b'\n_START_ARTICLE_\nKenning\n_START_PARAGRAPH_\nKenning er en flerleddet poetisk omskrivning, is\xc3\xa6r kendt fra angelsaksisk og norr\xc3\xb8n skjaldekunst. Ordet "kenning" stammer fra norr\xc3\xb8nt kenna (= at kende, vide, navngive med en kenning), af den indoeurop\xc3\xa6iske rod *gn\xc5\x8d-.\n_START_SECTION_\nDrottkv\xc3\xa6tt\n_START_PARAGRAPH_\nI drottkv\xc3\xa6tt-stilen er kenningerne tit kombinerede, s\xc3\xa5 de enkelte led igen er omskrevet. Det gjorde det muligt at digtekvad s\xc3\xa5 sn\xc3\xb8rklede, at kun de allerklogeste hoveder \xe2\x80\x93 hvis overhovedet nogen \xe2\x80\x93 forst\xc3\xa5r dem. Den l\xc3\xa6ngste, overleverede kenning best\xc3\xa5r af otte led. Kenningen nausta blakks hl\xc3\xa9m\xc3\xa1na g\xc3\xadfurs dr\xc3\xadfu gimsl\xc3\xb6ngvir  betyder oversat blot "kriger"._NEWLINE_En virtuos i brugen af kenninger var Eyvind Skaldaspillir. Dog er Egill Skallagr\xc3\xadmsson den skjald, som har efterladt de fleste nydannelser og kenninger, som kan tilregnes en enkelt person, nok ikke uden forbindelse med, at forholdsvis megen af hans poesi er blevet bevaret. I hans digt H\xc3\xb6fu\xc3\xb0lausn  forekommer der f.eks. 21 ord, som ellers ikke er kendt. Det skyldes nok, at Eigill, enten han ville eller ej, m\xc3\xa5tte komponere et digt til \xc3\xa6re for Erik Blod\xc3\xb8kse. Opgaven var ham meget imod, og digtet lyder us\xc3\xa6dvanligt hult, selv for denne konge- og h\xc3\xb8vdingehyldingers \xc3\xa6ra. Det b\xc3\xb8dede han p\xc3\xa5 med en us\xc3\xa6dvanlig opfindsomhed, hvad digtets ydre form angik, indbefattet mange smukke, nye ord.'