b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xb8jre og venstre\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xb8jre og venstre er relative udtryk for to sider i forhold til hinanden eller en midte. Det giver som s\xc3\xa5dan ikke mening at tale om h\xc3\xb8jre og venstre, hvis ikke synsvinkelen er givet._NEWLINE_Hvis man s\xc3\xa5ledes foruds\xc3\xa6tter, at en tekst st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 den s\xc3\xa6dvanlige vis, kan man give den regel, at tekster l\xc3\xa6ses fra fra venstre mod h\xc3\xb8jre, medmindre der er tale om tekster, der er sat med arabiske, persiske, hebraiske eller jiddisch skrifttegn, der l\xc3\xa6ses fra h\xc3\xb8jre mod venstre.\n_START_SECTION_\nOrdenes ophav\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet "h\xc3\xb8jre" stammer via gammeldansk h\xc3\xb8ghr\xc3\xa6 fra norr\xc3\xb8nt h\xc7\xbfgri, fra adjektivet h\xc7\xbfgr med betydningen "bekvem". Den h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd er for de fleste den, det er bekvemt at bruge. "Hun er hans h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd" betyder n\xc3\xa6rmest at v\xc3\xa6re uundv\xc3\xa6rlig, mens "venstreh\xc3\xa5ndsarbejde" er noget andenklasses. "Venstre", ogs\xc3\xa5 fra norr\xc3\xb8nt, er dog besl\xc3\xa6gtet med "en ven". Gammelengelsk winstre/winestra, egentlig "venligere", bet\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 "venstre". Man har t\xc3\xa6nkt sig, at ordet var en eufemisme, fordi venstre h\xc3\xa5nd blev anset som ringere end h\xc3\xb8jre. Ordet left, der anses at stamme fra dialekter nordp\xc3\xa5 og i Kent, kan have v\xc3\xa6ret en erstatning for et tabuord, hvis det stammer fra protoindoeurop\xc3\xa6isk *laiwo- ligesom latin laevus, der bet\xc3\xb8d b\xc3\xa5de "venstre" og "skadelig". Gr\xc3\xa6sk benytter en eufemisme for "venstre", nemlig aristeros, egentlig "den bedre" (jfr avestisk vairyastara- = til venstre, af vairya- = tiltr\xc3\xa6kkende). P\xc3\xa5 tysk hedder "venstre" link, p\xc3\xa5 hollandsk linker, nok fra gammelh\xc3\xb8jtysk slinc, besl\xc3\xa6gtet med svensk linka (= halte) og slinka (= dingle), samt gammelengelsk slincan (= kravle)._NEWLINE_Etymologi for "h\xc3\xb8jre" og "venstre" i ulige sprog tr\xc3\xa6kker ogs\xc3\xa5 i retning af en kontrast mellem godt og d\xc3\xa5rligt. P\xc3\xa5 latin er dette udpr\xc3\xa6get tydeligt, idet dexter bet\xc3\xb8d b\xc3\xa5de "h\xc3\xb8jre" og "beh\xc3\xa6ndig" (bevaret i det engelske ord dexterous), mens sinister bet\xc3\xb8d b\xc3\xa5de "venstre" og "ildevarslende" - en betydning bevaret ogs\xc3\xa5 i dagens engelsk. P\xc3\xa5 engelsk stammer left (= venstre) fra gammelengelsk lyft (= kraftl\xc3\xb8s), og det \xc3\xa6ldre engelske udtryk "over the left [shoulder]" (= over venstre [skulder]) betyder, at man afviser eller ignorerer det, der er sagt - hvorimod "h\xc3\xb8jre" hedder right, der ogs\xc3\xa5 betyder "rigtig", "korrekt", af gammelengelsk riht, der f\xc3\xb8rst fra 1100-tallet blev benyttet om "h\xc3\xb8jre" - oprindeligt var ordet kun brugt i betydningen "god, ordentlig, passende". Den samme udvikling sees i tysk recht og latin rectus, fra protoindoeurop\xc3\xa6isk *reg- (retlinjet bev\xc3\xa6gelse, at regere, at f\xc3\xa5 orden p\xc3\xa5) - kilde ogs\xc3\xa5 til gr\xc3\xa6sk orektos (= udstrakt, oprejst), gammelirsk recht (= lov), walisisk rhaith, bretonsk reiz (= retf\xc3\xa6rdig, klog). Tilsvarende hedder "h\xc3\xb8jre" p\xc3\xa5 fransk droit fra latin directus (= retlinjet, direkte); og slaviske ord for "h\xc3\xb8jre", s\xc3\xa5som polsk prawy og russisk \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb2\xd1\x8b\xd0\xb9, er l\xc3\xa5nt fra gammel kirkeslavisk pravu (= retlinjet), fra protoindoeurop\xc3\xa6isk *pro med roden *per- (= fremad, foran, f\xc3\xb8rst).\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jre og venstre i trafikken\n_START_PARAGRAPH_\nI de fleste lande k\xc3\xb8rer man i h\xc3\xb8jre side. De fleste venstrek\xc3\xb8rselslande er tidligere britiske kolonier.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jre og venstre til s\xc3\xb8s\n_START_PARAGRAPH_\nStyrbord er h\xc3\xb8jre side af skibet, n\xc3\xa5r man kigger fremad i forl\xc3\xa6ns sejlretning. Markeres med gr\xc3\xb8n lanterne._NEWLINE_Bagbord er venstre side og har r\xc3\xb8d lanterne._NEWLINE_Vikingeskibe havde styre\xc3\xa5rer (ror) p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre side (bord), hvor man, n\xc3\xa5r man holdt styre\xc3\xa5ren med begge h\xc3\xa6nder, havde ryggen mod b\xc3\xa5dens venstre side (bagbord).\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jre og venstre i teatret\n_START_PARAGRAPH_\nDet kan skabe usikkerhed at sige h\xc3\xb8jre og venstre side p\xc3\xa5 et teater, hvor man taler om kongesiden og damesiden. Befinder man sig p\xc3\xa5 tilskuerpladserne med front mod scenen, er kongesiden til venstre og damesiden til h\xc3\xb8jre. Disse to udtryk benyttes dog sj\xc3\xa6ldent udenfor teaterbranchen. De svarer til placeringerne af kongelogen og hofdamelogen i Det Kongelige Teater i K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xb8jre og venstre i heraldikken\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r man i heraldikken taler om h\xc3\xb8jre og venstre, er det altid som set fra den, der b\xc3\xa6rer skjoldet, hvad der kan v\xc3\xa6re forvirrende, n\xc3\xa5r beskueren n\xc3\xb8dvendigvis ser siderne omvendt. Af denne grund benyttes udtrykkene dekster for (heraldisk) h\xc3\xb8jre og sinister for (heraldisk) venstre.'