b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8sk landbrug\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8sk landbrug er en vigtig del af f\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes kultur. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne var frem til dette \xc3\xa5rhundrede et landbrugssamfund med dyrkning af korn og gr\xc3\xa6s, dyrehold af k\xc3\xb8er og f\xc3\xa5r samt fiskeri og fuglefangst._NEWLINE_Fra den 20. oktober til 15. maj \xc3\xa5bnes indmarken, s\xc3\xa5 f\xc3\xa5r og andre husdyr kan \xc3\xa6de \xc3\xa5rets sidste gr\xc3\xa6s og det f\xc3\xb8rste om for\xc3\xa5ret, og samtidig bliver indmarken g\xc3\xb8det. Indmarken bruges til afgr\xc3\xa6sning af f\xc3\xa5r i vinterhalv\xc3\xa5ret og til h\xc3\xb8slet og kartoffelavl i sommerhalv\xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne dyrkedes f\xc3\xb8r i tiden kun byg til eget forbrug. Dyrehold, fiskeri, grinde- og fuglefangst var de fire vigtigste m\xc3\xa5der at skaffe f\xc3\xb8devarer p\xc3\xa5. Man brugte sj\xc3\xa6ldent hestene som tr\xc3\xa6kdyr, men mest som lastdyr, n\xc3\xa5r der skulle hentes t\xc3\xb8rv eller n\xc3\xa5r man skulle p\xc3\xa5 fjeldet for at fange f\xc3\xa5r. P\xc3\xa5 fjeldenes gr\xc3\xa6sgange gik f\xc3\xa5rene, og her slog man h\xc3\xb8 til dyrenes vinterfoder. F\xc3\xa5rene blev holdt for uldens og k\xc3\xb8dets skyld. F\xc3\xa5rene er en s\xc3\xa6rlig h\xc3\xa5rdf\xc3\xb8r race, som gik ude b\xc3\xa5de sommer og vinter._NEWLINE_Fiskeri og sejlads gav ogs\xc3\xa5 fisk til gryderne og indt\xc3\xa6gter til husholdningerne. Grindefangst var og er et vigtigt supplement til husholdningen. Man indsamlede ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8fugle\xc3\xa6g og fangede s\xc3\xb8fugle p\xc3\xa5 fjeldenes stejle klippesider._NEWLINE_Man dyrkede desuden byg til br\xc3\xb8dkorn samt en del roer og fra 1800-tallets begyndelse ogs\xc3\xa5 kartofler. De fleste bondehuse havde en eller flere f\xc3\xa6r\xc3\xb8b\xc3\xa5de \xe2\x80\x93 fiskeriet var et n\xc3\xb8dvendigt supplement til det, jorden kunne give. Ogs\xc3\xa5 grindefangst og jagt p\xc3\xa5 s\xc3\xa6ler og fugle var et vigtigt led til at holde sulten fra d\xc3\xb8ren._NEWLINE_Denne kombination af landbrug, fiskeri og fangst har v\xc3\xa6ret f\xc3\xa6ringernes livsgrundlag gennem \xc3\xa5rhundreder, siden landet blev bebygget i vikin\xc2\xadgetiden. Landnamsm\xc3\xa6ndene delte jorden mel\xc2\xadlem sig i vidtstrakte lodder, og landnamsg\xc3\xa5rdene anlagdes p\xc3\xa5 dertil egnede lokaliteter ved kysten. Jorden ryddedes for sten og dyrkedes. I forbin\xc2\xaddelse med at de store ejendomme senere opdeltes i mindre enheder, voksede bygderne omkring disse landnamsg\xc3\xa5rde, og mere jord kom under dyrkning. For at holde f\xc3\xa5r og k\xc3\xb8er ude i v\xc3\xa6kstperioden omgives den dyrkede indmark af steng\xc3\xa6rder._NEWLINE_Den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske uld har v\xc3\xa6ret et hovedprodukt siden vikingetiden p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Gamle m\xc3\xb8ntfund henviser til, at f\xc3\xa6ringerne har solgt deres uldprodukter allerede i 1000-tallet (se F\xc3\xa5rebrevet) til de nordiskelande og det \xc3\xb8vrige Europa. Men efter at monopolhandelen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev etableret af Norge i 1200-tallet, blev dette et omr\xc3\xa5de varetaget af k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd fra Bergen, Holland og Hanseforbundet.\n_START_SECTION_\nDelingen af jorden\n_START_PARAGRAPH_\nJorden var delt i odelsjord og kongsjord. Odelsjorden var ejet og blev arvet af b\xc3\xb8nderne. Markerne blev ofte delt op i sm\xc3\xa5 parceller mellem arveberettigede s\xc3\xb8skende, og ejendomsforholdene var ofte komplicerede. Kongsjorden var statsejendom. Kongsbonden havde kun brugsretten til jorden. I f\xc3\xb8lge traditionen havde den \xc3\xa6ldste s\xc3\xb8n ret til at f\xc3\xb8lge sin far i kontraktforholdet. Jorden kunne ikke opdeles, og derfor var en kongsbonde bedre stillet end en odelsbonde. I 1956 overtager Lagtinget kongsjorden, der nu betegnes som lagtingsjord og m\xc3\xa5 i mods\xc3\xa6tning til f\xc3\xb8r s\xc3\xa6lges. Indmarken (b\xc3\xb8ur)ligger i n\xc3\xa6rheden af bygden. Det er denne jord, som arvedes og deltes._NEWLINE_Udmarken (hagi) er ogs\xc3\xa5 i nutiden f\xc3\xa6lleseje for hele bygden og ikke under kultur, men bruges til gr\xc3\xa6sning til f\xc3\xa5r, kreaturer og g\xc3\xa6s. Indmarken er den indhegnede opdyrkede del omkring bygderne. Her dyrkes gr\xc3\xa6s til vinterfoder for f\xc3\xa5r og kv\xc3\xa6g, desuden lidt kartofler og gr\xc3\xb8ntsager til eget forbrug. Tidligere spillede kornavl en rolle. Udmarken er udyrket, og her gr\xc3\xa6sser f\xc3\xa5rene \xc3\xa5ret rundt. I vinterhalv\xc3\xa5ret gr\xc3\xa6sser en del af dem p\xc3\xa5 indmarksarealerne, hvor de f\xc3\xa5r h\xc3\xb8, ensilage, kraftfoder og lov til at g\xc3\xa5 i l\xc3\xa6 i \xc3\xa5bne stalde og mellem husene.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8sk landbrug i nutiden\n_START_PARAGRAPH_\nOml\xc3\xa6gningen fra bondesamfund til havfiskeri-samfund, som intensiveredes ved \xc3\xa5rhundredeskiftet, dannede grundlag for en stor befolk\xc2\xadningstilv\xc3\xa6kst. I l\xc3\xb8bet af 150 \xc3\xa5r er folketallet s\xc3\xa5ledes nidoblet. Nyopdyrkninger, udvidet g\xc3\xb8dskning samt me\xc2\xadkanisering danner nu grundlag for en moderni\xc2\xadseret mejeridrift. Landbrugets hovedprodukter er i \xc3\xb8vrigt \xc3\xa6g, k\xc3\xb8d, kartofler og gr\xc3\xb8ntsager._NEWLINE_Udmarken (hagi) er ogs\xc3\xa5 i nutiden f\xc3\xa6lleseje for hele bygden og ikke under kultur, men bruges til gr\xc3\xa6sning til f\xc3\xa5r, kreaturer og g\xc3\xa6s. Indmarken er den indhegnede opdyrkede del omkring bygderne. Her dyrkes gr\xc3\xa6s til vinterfoder for f\xc3\xa5r og kv\xc3\xa6g, desuden lidt kartofler og gr\xc3\xb8ntsager til eget forbrug. Tidligere spillede kornavl en rolle. Udmarken er udyrket, og her gr\xc3\xa6sser f\xc3\xa5rene \xc3\xa5ret rundt. I vinterhalv\xc3\xa5ret gr\xc3\xa6sser en del af dem p\xc3\xa5 indmarksarealerne, hvor de f\xc3\xa5r h\xc3\xb8, ensilage, kraftfoder og lov til at g\xc3\xa5 i l\xc3\xa6 i \xc3\xa5bne stalde og mellem husene._NEWLINE_Kun 5-6\xc2\xa0% af F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er opdyrket. Kun 1\xc2\xa0% af f\xc3\xa6ringerne har i dag landbrug som hovederhverv. Det er almindeligt i bygderne at have fritidslandbrug med med f\xc3\xa5reavl og h\xc3\xb8sl\xc3\xa6t._NEWLINE_Agerbrug og produktion_NEWLINE_Betingelserne for agerbrug, som det kendes fra Danmark, er ikke til stede. De v\xc3\xa6sentligste forskelle er, at klimaet er mildt, men alligevel ikke har tilstr\xc3\xa6kkeligt med solskinstimer til at tillade modning af korn, og at jordlaget de fleste steder kun er et tyndt lag oven p\xc3\xa5 den faste basalt._NEWLINE_Landbruget er fortsat overvejende et udmark \xe2\x80\x93 indmark \xe2\x80\x93 system, uden kornavl, baseret p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6savl med f\xc3\xa5r og kv\xc3\xa6gavl som vigtigste elementer. K\xc3\xb8dproduktionen d\xc3\xa6kker ca. 40% af f\xc3\xa6ringernes k\xc3\xb8dforbrug, heraf 300 ton f\xc3\xa5rek\xc3\xb8d, 100 ton oksek\xc3\xb8d og 100 ton svinek\xc3\xb8d \xc3\xa5rligt. Dertil kommer et tilskud fra fjerkr\xc3\xa6avl._NEWLINE_F\xc3\xa5rebestanden er p\xc3\xa5 ca. 70.000, og der slagtes \xc3\xa5rligt godt 40.000 lam. Det til hjemmemarkedet producerende f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske landbrug er i dag fuldt moderniseret med m\xc3\xa6lkeproduktion som vigtigste indt\xc3\xa6gtskilde. Af m\xc3\xa6lkeprodukter importeres kun ost. Malkek\xc3\xb8erne er hele \xc3\xa5ret i stald og fodres med gr\xc3\xa6sensilage og kraftfoder.'