b"\n_START_ARTICLE_\nSpringforbiplanen\n_START_PARAGRAPH_\nSpringforbiplanen var et langvarigt dansk planl\xc3\xa6gningsprojekt, der gik ud p\xc3\xa5 at genoprette naturen nord for K\xc3\xb8benhavn omkring Springforbi og g\xc3\xb8re den offentlig tilg\xc3\xa6ngelig. Planomr\xc3\xa5det str\xc3\xa6kker sig fra Strandm\xc3\xb8llen i nord til Trepilevej i syd. Mod \xc3\xb8st afgr\xc3\xa6nses det af \xc3\x98resund og med vest af Kystbanen.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI slutningen af 1800-tallet var de bedste grunde i Springforbi og J\xc3\xa6gersborg Dyrehave ud for Eremitageslottet langs kysten med adgang og udsigt til \xc3\x98resund blevet erhvervet og bebygget af velhavende erhvervsfolk, herunder tidens prominente familier, s\xc3\xa5som Bing, Daell, Salomonsen, Benzon etc. I 1930'erne blev det socialdemokratisk politik at generobre naturen i omr\xc3\xa5det ved gradvist at opk\xc3\xb8be de enorme villaer i omr\xc3\xa5det og rive dem ned. Der blev derfor tinglyst en f\xc3\xb8rstek\xc3\xb8bsret for staten p\xc3\xa5 de relevante grunde i omr\xc3\xa5det. Siden 1937 l\xc3\xa5 naturfredningsmyndigheden under Statsministeriet, og statsminister Thorvald Stauning havde personligt stor interesse for naturen og medvirkede med Springforbiplanen aktivt til bl.a. at sikre, at k\xc3\xb8benhavnerne fik mulighed for at bade ved \xc3\x98resundskysten. Andre drivkr\xc3\xa6fter i planen var Danmarks Naturfredningsforenings stifter Erick Struckmann og statsskovrider Henning Martensen-Larsen._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste nedrivninger fandt sted i 1942, og den forel\xc3\xb8bige park, under navnet J\xc3\xa6gersborg Strandhave, blev \xc3\xa5bnet for publikum 19. august 1943, og samtidig blev det tidligere landsted Beaulieu \xc3\xa5bnet som restaurant. Beaulieu blev dog siden revet ned, i 1991. Derefter blev husene revet ned i takt med, at de blev sat til salg. Nedrivningerne var mere eller mindre tilf\xc3\xa6ldige og har siden m\xc3\xb8dt kritik, da de huse, der faldt, herunder Havslunde (1855 af N.S. Nebelong) og Villa Brinken (1891 af Andreas Clemmensen) med nutidens blik var bevaringsv\xc3\xa6rdige, mens de bevarede huse er mindre interessante._NEWLINE_Siden 1972 arbejdede man langsigtet ud fra opk\xc3\xb8bsplaner._NEWLINE_Springforbiplanen blev revideret af det dav\xc3\xa6rende Hovedstadsr\xc3\xa5d i 1983 og var resultatet af et samarbejde mellem Skovstyrelsen, J\xc3\xa6gersborg Statsskovdistrikt, Fredningsstyrelsen, Lyngby-Taarb\xc3\xa6k Kommune og Hovedstadsr\xc3\xa5det. Ved Hovedstadsr\xc3\xa5dets nedl\xc3\xa6ggelse overgik planmyndigheden til K\xc3\xb8benhavns Amt._NEWLINE_I 1995 udkom der en rapport, der evaluerede og reviderede planen._NEWLINE_I 2001 var der atter debat om projektet, da tre overlevende villaer \xe2\x80\x93 Taarb\xc3\xa6klund (1930 af Povl Baumann), N\xc3\xb8debo, opr. Villa Solhejm, Strandvejen 787 (1908 af Cosmus Br\xc3\xa6strup for etatsr\xc3\xa5d, konsul Carl Norstrand) og Strandm\xc3\xb8llebakken (1919 af Valdemar H. Hammer) \xe2\x80\x93 stod for tur til at skulle rives ned. Imidlertid valgte milj\xc3\xb8minister Svend Auken at bevare husene, da der n\xc3\xa6sten ingen bygninger var tilbage._NEWLINE_I 2014 blev N\xc3\xb8debo revet ned, efter at der i 2012 var givet tilladelse fra Lyngby-Taarb\xc3\xa6k Kommune.\n_START_SECTION_\nResultater opgjort 1995\n_START_PARAGRAPH_\nAf de i 1983 resterende 16 ejendomme i fremmed eje havde staten i 1994 k\xc3\xb8bt de 12, s\xc3\xa5ledes at der pr. 1. april 1994 kun resterede fire, nemlig tre mindre, private beboelser og K\xc3\xb8benhavns Amts vejplads._NEWLINE_Pr. 1. april 1994 var der k\xc3\xb8bt 23,7 ha af planens samlede areal p\xc3\xa5 24,38 svarende til godt 98%. Der er fra 1940 til 1994 anvendt 51 mio. kr. til erhvervelserne (uregulerede tal)."