b'\n_START_ARTICLE_\nFat Man\n_START_PARAGRAPH_\nFat Man var navnet p\xc3\xa5 den atombombe, der blev kastet over Nagasaki, Japan af USA den 9. august 1945. Det var den anden af to atombomber, der nogen sinde er brugt i krig. Den f\xc3\xb8rste var Little Boy, som tre dage tidligere var blevet detoneret over Hiroshima. Navnet Fat Man (tyk mand) bruges ogs\xc3\xa5 som en mere generel betegnelse for designet af USA\'s tidlige atombomber, der, som illustreret p\xc3\xa5 billede, var \xe2\x80\x9dtykke\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Atombomben var 2,34 meter lang, 1,52 meter i diameter og vejede 4545 kg. Den var dobbelt s\xc3\xa5 bred som Little Boy, men havde kun 10\xc2\xa0% st\xc3\xb8rre masse. Bomben havde en spr\xc3\xa6ngkraft p\xc3\xa5 ca. 21 kiloton, hvilket svarer til 88 terajoule. "Fat Man" blev kastet af B-29 Superfortress flyet Bockscar, som blev fl\xc3\xb8jet af major Charles W. Sweeney. "Fat Man" ramte ca. 1200 meter fra sit m\xc3\xa5l og detonerede 550 meter over en dal, hvilket resulterede i langt f\xc3\xa6rre d\xc3\xb8dsfald, end tilf\xc3\xa6ldet ville have v\xc3\xa6ret, hvis bomben var detoneret over dens oprindelige m\xc3\xa5l. Man regner med, at ca. 40,000 mennesker blev dr\xc3\xa6bt af selve eksplosionen, og at ca. 25,000 blev s\xc3\xa5rede. Mange tusinder d\xc3\xb8de senere af deres kv\xc3\xa6stelser, og af str\xc3\xa5lingsrelaterede sygdomme forsaget af det radioaktive nedfald._NEWLINE_Princippet med kanonr\xc3\xb8ret, som man brugte i "Little boy", kunne ikke bruges med plutonium. I plutonium sker der nemlig meget mere spontan fission end i uran. Derfor kan neutronerne fra den spontane fission risikere at tyvstarte k\xc3\xa6dereaktionen._NEWLINE_"Fat Man" var derfor en implosionsbombe, der anvendte plutonium som det fissile materiale. S\xc3\xa5danne bomber er bygget op af en kugleformet plutoniumkerne, placeret i en hul spr\xc3\xa6ngstofkugle, s\xc3\xa5ledes, at der hele vejen rundt om kernen er placeret retningsbestemte spr\xc3\xa6ngladninger. P\xc3\xa5 spr\xc3\xa6ngstofkuglens overflade sidder der en r\xc3\xa6kke detonatorer, der detonerer samtidig, hvilket sikrer et ligeligt fordelt tryk p\xc3\xa5 kernen fra alle sider. Princippet er, at man ved hj\xc3\xa6lp af disse indadvendte eksplosioner \xc3\xb8ger trykket p\xc3\xa5 plutoniumkernen, og derved dens densitet, s\xc3\xa5 meget, at den n\xc3\xa5r over den kritiske masset\xc3\xa6thed hvorved fissionsprocessen starter. I midten af plutoniumkernen sidder en neutroninitiator, der sikrer at fissionen \xe2\x80\x99sparkes\xe2\x80\x99 ordentligt i gang p\xc3\xa5 det rette tidspunkt. Den er helt essentiel for en ordentlig detonation._NEWLINE_P\xc3\xa5 Manhattan-projektet havde man f\xc3\xb8rst arbejdet med \xe2\x80\x9cpistol-modellen\xe2\x80\x9d, der g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5 at skyde en kerne af enten plutonium (ikke brugt i praksis) eller uran ind i en anden kerne, hvorved de bliver til \xc3\xa9n. De to kerner er hver is\xc3\xa6r under den kritiske masse, men er tilsammen et godt stykke over. Det plutonium man kunne fremstille i atomreaktoren ved Hanford, var dog ikke af h\xc3\xb8j nok kvalitet. Selv om plutoniumet kun indeholdt 0,9% af isotopen Pu-240, var det ikke rent nok. Pu-240-isotopen ville g\xc3\xb8re plutoniumet for ustabilt, med en for h\xc3\xb8j grad af spontan neutronemission, og dette kunne f\xc3\xa5 atombomben til at detonere for tidligt. Pu-240 har en rate af spontane fissioner p\xc3\xa5 415,000 fissioner i sekundet/kg (mod 10 for Pu-239). Plutoniumkernen vejede 6,2 kg, hvilket bet\xc3\xb8d, at kernen indeholdt 52g Pu-240. Dette udl\xc3\xb8ser 23.000 spontane fissioner i sekundet. Det ville simpelthen tage for langt tid at forbinde de to kerner: Fissionsprocessen ville begynde f\xc3\xb8r kernerne ville kunne n\xc3\xa5 at blive forenet, og den optimale fission finde sted. N\xc3\xa5r fissionen begynder f\xc3\xb8r, vil materialet blive ekstremt varmt og udvide sig hurtigt, og derved aldrig n\xc3\xa5 at blive superkritisk. Den optimale fission finder alts\xc3\xa5 ikke sted, da kun en lille del af materialet fissionerer. Plutoniumkernen ville v\xc3\xa6re n\xc3\xb8dt til at tilbagel\xc3\xa6gge de sidste centimeter p\xc3\xa5 under 40 mikrosekunder._NEWLINE_Det er dog teoretisk muligt at lave en \xe2\x80\x9cpistol-bombe\xe2\x80\x9d med plutonium, men det ville kr\xc3\xa6ve en 6 meter lang bombe, en s\xc3\xa5dan bombe ville blive for stor til en B-29 Superfortress bombefly._NEWLINE_Pistol-metoden kan dog godt virke med uran (U-235), og Little Boy var netop en s\xc3\xa5dan bombe. Men af en r\xc3\xa6kke forskellige grunde er en implosionsbombe langt mere effektiv og sikker. Det kr\xc3\xa6ver dog en perfekt synkronisering af spr\xc3\xa6ngningerne at f\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan implosionsbombe til at springe ordentligt, men det reducerer risikoen for en utilsigtet detonation.'