henrettet efter straffeloven af 1866, var Jens Nielsen. Han blev henrettet 8. november 1892 ved halshugning i Horsens Tugthus, d\xc3\xb8mt for brandstiftelse og overfald._NEWLINE_Den 15. april 1930 blev d\xc3\xb8dsstraf afskaffet i den borgerlige straffelov. Loven tr\xc3\xa5dte i kraft 15. april 1933 og udg\xc3\xb8r stadig det meste af den nuv\xc3\xa6rende straffelov. D\xc3\xb8dsstraf blev dog bibeholdt i den milit\xc3\xa6re straffelov indtil 1978.\n_START_SECTION_\nRetsopg\xc3\xb8ret efter bes\xc3\xa6ttelsen\n_START_PARAGRAPH_\nI forbindelse med retsopg\xc3\xb8ret efter 2. verdenskrig genindf\xc3\xb8rtes d\xc3\xb8dsstraffen (som kaldtes livsstraf) i 1945 for forbrydelser beg\xc3\xa5et under den tyske bes\xc3\xa6ttelse. Loven var en s\xc3\xa6rlov og kendes som Landsforr\xc3\xa6derloven eller retteligen Straffelovstill\xc3\xa6gget og havde tilbagevirkende kraft for handlinger beg\xc3\xa5et efter 9. april 1940._NEWLINE_Frihedsr\xc3\xa5det havde udsendt en pjece i 1943 om det kommende retsopg\xc3\xb8r, og forestillede sig ikke d\xc3\xb8dsstraffen genindf\xc3\xb8rt. Det \xc3\xa6ndrede sig i de sidste to krigs\xc3\xa5r efter regeringens afgang, deportationen af danske j\xc3\xb8der, tysk sabotage og terror samt forf\xc3\xb8lgelse og henrettelser af danske modstandsfolk, hvor danske stikkere, h\xc3\xa5ndlangere og torturb\xc3\xb8dler hjalp til. Loven blev forberedt umiddelbart f\xc3\xb8r befrielsen af en gruppe jurister fra Frihedsr\xc3\xa5det, dommere og statslige embedsm\xc3\xa6nd. Form\xc3\xa5let med loven var bl.a. at forhindre, at befolkningen eller tidligere modstandsfolk skulle tage sagen i egen h\xc3\xa5nd og henrette ved lynchning. _NEWLINE_Straffelovstill\xc3\xa6gget blev vedtaget i Folketinget den 30. maj 1945, hvor 127 stemte for, fem undlod at stemme og 19 var frav\xc3\xa6rende. Den 31. maj blev loven vedtaget i Landstinget, hvor 67 stemte for, en imod, og otte var frav\xc3\xa6rende. Oluf Pedersen fra Retsforbundet var den ivrigste kritiker i Folketinget, og den eneste nej-stemme var Ingeborg Hansen, landstingsmedlem for Socialdemokratiet.\n_START_SECTION_\nFuldbyrdede d\xc3\xb8dsdomme\n_START_PARAGRAPH_\nCa. 13.500 blev d\xc3\xb8mt under retsopg\xc3\xb8ret. Heraf blev 103 d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mt. 78 af d\xc3\xb8dsdommene blev bekr\xc3\xa6ftet af H\xc3\xb8jesteret. Herefter blev en del ben\xc3\xa5det, bl.a. Grethe Bartram og Anna Lund Lorenzen. _NEWLINE_De andre 46 blev henrettet ved skydning af en gruppe frivillige politifolk. Det skete enten i Undallslund Plantage ved Viborg eller i K\xc3\xb8benhavn, hvor et specielt skur blev opf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 det milit\xc3\xa6re omr\xc3\xa5de ved Margretheholm. Fundamentet og afl\xc3\xb8bet fra stedet kan endnu ses p\xc3\xa5 2. Redan p\xc3\xa5 Christianshavns vold (se Henrettelsesskuret)._NEWLINE_Den 5. januar 1946 blev Knud Flemming Helweg-Larsen henrettet som den f\xc3\xb8rste efter vedtagelsen af Landsforr\xc3\xa6derloven. Den 20. juli 1950 kl. 01:00 blev Ib Birkedal Hansen henrettet i K\xc3\xb8benhavn som den sidste i Danmark.\n_START_SECTION_\nOph\xc3\xa6velse og formel afskaffelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen 18. juni 1951 slettes \xc2\xa73 fra Landsforr\xc3\xa6derloven, og det er nu ikke muligt at blive d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den efter den borgerlige straffelov._NEWLINE_Krigsforbrydertill\xc3\xa6gget fra 1945 hjemlede stadig mulighed for d\xc3\xb8dsstraf. D\xc3\xb8dsstraf blev formelt afskaffet i Danmark den 22. december 1993 ved lovforslag nr. L30, til ikrafttr\xc3\xa6den 1. januar 1994. Herefter kunne Danmark tilslutte sig FN\'s konvention om afskaffelse af d\xc3\xb8dsstraf. _NEWLINE_I 2002 har Danmark yderligere tiltr\xc3\xa5dt Europar\xc3\xa5dets 13. till\xc3\xa6gsprotokol af 3. maj 2002 til den europ\xc3\xa6iske menneskerettighedskonvention, som forpligter til ikke at anvende d\xc3\xb8dsstraf under nogle omst\xc3\xa6ndigheder. Derefter kan Danmark ikke indf\xc3\xb8re d\xc3\xb8dsstraf, med mindre man opsiger disse konventioner.\n_START_SECTION_\nAktuel diskussion\n_START_PARAGRAPH_\nDer er fra tid til anden opst\xc3\xa5et diskussion om genindf\xc3\xb8relse af d\xc3\xb8dsstraf, f.eks. i forbindelse med omtalte og brutale drabssager. Meningsm\xc3\xa5linger har vist, at et lille eller st\xc3\xb8rre mindretal g\xc3\xa5r ind for at genindf\xc3\xb8re d\xc3\xb8dsstraf, alt afh\xc3\xa6ngigt af sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5lets udformning. Kravet har dog ikke v\xc3\xa6ret st\xc3\xb8ttet af organisationer, politiske partier eller af pressen. _NEWLINE_I 2001 opstod kortvarigt Landsforeningen henret Peter Lundin, stiftet af den tidligere straffede bokser Mark Hulstr\xc3\xb8m og nogle anonyme personer. Foreningen kr\xc3\xa6vede ikke d\xc3\xb8dsstraf genindf\xc3\xb8rt i straffeloven, men kr\xc3\xa6vede, at Folketinget vedtog en s\xc3\xa6rlov, der ville give d\xc3\xb8dsstraf til den tredobbelte morder Peter Lundin._NEWLINE_I november 2012 viste en meningsm\xc3\xa5ling foretaget af YouGov, at hver fjerde dansker gik ind for d\xc3\xb8dsstraf. 944 danskere var blevet adspurgt til deres holdning omkring d\xc3\xb8dsstraf, og her gav omkring 25 procent udtryk for en positiv holdning.\n_START_SECTION_\nAfrika og Asien\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb8dsstraffen findes i en lang r\xc3\xa6kke afrikanske og asiatiske lande. Eneste muslimske lande uden d\xc3\xb8dsstraf er Aserbajdsjan og Turkmenistan (Tyrkiet afskaffede d\xc3\xb8dsstraf fra den civile straffelov i 2006)._NEWLINE_Folkerepublikken Kina er det land i verden, der hyppigst anvender d\xc3\xb8dsstraf, og landet henretter hvert \xc3\xa5r flere end alle andre lande tilsammen.\n_START_SECTION_\nUSA\n_START_PARAGRAPH_\nUdover forbundsmyndighederne praktiserer 31 af de 50 delstater i USA d\xc3\xb8dsstraf. Hver delstat har egne love, n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder praktisering af d\xc3\xb8dsstraf. Forbrydelser som anses for v\xc3\xa6rende f\xc3\xb8derale forbrydelser (f.eks. politidrab) er der d\xc3\xb8dsstraf for, hvilket betyder, at uanset den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende delstats lovgivning, har forbundsanklageren mulighed for at kr\xc3\xa6ve d\xc3\xb8dsstraf. Har den delstat, som forbryderen begik forbrydelsen i, ikke d\xc3\xb8dsstraf, v\xc3\xa6lger forbundsdomstolen en delstat, der praktiserer d\xc3\xb8dsstraf._NEWLINE_USA har altid praktiseret d\xc3\xb8dsstraf, bortset fra i en periode mellem 1972 og 1976. 1,080 personer er blevet henrettet siden 1976, hvoraf delstaten Texas har st\xc3\xa5et for de 394 (pr. 1. juni 2007). Den f\xc3\xb8rste amerikaner, der blev henrettet efter 1976 var Gary Mark Gilmore, som blev skudt i Utah den 17. januar 1977. Han var den f\xc3\xb8rste, som blev henrettet ved skydning, og der er kun \xc3\xa9t tilf\xc3\xa6lde siden - ogs\xc3\xa5 i Utah. Totalt sidder der i dag 3.309 personer (pr. 1. januar 2008) p\xc3\xa5 d\xc3\xb8dsgangen (death row) i USA. Med 39 henrettelser i 2013 er USA nr. 5 p\xc3\xa5 listen over antallet af eksekverede d\xc3\xb8dsdomme (efter Kina (mellem 2.400 og 3.000), Iran (369+), Irak (169+) og Saudi-Arabien (+79))._NEWLINE_Den mest brugte henrettelsesmetode i dag er giftinjektion eller d\xc3\xb8delig indspr\xc3\xb8jtning som er tilladt i 37 af 38 delstater. I Nebraska var det kun den den elektriske stol der var tilladt, indtil delstaten 27. maj 2015 afskaffede d\xc3\xb8dsstraf. Tidligere var h\xc3\xa6ngning mere almindelig._NEWLINE_USA oph\xc3\xb8rte i begyndelsen af 2005 med at henrette mindre\xc3\xa5rige. Dette er sket efter et betydeligt pres fra mange lande og organisationer. Amnesty International, der er ubetinget modstander af d\xc3\xb8dsstraf, har v\xc3\xa6ret meget engageret i problemet. De nordiske b\xc3\xb8rnel\xc3\xa6gers og b\xc3\xb8rnepsykiateres organisationer sendte en f\xc3\xa6lles skrivelse til USA i slutningen af 2004 med en kraftig opfordring til at oph\xc3\xb8re med at henrette mindre\xc3\xa5rige._NEWLINE_Mere specifikt blev d\xc3\xb8dsstraf for mindre\xc3\xa5rige i USA afskaffet ved en h\xc3\xb8jesteretsdom (Roper vs. Simmons) 1. marts 2005, der afgjorde at denne praksis var i strid med den amerikanske forfatning._NEWLINE_Texas er den delstat i USA, der henretter flest mennesker. I 2008 henrettede de 18 personer, hvor Virginia med n\xc3\xa6stflest henrettede 4 af de i alt 37 personer som blev henrettet i USA det \xc3\xa5r. Da den tidligere pr\xc3\xa6sident George W. Bush var guvern\xc3\xb8r i Texas fra 1995 til 2000, beordrede han i alt 152 henrettelser gennemf\xc3\xb8rt. Texas har st\xc3\xa5et for over 36\xc2\xa0% af samtlige henrettelser siden 1977._NEWLINE_Den 21. juli 2009 blev person nummer 1.000 henrettet i USA siden genindf\xc3\xb8relsen af d\xc3\xb8dsstraffen i 1976. Det var den 36-\xc3\xa5rige Marvallous Keene. Han dr\xc3\xa6bte i julen 1992 fem personer og s\xc3\xa5rede to. Selve henrettelsen foregik med en d\xc3\xb8delig indspr\xc3\xb8jtning i Southern Ohio Correctional Facility i byen Lucasville, Ohio. Det var ogs\xc3\xa5 staten Ohio der henrettede nummer 999. Det skete blot syv dage f\xc3\xb8r og var det korteste tidsrum imellem to eksekveringer siden 2004, hvor staten henrettede to personer indenfor seks dage.'