b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Keres\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nPaul Keres blev f\xc3\xb8ste gang estisk mester i skak i 1935, og samme \xc3\xa5r fik han sit internationale gennembrud med et flot resultat og ikke mindst flot spil som 1. br\xc3\xa6t for Estland ved skakolympiaden i Warszawa.\n_START_SECTION_\nKandidat til VM-matchen som aldrig fandt sted\n_START_PARAGRAPH_\nBlandt Keres\' st\xc3\xb8rste resultater f\xc3\xb8r 2. verdenskrig er sejren i AVRO turneringen 1938, hvor han sluttede p\xc3\xa5 samme pointtal som amerikaneren Reuben Fine, men havde bedre indbyrdes resultat. AVRO 1938 havde deltagelse af otte af verdens st\xc3\xa6rkeste skakspillere, og det var planen, at vinderen skulle m\xc3\xb8de verdensmesteren Alexander Aljechin i en kamp om titlen. Men Aljechin havde ikke givet noget endeligt tilsagn, og man n\xc3\xa5ede aldrig at f\xc3\xa5 arrangeret nogen match, f\xc3\xb8r krigen br\xc3\xb8d ud._NEWLINE_Da krigen br\xc3\xb8d ud 1. september 1939, sad Paul Keres i Buenos Aires, hvor der var skakolympiade. Han spillede turneringen f\xc3\xa6rdig og deltog ogs\xc3\xa5 i en efterf\xc3\xb8lgende international turnering, som han vandt p\xc3\xa5 deling med Miguel Najdorf. Derefter tog han til Holland og spillede en match over 14 partier mod eksverdensmesteren Max Euwe, som han slog 7\xc2\xbd-6\xc2\xbd \xe2\x80\x93 et virkelig flot resultat i betragtning af, at matchspil n\xc3\xa6rmest var Euwes specialitet, mens Keres ikke havde den store erfaring.\n_START_SECTION_\nMellem Nazi-Tyskland og Sovjetunionen\n_START_PARAGRAPH_\nDa Estland som en f\xc3\xb8lge af Molotov-Ribbentrop-pagten blev annekteret i 1940, kom Keres til at repr\xc3\xa6sentere Sovjetunionen. Han deltog i sit f\xc3\xb8rste Sovjetmesterskab i Moskva samme \xc3\xa5r, hvor han sluttede p\xc3\xa5 en fjerdeplads i st\xc3\xa6rkt selskab. \xc3\x85ret efter blev de seks \xc3\xb8verst placerede i denne turnering sat til at spille om "det Absolutte Sovjetmesterskab". Turneringen er en af de st\xc3\xa6rkest besatte nogensinde og blev vundet af Mikhail Botvinnik foran Keres, Vasilij Smyslov, Isaac Boleslavskij, Andor Lilienthal og Igor Bondarevskij._NEWLINE_I 1941 blev Estland besat af Tyskland, og han deltog i 1942-1943 i fire turneringer i Tyskland, hvor ogs\xc3\xa5 verdensmesteren Aljechin var med. Aljechin vandt tre af turneringerne foran Keres, mens de delte f\xc3\xb8rstepladsen i den fjerde. Derudover deltog han i flere andre turneringer under krigen._NEWLINE_Da Sovjetunionen (gen)besatte Estland i 1944, havnede Keres i en farlig situation. If\xc3\xb8lge Jurij Averbakh, en prominent person i sovjetskakken, var der en arrestordre p\xc3\xa5 Keres, men han slap, da han ikke var i Tallinn p\xc3\xa5 det tidspunkt._NEWLINE_Efter krigen var han tilsyneladende stadig under mistanke. Han fik i hvert fald ikke lov til at deltage i den store turnering i Groningen i 1946, som Botvinnik vandt foran Euwe. I stedet blev han sendt til det georgiske mesterskab, som han vandt. Averbakh angiver, at det var en af lederne af det estiske kommunistparti, Nikolai Karotamm, som sikrede, at Keres kom til Georgien og senere blev fri til at spille internationalt igen. Keres fik sovjetisk statsborgerskab og kom til at repr\xc3\xa6sentere Sovjetunionen resten af sit liv.\n_START_SECTION_\nSkakkens kronprins\n_START_PARAGRAPH_\nDa verdensskakforbundet FIDE kom til live igen fra 1946, begyndte man at forberede en turnering, som skulle finde afl\xc3\xb8seren til den i samme \xc3\xa5r afd\xc3\xb8de verdensmester Aljechin._NEWLINE_Man endte med at arrangere en matchturnering med fem spillere, heriblandt Keres, som m\xc3\xb8dte hinanden fem gange. Botvinnik blev en klar turneringsvinder \xe2\x80\x93 ikke mindst i kraft af sejre i sine fire f\xc3\xb8rste partier mod Keres, der f\xc3\xb8rst fik en sejr mod Botvinnik i femte afdeling, da turneringen var afgjort. _NEWLINE_Der har v\xc3\xa6ret spekulationer om, hvorvidt Keres havde f\xc3\xa5et ordrer fra h\xc3\xb8jeste sted om at tabe sine partier til Botvinnik. Den britiske skakjournalist Taylor Kingston har unders\xc3\xb8gt beviserne og n\xc3\xa5r frem til, at der ikke findes bevis for, at Keres er blevet "overtalt", men heller ikke bevis p\xc3\xa5 det modsatte._NEWLINE_Averbakh afviser ikke, at Keres har f\xc3\xb8lt et pres ovenfra, men n\xc3\xa6ppe fra "h\xc3\xb8jeste sted" (dvs. Stalin). Averbakh tror ikke, at Keres bevidst tabte fire partier i tr\xc3\xa6k, men peger i stedet p\xc3\xa5, at Keres tidligere (i det Absolutte Sovjetmesterskab i 1941) havde vist sig som en mindre mentalt st\xc3\xa6rk spiller end Botvinnik. Trods det d\xc3\xa5rlige resultat mod Botvinnik og i det hele taget d\xc3\xa5rlig form endte Keres p\xc3\xa5 en delt tredjeplads med 10\xc2\xbd point ud af 20 mulige._NEWLINE_I de n\xc3\xa6ste fire VM-cyklusser endte Keres p\xc3\xa5 en andenplads eller delt andenplads i den afsluttende kandidatturnering om at udfordre verdensmesteren. Disse andenpladser gav ham tilnavnet som "skakkens kronprins"._NEWLINE_Hvis man laver en historisk Elo-beregning af kandidatturneringen i Jugoslavien i 1959, er det hans bedste resultat nogensinde med en pr\xc3\xa6stationsrating p\xc3\xa5 2836. Han blev dog overg\xc3\xa5et af Mikhail Tal, som vandt turneringen med 1\xc2\xbd points forspring og senere verdensmesterskabet._NEWLINE_Ved kandidatturneringen i Curacao i 1962 indgik Keres en privat aftale med Efim Geller og Tigran Petrosian (begge fra Sovjetunionen) om at spille indbyrdes remis (bekr\xc3\xa6ftet af bl.a. Averbakh), for at f\xc3\xa5 nogle pauser i en lang og opslidende turnering. Det endte dog med at give bagslag for Keres, i det han endte p\xc3\xa5 andenpladsen, et halvt point efter Petrosian._NEWLINE_Keres\' sidste deltagelse i en kandidatturnering var i 1965, hvor han tabte sin kvartfinale til Boris Spasskij med 6-4. Det var den eneste match, Keres tabte i sin karriere._NEWLINE_I 1973 deltog Keres i sin sidste interzoneturnering i Petr\xc3\xb3polis, hvor han endte p\xc3\xa5 en delt ottendeplads.\n_START_SECTION_\nTre sovjetmesterskaber\n_START_PARAGRAPH_\nUd over sine fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at blive verdensmester havde Keres en stor turneringskarriere, bl.a. tre mesterskaber i Sovjetunionen, en af de st\xc3\xa6rkeste og h\xc3\xa5rdeste turneringer i verden. Hans gevinster var i 1947, 1950 og 1951. Ikke mindst den sidste turnering var ekstremt st\xc3\xa6rkt besat med deltagelse af bl.a. Geller, Petrosian, Smyslov, Botvinnik, Averbakh, David Bronstein, Mark Tajmanov, Lev Aronin, Salo Flohr, Bondarevskij og Alexander Kotov._NEWLINE_I samme periode vandt han P\xc3\xa4rnu 1947, Iwonicz Zdr\xc3\xb3j 1950 og Budapest 1952, den sidste foran bl.a. Botvinnik._NEWLINE_Paul Keres n\xc3\xa5ede at vinde syv holdguld med Sovjetunionen ved skakolympiaderne.\n_START_SECTION_\nSidste del af karrieren\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 1965 fortsatte Keres med at levere fine resultater. Blandt h\xc3\xb8jdepunkterne i den sene del af karrieren var en delt sejr i Tallinn 1971 med Tal og sejren i Tallinn 1975 foran bl.a. Spasskij. Sidstn\xc3\xa6vnte blev hans sidste store turneringssejr. Senere samme \xc3\xa5r vandt han en turnering i Vancouver, men p\xc3\xa5 hjemvejen \xe2\x80\x93 i Helsinki \xe2\x80\x93 fik han et hjerteanfald og d\xc3\xb8de._NEWLINE_Siden 1966 er der blevet afholdt en \xc3\xa5rlig turnering i Tallinn med hans navn. Fra 1976 skiftede den navn til Paul Keres Memorial.'