b'\n_START_ARTICLE_\nDowns syndrom\n_START_SECTION_\nEpidemiologi\n_START_PARAGRAPH_\nSandsynligheden for at f\xc3\xb8de et barn med Downs syndrom stiger med moderens alder. N\xc3\xa5r kvinden er 25 \xc3\xa5r, er sandsynligheden for at f\xc3\xb8de et barn med Downs Syndrom 1 ud af 1340. N\xc3\xa5r kvinden er 30 er sandsynligheden 1 ud af 940. N\xc3\xa5r kvinden er 35, er sandsynligheden 1 ud af 353. N\xc3\xa5r kvinden er 40, er sandsynligheden 1 ud af 85. N\xc3\xa5r kvinden er 45, er sandsynligheden 1 ud af 35. Til sammenligning er risikoen for spontan abort efter en moderkagebiopsi eller fostervandspr\xc3\xb8ve 1\xc2\xa0% uanset kvindens alder._NEWLINE_Desuden stiger sandsynligheden, hvis for\xc3\xa6ldrene i forvejen har et eller flere b\xc3\xb8rn med Downs syndrom eller har aborteret et eller flere fostre med Downs syndrom.\n_START_SECTION_\nTrisomi 21\n_START_PARAGRAPH_\nEt normalt udviklet menneske har 46 kromosomer best\xc3\xa5ende af 23 par. Et par af disse kromosomer er k\xc3\xb8nskromosomer (X og Y kromosomer), de 22 andre kromosompar er ens for alle k\xc3\xb8n. _NEWLINE_Mennesker med Downs syndrom har et ekstra kromosom og kommer derfor op p\xc3\xa5 47 kromosomer. S\xc3\xa5ledes har mennesker med Downs syndrom et ekstra 21. kromosom, og derfor kaldes Downs syndrom ogs\xc3\xa5 for Trisomi 21 (tri = 3 og somi = krop. Det sidste henviser til, at kromosomer ligner sm\xc3\xa5 kroppe). _NEWLINE_Langt de fleste mennesker med Downs syndrom (94\xc2\xa0%) har trisomi 21. Af de resterende 6\xc2\xa0% har 5/6 s\xc3\xa5kaldt translokation (alts\xc3\xa5 5\xc2\xa0% af alle), der er arveligt, og de resterende (1\xc2\xa0% af alle) har mosaik-trisomi 21, hvor celler med et ekstra kromosom 21 er blandet med celler, der har normalt kromosomtal.\n_START_SECTION_\nTranslokation\n_START_PARAGRAPH_\nDenne type best\xc3\xa5r i, at et ekstra kromosom (nr. 21), eller en del af kromosomet (partiel trisomi 21), har h\xc3\xa6ftet sig p\xc3\xa5 et andet kromosom, som regel kromosom nr. 14. Translokation kan, i mods\xc3\xa6tning til trisomi 21, v\xc3\xa6re arveligt. _NEWLINE_Sandsynligheden for at fostret under en graviditet har en translokation af kromosom 21 forh\xc3\xb8jes v\xc3\xa6sentligt, s\xc3\xa5fremt for\xc3\xa6ldrene selv b\xc3\xa6rer translokationen (15\xc2\xa0% hvis moderen b\xc3\xa6rer translokationen, og 5\xc2\xa0% hvis faderen er b\xc3\xa6rer)._NEWLINE_Derudover er der ingen forskel p\xc3\xa5 varianterne trisomi 21 og translokation.\n_START_SECTION_\nMosaik\n_START_PARAGRAPH_\nPersoner med mosaicisme har en blanding af "almindelige" celler, dvs. celler med 23 kromosompar og celler med trisomi 21, alts\xc3\xa5 en "mosaik" af celler. Der kan v\xc3\xa6re f\xc3\xa6rre tr\xc3\xa6k af Downs syndrom hos personer med mosaik-Downs syndrom. Denne form for Downs syndrom er heller ikke arvelig.\n_START_SECTION_\nDowns Syndrom eller Mongolisme\n_START_PARAGRAPH_\nBetegnelsen "mongol" eller "mongolisme" anvendt i relation til Down Syndrom, stammer oprindeligt fra den lidt bredere betegnelse Mongolian Idiocy eller "mongolsk idioti". S\xc3\xa5 vidt vides var det den engelske l\xc3\xa6ge John Langdon Down, der introducerede begrebet "mongolsk idioti" i 1862, og senere (i 1866) dokumenterede han betegnelsen i skriftet "Observations on an ethnical classification of Idiots" (dansk: Observationer ang\xc3\xa5ende en etnisk klassifikation af idioter). John Langdon Down anvendte betegnelsen "mongol" eller "mongolsk idioti" idet han mente at b\xc3\xb8rn med Downs syndrom delte visse ansigtstr\xc3\xa6k med det mongolske folk. John Langdon Down mente desuden, at Downs syndrom repr\xc3\xa6senterede et evolution\xc3\xa6rt tilbageskridt fra den overlegne kaukasiske race til den underudviklede orientalske race, herunder det mongolske folk._NEWLINE_Den danske professor Dyre Trolle (1914-2002) var den f\xc3\xb8rste til at opdage, at graviditeter, hvor fostret havde Downs syndrom, udviste lave v\xc3\xa6rdier af hormonet \xc3\xb8striol. _NEWLINE_I andre lande og verdensdele er anvendelsen af betegnelsen "mongolsk idioti" for l\xc3\xa6ngst \xc3\xa6ndret til "Downs syndrom". F.eks. droppede WHO (The World Health Organization) officielt alle referencer til betegnelsen "mongolisme" i 1965.'