b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc3\xb8nningen (K\xc3\xb8benhavn)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen trekantede plads mellem Esplanaden, Nyboder og Kastellet benyttedes siden 1782 til en reberbane, der senere blev omdannet til en garderhusarkaserne. I begyndelsen af det 20. \xc3\xa5rhundrede blev det besluttet at nedrive de for\xc3\xa6ldede bygninger for at g\xc3\xb8re plads til etageejendomme af h\xc3\xb8j klasse. Der blev udskrevet en konkurrence, og 29. juni 1903 vedtog kommunen en plan for omr\xc3\xa5det. Nedrivningen af kasernen begyndte 1. november 1905, og kort efter blev omr\xc3\xa5det solgt til private investorer. En bred boulevard inspireret af Baron Haussmanns i Paris blev anlagt p\xc3\xa5 kanten af Kastellet, og mellem etageejendommene anlagdes fire korte gader med navne hentet p\xc3\xa5 Bornholm. Planen kr\xc3\xa6vede at alle lejligheder der vendte ud mod Gr\xc3\xb8nningen skulle have mellem seks og tolv v\xc3\xa6relser, mens resten af lejlighederne skulle have mindst fem v\xc3\xa6relser._NEWLINE_Byggeriet begyndte i den sydlige ende af gaden i 1905, og derefter fulgte dem n\xc3\xa6rmest den nuv\xc3\xa6rende Oslo Plads. Efter det gik grundsalget i st\xc3\xa5, da der var overskud af lejligheder i byen p\xc3\xa5 det tidspunkt. I 1908 havde K\xc3\xb8benhavn 400.000 indbyggere og 10.000 tomme lejligheder._NEWLINE_En gruppe kunstnere, der havde brudt med Den Frie Udstilling, fik tilladelse til at opstille en midlertidig pavilion p\xc3\xa5 en af de tomme grunde og tog navnet Gr\xc3\xb8nningen efter gaden. Carl Petersen tegnet bygningen, der blev kaldt for "Indianerhytten" i daglig tale grundet dens eklektiske form. Den blev revet ned efter f\xc3\xa5 \xc3\xa5r, og kunstnerne m\xc3\xa5tte finde sig et andet sted, da der kom fornyet interesse for grundene.\n_START_SECTION_\nBygninger\n_START_PARAGRAPH_\nDen statelige etageejendom p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet af Gr\xc3\xb8nningen og Esplanaden (Gr\xc3\xb8nningen 1) blev opf\xc3\xb8rt i 1906 efter tegninger af Henning Hansen. Den er forsynet med to sm\xc3\xa5 t\xc3\xa5rne, der flankerer hovedindgangen. Bygningen blev udvidet nordp\xc3\xa5 af samme arkitekt i 1933 (Gr\xc3\xb8nningen 3a-b)._NEWLINE_Bygningen i den anden ende af gaden (Gr\xc3\xb8nningen 21-25) er det tidligere hovedkontor for Nordisk Gjenforsikrings Selskab. Det blev opf\xc3\xb8rt i 1910 af Axel Preisler og blev renoveret i 2006. Det er nu hovedkontor for M. Goldschmidt Holding. Den store ejendom ved siden af i nr. 17-19 er det tidligere hovedkontor for Nordisk Livsforsikrings-Aktieselskab af 1897. Det blev opf\xc3\xb8rt i 1913-1914 efter tegninger af Vilhelm Fischer (fuldf\xc3\xb8rt af N.P.P. Gundstrup). Nr. 17 huser nu IT virksomheden Netcompany._NEWLINE_Hagemanns Pal\xc3\xa6 i nr. 11 blev opf\xc3\xb8rt i 1918 af Carl Brummer for vekseleren Paul Hagemann. Bygningen fungerer nu som Finlands ambassad\xc3\xb8rbolig._NEWLINE_Etageejendommen i nr. 7-9 blev opf\xc3\xb8rt i 1935-1936 efter tegninger af Ib Lunding. Trods sin robuste funktionalistiske stil er det kendt som Boblehuset eller Champagnehuset p\xc3\xa5 grund af de uregelm\xc3\xa6ssigt placerede runde vinduer i trappehuset. Bygningen blev fredet i 1997.\n_START_SECTION_\nSkulpturer\n_START_PARAGRAPH_\nVed nr. 25 st\xc3\xa5r  Anne Marie Carl-Nielsens statue Pegasus til minde om hendes mand, komponisten Carl Nielsen._NEWLINE_P\xc3\xa5 det gr\xc3\xb8nne omr\xc3\xa5de \xc3\xb8st for gaden st\xc3\xa5r der en bronzeafst\xc3\xb8bning af Theobald Steins Neapolitansk vandb\xc3\xa6rer fra 1901. Den blev doneret af Carl Jacobsens legat Albertina._NEWLINE_Foran M. Goldschmidt Holdings hovedkontor blev der skabt en lille trekantet plads mellem Gr\xc3\xb8nningen og Store Kongensgade. Her er der i 2011 opstillet en kopi en statue der forestiller titanen Atlas, der oprindelig var bestilt af Carl Jacobsen hos billedhuggeren Nicolai Schmidt i 1899. Originalen i zink og kobber, udf\xc3\xb8rt 1898-99 af billedhuggeren Nicolai Outzen Schmidt (1844-1910) stod p\xc3\xa5 taget af Carlsbergs marketenderi i K\xc3\xb8benhavns Frihavn. Siden 1972 har Atlas st\xc3\xa5et \xc3\xb8verst p\xc3\xa5 bryggeriet Carlsbergs kraftcentral i Valby. Myten om Atlas, der b\xc3\xa6rer himmelhv\xc3\xa6lvet, findes afbildet allerede i 500-t. f.Kr. I \xc3\xa6ndret form levede motivet videre i kunsten, efter at gr\xc3\xa6ske astronomer ca. 400 f.Kr. opdagede, at Jorden er en kugle, der befinder sig i centrum af et kuglerundt univers. Atlas med universet p\xc3\xa5 skuldrene er blevet symbol p\xc3\xa5 noget urokkeligt og driftsikkert, s\xc3\xa5ledes som firmanavn for en dansk k\xc3\xb8leskabsfabrik, der i mange \xc3\xa5r havde den gr\xc3\xa6ske k\xc3\xa6mpe som symbol. Skulpturen benyttes desuden i M. Goldschmidts logo.'