b'\n_START_ARTICLE_\nNiels Ryberg\n_START_SECTION_\nUngdom og uddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nFor\xc3\xa6ldrene, Bertel Christensen og Vibeke Nielsdatter, h\xc3\xb8rte til bondestanden. Den heraf f\xc3\xb8lgende pligt for s\xc3\xb8nnerne til at g\xc3\xb8re krigstjeneste unddrog Niels sig ved at flygte fra godset som mange andre jyske b\xc3\xb8nderkarle i hin tid. Han kom til morbroderen Axel M\xc3\xb8ller, en dygtig og meget anset k\xc3\xb8bmand i Aalborg, der k\xc3\xb8bte ham et fripas fra herremanden og opdrog ham til handelen. 1750 drog Ryberg til K\xc3\xb8benhavn og tog her borgerskab som grosserer 4. april 1753. Hans kontor blev ved hans flid, udholdenhed og punktlige n\xc3\xb8jagtighed hurtigt et af de vigtigste private assurancekontorer, der skabte en for handelsstanden meget gavnlig konkurrence til Det kongl. oktroierede assurancekompagni. 1756 gik Ryberg i kompagni med det meget formuende Thygesenske Handelshus under firma Ryberg & Thygesen jun. Senere tog han Cramer og Black i kompagni med sig. De skiltes dog 1775 og derefter var Niels Ryberg hans firmanavn, indtil han 1789 associerede sig med flere yngre p\xc3\xa5r\xc3\xb8rende, nemlig en s\xc3\xb8sterdatters mand, Hans Rudolph Saabye, amerikansk konsul, siden etatsr\xc3\xa5d, en s\xc3\xb8sters\xc3\xb8n, grosserer M\xc3\xb8rch, og svogeren grosserer Otte, og med disse dannede firmaet Ryberg & Co.\n_START_SECTION_\nStork\xc3\xb8bmand\n_START_PARAGRAPH_\nRyberg havde fortrinlige evner for handelen, hans handelshus voksede op til et af de allerf\xc3\xb8rste i Danmark, og p\xc3\xa5 storhandelens forskelligste omr\xc3\xa5der spillede han en ledende rolle. I 1759, da det islandske Kompagnis interessenter ikke l\xc3\xa6nger kunde drive handelen uden underbalance, blev det overdraget Ryberg at f\xc3\xb8re handelen for kongens regning. Med utr\xc3\xa6ttet iver ledede han denne, indtil det almindelige handelskompagni i 1763 mod en \xc3\xa5rlig forpagtningsafgift fik monopol p\xc3\xa5 den islandske, f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske, gr\xc3\xb8nlandske og finmarkske handel. Gennem rentekammeret udvirkede han, at det p\xc3\xa5lagdes landets \xc3\xb8vrighed at v\xc3\xa5ge over, at saltvands- og ferskvandsfiskeriet blev drevet af alle kr\xc3\xa6fter, en fiskeriinspekt\xc3\xb8r blev beh\xc3\xb8rig instrueret og Islands \xc3\xb8konomiske forhold belyste ved student P. R\xc3\xb8nnes rejse der til. Fra 1764-1767 drev han for egen regning kabliavfiskeri efter den hollandske metode og gav herved st\xc3\xb8det til et st\xc3\xb8rre fiskeri under Island med fiskerhukkerter for kongelig regning._NEWLINE_Fra 1772-1775 og 1779-1784 var Ryberg medlem af direktionen for Asiatisk Kompagni og deler med sine kolleger \xc3\xa6ren for en af dets mest glimrende perioder. Da Ryberg tr\xc3\xa5dte til, var der fem Kina- og to Ostindiefarere i fart; da han tr\xc3\xa5dte fra, henholdsvis ni og seks med en bes\xc3\xa6tning af over 1750 mand; og i l\xc3\xb8bet af de 12 \xc3\xa5r 1772-1783 var overskuddet over 5 mio. rigsdaler, eller mere end der var tjent i de forudg\xc3\xa5ende 40 \xc3\xa5r. En betydelig kassemangel, foranlediget ved et komplot af justitsdirekt\xc3\xb8r, bogholder og kasserer, skaffede dog Ryberg en ubehagelig afslutning p\xc3\xa5 hans direktionsvirksomhed, idet interessenterne ikke uden grund bebrejdede direktionen en alt for stor tillid til hine m\xc3\xa6nd, hvilket f\xc3\xb8rte til en pennefejde, hvori Ryberg forsvarede direktionen, og en kommissionsdom, hvorefter Ryberg m\xc3\xa5tte tilsvare en st\xc3\xb8rre del af et bogholderen ydet l\xc3\xa5n. Ved kabinetsordre af 6. maj 1776, korroboreret af kongen 11. maj 1778, blev Ryberg udn\xc3\xa6vnt til handelskyndigt medlem af direktionen for det kongl. danske oktroierede vestindiske Handelsselskab, hvori flere af statens h\xc3\xb8jeste embedsm\xc3\xa6nd som Ove H\xc3\xb8egh-Guldberg, Joachim Otto Schack-Rathlou, Stemann og greverne H.C. Schimmelmann og Ernst Heinrich Schimmelmann havde s\xc3\xa6de. Det meget privilegerede selskab gav i nogle \xc3\xa5r interessenterne betydelige fordele, men det gik navnlig efter freden i Versailles st\xc3\xa6rkt tilbage. Ryberg blev uenig med sine kolleger om selskabets drift og fik 20. april 1785 kongens tilladelse til at tage sin afsked._NEWLINE_Hele samfundets \xc3\xb8konomi l\xc3\xa5 Ryberg i h\xc3\xb8j grad p\xc3\xa5 hjerte, og navnlig var han besj\xc3\xa6let af iver for at modvirke fattigdommen og ophj\xc3\xa6lpe fattige, syge, svage og hj\xc3\xa6lpel\xc3\xb8se p\xc3\xa5 den mest hensigtsm\xc3\xa6ssige m\xc3\xa5de. Ryberg var et virksomt medlem af direktionen for Opfostringshuset p\xc3\xa5 Christianshavn, hvortil han udn\xc3\xa6vntes 1759, og da Johann Friedrich Struensee 1771 havde besluttet at omordne hovedstadens fattigv\xc3\xa6sen fra grunden af, stilledes ogs\xc3\xa5 Ryberg (med pr\xc3\xa6sten Resewitz og r\xc3\xa5dmand Lunding) i spidsen for den kommission, der resulterede i kabinetsordre af 16. oktober 1771, som oph\xc3\xa6vede de 3 hidtil s\xc3\xa6rskilte direktioner for Vajsenhuset, opfostringshuset og fattigv\xc3\xa6senet og i steden oprettede en almindelig plejeanstalt, i hvis direktion Ryberg ogs\xc3\xa5 fik s\xc3\xa6de. Arbejdsl\xc3\xb8se tr\xc3\xa6ngende forsynedes her med r\xc3\xa5materialer, en l\xc3\xa6rredsmanufaktur i stor stil anlagdes p\xc3\xa5 Almindeligt Hospital, ledet af en indkaldt engelsk fabrikmester, hvormed forenedes en hegleskole, et blegeri, et spinderi m. m. Denne ordning, der tog lidet hensyn til best\xc3\xa5ende forhold og \xc3\xa6ldre fundatser, vandt i almindelighed anerkendelse, men oph\xc3\xb8rte 1781, da fattigv\xc3\xa6senet atter omordnedes.\n_START_SECTION_\nGodsejeren\n_START_PARAGRAPH_\nOgs\xc3\xa5 som godsejer fik Ryberg lejlighed til at virke for det almennyttige. Han k\xc3\xb8bte godset \xc3\x98bjergg\xc3\xa5rd i K\xc3\xb8ng p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland og Frederiksgave (nu kaldet Hagenskov) p\xc3\xa5 Fyn. Begge steder udskiftede han jorderne og afl\xc3\xb8ste hoveriet og hjalp tilmed de ny selvejere til at bygge ny g\xc3\xa5rde eller forbedre de gamle ved dertil at give dem frit t\xc3\xb8mmer fra skoven og sten fra de af ham selv anlagte teglv\xc3\xa6rker. Han lod bygge m\xc3\xb8ller og skoler, ombyggede godsernes kirker, uddelte nyttige b\xc3\xb8ger og l\xc3\xb8nnede distriktsl\xc3\xa6ge og jordemoder. I K\xc3\xb8ng grundlagde han desuden K\xc3\xb8ng Fabrik, som var en af Danmarks tidligste og st\xc3\xb8rste linnedfabrikker. Fra 1787 og frem til lukningen i starten af 1900-tallet var K\xc3\xb8ng Fabrik kongelig hofleverand\xc3\xb8r. De fleste af fabrikkens bygninger er for l\xc3\xa6ngst forsvundet, men tilbage st\xc3\xa5r spindeskolen, hospitalet og administrationsbygningen, Gl. \xc3\x98bjerggaard, som i dag huser K\xc3\xb8ng Museum._NEWLINE_Den unge jyde havde ikke v\xc3\xa6ret mange \xc3\xa5r om i K\xc3\xb8benhavn at vinde sine medborgeres tillid og p\xc3\xa5sk\xc3\xb8nnelse for sine ualmindelige evner. Forholdsvis tidlig var han blevet en af Grosserersocietetets \xc3\x86ldste (1762). Fra 1767-1778 var han bankkommiss\xc3\xa6r. I den Struenseeske periode blev Ryberg som fagkyndig handelsmand gjort til medlem af Kommercedeputationen, og kongen h\xc3\xa6drede ham ved udn\xc3\xa6vnelsen til hofagent 1758, etatsr\xc3\xa5d 1770 og konferensr\xc3\xa5d 1780. Han var en stor skibsreder og en af landets st\xc3\xb8rste eksport\xc3\xb8rer, og b\xc3\xa5de hvad handelsindsigt og handelsvirksomhed ang\xc3\xa5r, m\xc3\xa5 Ryberg regnes blandt Danmarks mest fremragende m\xc3\xa6nd, ligesom det til hans \xc3\xa6re m\xc3\xa5 siges, at han har gavnet sit f\xc3\xa6dreland i h\xc3\xb8j grad ved at inspirere sin arbejdslyst og iver i de videste og forskelligste kredse og give mange midler i h\xc3\xa6nde til frugtbringende virksomhed._NEWLINE_Ryberg \xc3\xa6gtede 1764 Margrethe Dorothea Otte, en datter af kancellir\xc3\xa5d Friedrich Otte i Egernf\xc3\xb8rde. Hun d\xc3\xb8de allerede 1767, kun 18 \xc3\xa5r gammel. Ryberg selv levede til 29. august 1804, da han stille og uden lidelser sov hen i K\xc3\xb8benhavn. Hans lig blev nedsat i det af ham byggede familiekapel i Dreslette Kirke p\xc3\xa5 Fyn._NEWLINE_Hans eneste overlevende s\xc3\xb8n, agent, siden etatsr\xc3\xa5d, Johan Christian Ryberg, f. 1767, d. 15. januar 1832, fortsatte forretningen, men huset Ryberg gik fallit 1820, ikke som f\xc3\xb8lge af tab under krigen med England, men p\xc3\xa5 grund af tab ved statsbankerotten 1813 og senere tilst\xc3\xb8dte uheld, og staten, der havde st\xc3\xb8ttet ham med betydelige l\xc3\xa5n, som han ikke kunde refundere, overtog bl.a. hans smukke gods Frederiksgave._NEWLINE_P\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er Niels Ryberg stadig ber\xc3\xb8mt. Hans st\xc3\xb8rste modsatter[?] var nationalhelten N\xc3\xb3lsoyar P\xc3\xa1ll, og den eneste f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske nobelprismodtager Niels Ryberg Finsen fik sit navn efter Niels Ryberg. P\xc3\xa5 K\xc3\xb8ng Museum mellem N\xc3\xa6stved og Vordingborg fort\xc3\xa6ller en permanent udstilling historien om Niels Ryberg og K\xc3\xb8ng Fabrik.'