b'\n_START_ARTICLE_\nVilhelm Milthers\n_START_SECTION_\nLiv og virke\n_START_PARAGRAPH_\nSom den yngste i en s\xc3\xb8skendeflok p\xc3\xa5 otte voksede Vilhelm Milthers op p\xc3\xa5 Ny Fastergaard, en vestjysk sl\xc3\xa6gtsg\xc3\xa5rd nord for Skjern, som hans oldefar overtog i 1775. Da Milthers var 17 \xc3\xa5r gammel, d\xc3\xb8de inden for kort tid begge hans for\xc3\xa6ldre og en \xc3\xa6ldre bror, og hjemmet blev opl\xc3\xb8st. Milthers flyttede til Herning, hvor han tog pr\xc3\xa6limin\xc3\xa6reksamen i 1885. Efter et ophold p\xc3\xa5 Askov H\xc3\xb8jskole 1886-1888 flyttede han til K\xc3\xb8benhavn, hvor han tog adgangseksamen til Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt i 1888 og blev cand.polyt. herfra i 1894, som kemi-ingeni\xc3\xb8r. Milthers brugte sin kemi-uddannelse ved en ans\xc3\xa6ttelse under roekampagnen samme efter\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Odense Sukkerfabrik, men besk\xc3\xa6ftigede sig herefter, bortset fra en ans\xc3\xa6ttelse som l\xc3\xa6rervikar ved Gedved Seminarium i begyndelsen af 1895, udelukkende med geologi._NEWLINE_Fra 1890 arbejdede Milthers hvert \xc3\xa5r som sommerassistent ved Danmarks Geologiske Unders\xc3\xb8gelse, som var oprettet to \xc3\xa5r forinden med det form\xc3\xa5l at gennemf\xc3\xb8re en geologisk kortl\xc3\xa6gning af Danmark. Hans arbejde bestod i kortl\xc3\xa6gning i felten af forskellige omr\xc3\xa5der af Sj\xc3\xa6lland, 1890-91 Nordsj\xc3\xa6lland, 1892-93 Midtsj\xc3\xa6lland og 1894 Odsherred, i begyndelsen under tilsyn af kortl\xc3\xa6gningens leder Kristian R\xc3\xb8rdam, men efterh\xc3\xa5nden mere og mere p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. F\xc3\xa6rdsel rundt i landskabet foregik i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r p\xc3\xa5 g\xc3\xa5ben, men fra 1892 p\xc3\xa5 cykel. 1895 fik Milthers fast ans\xc3\xa6ttelse som assistent ved den geologiske unders\xc3\xb8gelse, og samme \xc3\xa5r kunne han derfor gifte sig med Valborg H\xc3\xb8gsbro, datter af h\xc3\xb8jskoleforstanderen og politikeren Sofus H\xc3\xb8gsbro. Sammen fik de fire b\xc3\xb8rn, Aslaug 1896, Aksel 1897, Gunnar 1901 og Keld 1907._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r tog Milthers hver sommer sin familie med p\xc3\xa5 sine kortl\xc3\xa6gningrejser til egne rundt p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland, hvor de blev indkvarteret p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rde eller kroer, s\xc3\xa5ledes 1895 i Reerslev og Stenlille, 1896 Sejer\xc3\xb8, Sj\xc3\xa6llands Odde og Nyk\xc3\xb8bing Sj\xc3\xa6lland, 1897 Fakse, 1898 Vemmetofte og Karise, 1899 Haslev og Turebyholm, 1900 Stevns, 1901 Snesere. Den geologiske kortl\xc3\xa6gning af Bornholm blev nu ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5begyndt, og Milthers med familie tog i sommeren 1902 ophold i Allinge, i 1903 i Klemensker._NEWLINE_F\xc3\xb8rst omkring 1910 oprettede man i Danmark en egentlig geologi-uddannelse, og indtil da var de fleste geologer kandidater fra Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt. Som sine kolleger l\xc3\xa6rte Milthers derfor hovedsagelig faget gennem praktiske erfaringer, for hans eget vedkommende is\xc3\xa6r somrenes feltarbejde, foruden et ophold i vinteren 1900-01 hos professor Gerard de Geer i Stockholm._NEWLINE_Fra 1897 begyndte Milthers at interessere sig for studiet af ledeblokke, et felt der skulle besk\xc3\xa6ftige ham helt til hans d\xc3\xb8d, dog afbrudt af blandt andet unders\xc3\xb8gelser efter brunkulsforekomster og geologiske kortbladsbeskrivelser. Milthers n\xc3\xa5ede at forfatte, eller v\xc3\xa6re medforfatter til, disse ti kortbladsbeskrivelser: Sejr\xc3\xb8 (1900), Nyk\xc3\xb8bing S (1900), Kalundborg (1900), Holb\xc3\xa6k (1900), Fakse (1908), Stevns Klint (1908), Bornholm (1916), B\xc3\xa6kke (1925), Brande (1939) og Vissenbjerg (1940)._NEWLINE_Foruden sin videnskabelige indsats arbejdede Milthers ogs\xc3\xa5 med formidling af det geologiske stof til en bredere offentlighed, gennem sm\xc3\xa5 artikler til diverse foreninger, samt gennem radioforedrag. Han var desuden en meget benyttet ekskursionsf\xc3\xb8rer.\n_START_SECTION_\nLedeblokke\n_START_PARAGRAPH_\nVisse af mor\xc3\xa6nernes sten, de s\xc3\xa5kaldte ledeblokke, best\xc3\xa5r af bjergarter, som kun forekommer som fastst\xc3\xa5ende fjeld ganske bestemte steder. Indeholder en mor\xc3\xa6ne en bestemt slags ledeblokke, m\xc3\xa5 gletsjeren som aflejrede mor\xc3\xa6nen p\xc3\xa5 sin vej have overskredet dette sted. Milthers opererede i sine ledeblokstudier efterh\xc3\xa5nden hovedsageligt med seks typer af ledeblokke, alle porfyrer: rhombeporfyr og rhombeporfyrkonglomerat fra Oslo-omr\xc3\xa5det i det sydlige Norge (de s\xc3\xa5kaldte norske blokke), bredvadporfyr og gr\xc3\xb8nklitporfyr fra Dalarne i det vestlige Sverige (de s\xc3\xa5kaldte dala-blokke), og r\xc3\xb8d og brun \xc3\xb8sters\xc3\xb8kvartsporfyr fra \xc3\x98sters\xc3\xb8ens bund syd for \xc3\x85lands\xc3\xb8erne (de s\xc3\xa5kaldte \xc3\xb8sters\xc3\xb8-blokke). Disse seks typer udg\xc3\xb8r i gennemsnit 1\xc2\xa0% af alle danske sten i kornst\xc3\xb8rrelsesintervallet 2-20 cm. P\xc3\xa5 et bestemt sted vil ledeblokkenes forekomst og indbyrdes m\xc3\xa6ngdeforhold i en mor\xc3\xa6ne if\xc3\xb8lge ledeblokteorien kunne vise, hvorfra gletsjeren er kommet: norske blokke tyder p\xc3\xa5 isbev\xc3\xa6gelse fra nord, dala-blokke tyder p\xc3\xa5 isbev\xc3\xa6gelse fra nord\xc3\xb8st, mens \xc3\xb8sters\xc3\xb8-blokke tyder p\xc3\xa5 is, som er kommet gennem \xc3\x98sters\xc3\xb8en og op over Danmark fra syd\xc3\xb8st._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste af Milthers\' ledeblokstudier gjaldt dels forekomsten af norske blokke i Nordsj\xc3\xa6lland, dels en studierejse til Oslo-omr\xc3\xa5det, hvor rhombeporfyren er fastst\xc3\xa5ende. Efter at han i forbindelse med sit karteringsarbejde rundt i Danmark havde optalt ledeblokke p\xc3\xa5 en lang r\xc3\xa6kke lokaliteter, samlede Milthers i 1909 sine observationer og tolkninger i en afhandling, som ogs\xc3\xa5 skaffede ham opm\xc3\xa6rksomhed uden for landets gr\xc3\xa6nser. Forekomsten af dala-blokke i det nordvestlige Jylland fik Milthers til at frems\xc3\xa6tte den teori, at disse blokke ogs\xc3\xa5 burde kunne findes i det sydvestnorske mor\xc3\xa6neomr\xc3\xa5de J\xc3\xa6ren, hvor allerede store m\xc3\xa6ngder af norske blokke fra Oslo-omr\xc3\xa5det var p\xc3\xa5vist. For Milthers at se tydede dette p\xc3\xa5, at en gletsjer havde bev\xc3\xa6get sig fra Sverige mod vest og nordvest gennem Norske Rende og derfra op p\xc3\xa5 norsk omr\xc3\xa5de. Under en rejse til J\xc3\xa6ren i 1910 fandt Milthers de dala-blokke, han ledte efter, men ogs\xc3\xa5 baltiske blokke, i form af r\xc3\xb8d \xc3\xb8sters\xc3\xb8kvartsporfyr og \xc3\xa5landsrapakivi. Han fik dog ikke sin opdagelse anerkendt blandt norske geologer, f\xc3\xb8rend uafh\xc3\xa6ngige eksperter havde bekr\xc3\xa6ftet hans blokbestemmelser._NEWLINE_I forbindelse med karteringsarbejde i slutningen af 1920-erne p\xc3\xa5 Vissenbjerg-bladet p\xc3\xa5 det vestlige Fyn beskrev Milthers h\xc3\xa9r et stort, komplekst d\xc3\xb8dislandskab med talrige plateau-fladbakker beliggende i forskellige niveauer. Ledeblokt\xc3\xa6llinger viste, at omr\xc3\xa5det var rigt p\xc3\xa5 norske blokke, i mods\xc3\xa6tning til baltiske blokkes dominans i de omgivende omr\xc3\xa5der, hvilket if\xc3\xb8lge Milthers viste, at omr\xc3\xa5det var dannet ved et samspil mellem en nordfra og en syd\xc3\xb8stfra kommende isstr\xc3\xb8m._NEWLINE_I to perioder, f\xc3\xb8rst 1901-1912 og senere 1928-37 foretog Milthers en r\xc3\xa6kke rejser til is\xc3\xa6r Mellemeuropa, men ogs\xc3\xa5 til Rusland, England og Sverige, for at kortl\xc3\xa6gge udbredelsen af ledeblokke._NEWLINE_Milthers\' sidste videnskabelige arbejde gjaldt ledeblokt\xc3\xa6llinger p\xc3\xa5 hans vestjyske f\xc3\xb8deegn. Som 89-\xc3\xa5rig foretog Milthers i l\xc3\xb8bet af en uge i for\xc3\xa5ret 1955 t\xc3\xa6llinger p\xc3\xa5 67 lokaliteter i et omr\xc3\xa5de mellem Kib\xc3\xa6k i \xc3\xb8st og Hee i vest. T\xc3\xa6llingerne afd\xc3\xa6kkede et omr\xc3\xa5de mellem Lem, B\xc3\xb8lling og Nr. Vium, den s\xc3\xa5kaldte baltiske enklave, som var domineret af baltiske blokke, i mods\xc3\xa6tning til omgivelserne norske dominans. Milthers tolkede, i stil med forholdene ved Vissenbjerg, at dette omr\xc3\xa5de var dannet ved et samspil mellem flere istr\xc3\xb8mme._NEWLINE_B\xc3\xa5de mens han levede, men is\xc3\xa6r i \xc3\xa5rene efter Milthers\' d\xc3\xb8d, begyndte man at revidere synet p\xc3\xa5 ledeblokmetoden og konkluderede, at metoden p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der var problematisk. I mods\xc3\xa6tning til den nug\xc3\xa6ldende praksis talte Milthers stort set aldrig ledeblokke direkte fra mor\xc3\xa6neb\xc3\xa6nke, men i stedet i aflejringer \'p\xc3\xa5 sekund\xc3\xa6rt leje\', enten udvasket af mor\xc3\xa6ne, fx sten p\xc3\xa5 stranden eller i grusgrave, eller bunker af marksten indsamlet af landm\xc3\xa6nd som et led i agerdyrkningen. St\xc3\xb8rrelsen af de blokke som taltes, var desuden ikke begr\xc3\xa6nset til et bestemt cm-interval, men fastlagt til intervallet nogenlunde mellem et due\xc3\xa6g og en knytn\xc3\xa6ve, et forhold som, foruden t\xc3\xa6llinger p\xc3\xa5 sekund\xc3\xa6rt leje, blev kritiseret. Metoden er mest pr\xc3\xa6cis, n\xc3\xa5r den anvendes p\xc3\xa5 hvad der senere har vist sig i Danmark at v\xc3\xa6re ret sj\xc3\xa6ldent forekommende, nemlig mor\xc3\xa6ner fra \'rene isstr\xc3\xb8mme\', dvs. mor\xc3\xa6ner fra gletsjere, som ikke undervejs har overskredet og optaget ledeblokke fra andre, \xc3\xa6ldre glaciale lag, hvis gletsjere kan v\xc3\xa6re kommet fra en anden retning._NEWLINE_Tilbage st\xc3\xa5r dog, at Milthers\' ledeblokstudier utvivlsomt var st\xc3\xa6rkt medvirkende til at \xc3\xb8ge den overordnede forst\xc3\xa5else af dels de skandinaviske gletsjeres udbredelse i Danmark og Nordeuropa, dels det danske istidslandskabs opbygning og dannelse.\n_START_SECTION_\nGlaciale landskabsformer\n_START_PARAGRAPH_\nEt landskab, som har v\xc3\xa6ret overskredet af en gletsjer, vil n\xc3\xa6sten altid efter gletsjerens forsvinden vise spor efter dennes tilstedev\xc3\xa6relse. Det var s\xc3\xa5ledes studier af voldformede bakker beliggende p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af alpedale, som i slutningen af 1700-tallet fik den schweiziske fysiker og bjergbestiger Horace B\xc3\xa9nedict de Saussure (1740-1799) til yde \xc3\xa9t af de f\xc3\xb8rste bidrag til glacialgeologien ved at foresl\xc3\xa5, at disse bakker var endemor\xc3\xa6ner, dannet af gletsjere, som tidligere havde haft en st\xc3\xb8rre udbredelse end de havde p\xc3\xa5 hans tid. I 1837 grundlagde en anden schweizer, Louis Agassiz, glacialgeologien med sin teori om, at store dele af Europa tidligere havde v\xc3\xa6ret d\xc3\xa6kket af is, og der efter p\xc3\xa5begyndtes rundt om i Europa b\xc3\xa5de en morfologisk og petrologisk kortl\xc3\xa6gning, af hhv. de landskabsm\xc3\xa6ssige spor af dette isd\xc3\xa6kke, og af udbredelsen af erratiske blokke, sten som er tilf\xc3\xb8rt langvejs fra af isstr\xc3\xb8mme, og hvis oprindelse i ledeblokkenes tilf\xc3\xa6lde kan f\xc3\xb8res tilbage til bestemte, afgr\xc3\xa6nsede omr\xc3\xa5der._NEWLINE_Milthers\' kortl\xc3\xa6gningarbejde i Nordsj\xc3\xa6lland i begyndelsen af 1890-erne omfattede ogs\xc3\xa5 unders\xc3\xb8gelse af istidslandskabets terr\xc3\xa6nformer, et felt som han, sidel\xc3\xb8bende med ledeblokstudierne, dyrkede gennem de n\xc3\xa6ste mange \xc3\xa5r. Kortl\xc3\xa6gningen af Odsherreds st\xc3\xa6rkt kuperede landskaber i midten af 1890-erne f\xc3\xb8rte i 1898 Milthers til at foresl\xc3\xa5, at Odsherredbuerne, de markante buede bakkestr\xc3\xb8g rundt om Lammefjorden og Sidinge Fjord var randmor\xc3\xa6ner, presset op af en \xc3\xb8stfra kommende gletsjer, mens de flade, sandede omr\xc3\xa5der ud mod Sejer\xc3\xb8-bugten var hedesletter. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de var den sandede flade mellem Sveb\xc3\xb8lle og Bregninge og de \xc3\xb8st herfor liggende Bjergsted Bakker en randmor\xc3\xa6ne med foranliggende hedeslette._NEWLINE_Ud fra unders\xc3\xb8gelser af vestsj\xc3\xa6llandske istidslandskaber introducerede Milthers nogle \xc3\xa5r senere Storeb\xc3\xa6ltsgletsjeren, en isstr\xc3\xb8m som under sidste istid tr\xc3\xa6ngte gennem den vestlige \xc3\x98sters\xc3\xb8 og nordp\xc3\xa5 gennem Storeb\xc3\xa6lt, og op p\xc3\xa5 vestsj\xc3\xa6llandsk og \xc3\xb8stfynsk omr\xc3\xa5de. Men ogs\xc3\xa5 store dele af det centrale og sydlige Sj\xc3\xa6lland var genstand for hans landskabsunders\xc3\xb8gelser, hvis resultater har f\xc3\xb8rt til b\xc3\xa5de inspiration og diskussion blandt eftertidens glacialmorfologer._NEWLINE_I sin karrieres efter\xc3\xa5r, da han n\xc3\xa6rmede sig de 85 \xc3\xa5r, samlede Milthers en lang r\xc3\xa6kke af de eksempler p\xc3\xa5 glaciale landskabsformer, han havde arbejdet med, i en st\xc3\xb8rre afhandling.\n_START_SECTION_\nAller\xc3\xb8d-lag og interglaciale lag\n_START_PARAGRAPH_\nI 1897 beskrev Milthers sammen med Nikolaj Hartz senglaciale lerlag i Aller\xc3\xb8d teglv\xc3\xa6rksgrav. Lerlagene indeholdt lag med mange planterester, hvilket vidnede om, at der havde v\xc3\xa6ret en kortvarig varmeperiode i l\xc3\xb8bet af den ellers k\xc3\xb8lige senglaciale tid. Denne periode er nu kendt internationalt under navnet Aller\xc3\xb8d, og lignende lag er genfundet mange andre steder, bl.a. i Nordamerika og p\xc3\xa5 de Britiske \xc3\x98er._NEWLINE_I forbindelse med brunkulsboringer i Vestjylland p\xc3\xa5viste Milthers i 1921 tilstedev\xc3\xa6relsen af en interglacial mose ved Sols\xc3\xb8, NV for Videb\xc3\xa6k. Herefter iv\xc3\xa6rksattes en systematisk borekampagne, hvor mange interglaciale moser i omr\xc3\xa5det blev afd\xc3\xa6kket, nogle med to organiske lag, adskilt af uorganisk sand, bl.a. ved Br\xc3\xb8rup mellem Kolding og Esbjerg. Mellem Milthers og DGUs tre andre statsgeologer Axel Jessen (1868-1952), Victor Madsen (1865-1947) og Valdemar Nordmann (1872-1962) udspandt der sig p\xc3\xa5 denne tid en livlig diskussion om, hvordan de interglaciale moser havde f\xc3\xa5et deres typiske d\xc3\xa6kke af stenet sand, og man enedes efterh\xc3\xa5nden om, at d\xc3\xa6klagene m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re flydejord, dannet uden for sidste istids isrand._NEWLINE_Om diskussionen skrev senere en anden statsgeolog, Knud Jessen: "Det var et s\xc3\xa6rkende for det stedse fortr\xc3\xa6ffelige samarbejde, der r\xc3\xa5dede mellem disse indbyrdes s\xc3\xa5 forskelligartede personligheder, at det ved denne lejlighed som i \xc3\xb8vrigt foregik under ofte heftige og meget \xc3\xa5benhjertige diskussioner. Ikke mindst for Milthers synes det at have v\xc3\xa6ret et intellektuelt behov gennem kraftig, m\xc3\xa5ske til tider st\xc3\xa6dig opposition at s\xc3\xb8ge det foreliggende problem belyst, og for hans altid sp\xc3\xb8rgende sind var det geologiske arbejde som spr\xc3\xa6ngladt med problemer."_NEWLINE_Fra 1927 og nogle \xc3\xa5r frem gennemf\xc3\xb8rte Milthers en borekampagne efter interglaciale lag i Tyskland, fra den hollandske gr\xc3\xa6nse og til egnene S\xc3\x98 for Berlin.\n_START_SECTION_\nGrundvand og boringer\n_START_PARAGRAPH_\nI sommeren 1899 begyndte Milthers under feltarbejde p\xc3\xa5 Midtsj\xc3\xa6lland som noget nyt at udf\xc3\xb8re vandspejlsm\xc3\xa5linger i br\xc3\xb8ndboringer inden for kortl\xc3\xa6gningsomr\xc3\xa5det, i begyndelsen blot vha. en snor med knuder for hver m, bundet gennem en flintsten med hul i. Resultater af hans hydrologiske unders\xc3\xb8gelser blev publiceret i 1903, i en bog, som, holdt i et almenfatteligt sprog og vedlagt et skema til brug ved indberetning af jordbundsforholdene i nye br\xc3\xb8ndboringer, udsendtes til alle danske byr\xc3\xa5d og sogner\xc3\xa5d. Senere samlede han i en st\xc3\xb8rre afhandling flere hydrologiske observationer fra det sydlige Sj\xc3\xa6lland._NEWLINE_Kort efter sin forfremmelse til statsgeolog i 1904 foretog Milthers en rejse rundt i Tyskland, hvor han studerede boreteknik. En del af erfaringerne herfra blev brugt \xc3\xa5ret efter, da han ved Sk\xc3\xa6rumhede uden for Frederikshavn medvirkede ved udf\xc3\xb8relsen af en dyb boring efter naturgas. Og i de f\xc3\xb8lgende mange \xc3\xa5r ledede Milthers ofte borekampagner inden for b\xc3\xa5de grundforskning og anvendt geologi.\n_START_SECTION_\nAnvendt geologi\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i begyndelsen af 1900-tallet var man visse steder i Midtjylland i det sm\xc3\xa5 begyndt at udvinde brunkul fra forekomster, hvor kullene l\xc3\xa5 t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 overfladen, s\xc3\xa5ledes, man undgik problemer med grundvand under gravearbejdet. Under F\xc3\xb8rste Verdenskrig blev der i Danmark alvorlig mangel p\xc3\xa5 br\xc3\xa6ndsel, og Milthers ledede i \xc3\xa5rene 1917-21 i det midtjyske flere borekampagner efter brunkul. Efter indledende unders\xc3\xb8gelser ved Troldhede, Fasterholt og Nr. Vium blev et st\xc3\xb8rre omr\xc3\xa5de mellem Brande og Videb\xc3\xa6k i 1921 systematisk unders\xc3\xb8gt ved hj\xc3\xa6lp af 15 m dybe t\xc3\xb8rboringer sat ned for hver 500 m, suppleret med et antal 30 m boringer. I takt med at der kom gang i udvindingen af brunkul, fik Milthers nu ogs\xc3\xa5 til opgave i de forskellige brunkulslejer at udtage pr\xc3\xb8ver af kullene, til bestemmelse af br\xc3\xa6ndv\xc3\xa6rdien, som brugtes til fastl\xc3\xa6ggelse af prisen for kullene - et arbejde som ikke gjorde ham lige popul\xc3\xa6r alle steder._NEWLINE_I et samarbejde mellem DGU og Hedeselskabet ledede Milthers i \xc3\xa5rene 1912-24 boreunders\xc3\xb8gelser, fortrinsvis i Midtjylland, med henblik p\xc3\xa5 at skaffe mergel til brug ved jordforbedring af landbrugsjord._NEWLINE_Under 1. Verdenskrig blev der i landbruget mangel p\xc3\xa5 fosforsyreg\xc3\xb8dning, og man rettede derfor opm\xc3\xa6rksomheden mod fosforitholdige lag kendt fra klinten ved Arnager p\xc3\xa5 Bornholm, med henblik p\xc3\xa5 en udvinding. Milthers p\xc3\xa5viste i boringer, at de fosforholdige lag ogs\xc3\xa5 fandtes i klintens bagland, hvorfra de der efter blev udvundet, indtil der igen efter krigen kunne importeres fosforsyre.\n_START_SECTION_\nAnden geologi\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 1910 diskuterede danske geologer, hvordan de facetterede sten var dannet, som bl.a. fandtes p\xc3\xa5 de jyske hedesletter. Milthers m.fl. ans\xc3\xa5 dem for at v\xc3\xa6re sandslebne, mens K.J.V. Steenstrup mente, facetterne var fremkommet ved afspaltning. Under feltarbejde i sommeren 1911 anstillede Milthers og hans assistent Knud Jessen under et bl\xc3\xa6sevejr et fors\xc3\xb8g, som skulle vise, hvordan luften bev\xc3\xa6gede sig rundt om en sten. Uldtr\xc3\xa5de blev stukket igennem omslaget af en telefonbog, som herefter blev stillet i bl\xc3\xa6sten, og tr\xc3\xa5denes bev\xc3\xa6gelser i vinden st\xc3\xb8ttede antagelsen om, at facetterne var sandslebne._NEWLINE_I forbindelse med mergelunders\xc3\xb8gelser omkring Viborg blev Milthers i 1912 opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 nogle ejendommelige, t\xc3\xa6tliggende, small, parallelle, n\xc3\xa6sten retlinede dale i omr\xc3\xa5det mellem Ulstrup og Thors\xc3\xb8. Han konkluderede, noget usikkert, at disse spaltedale ikke kunne v\xc3\xa6re dannet ved vandl\xc3\xb8bserosion, men m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re tektonisk betingede, dvs. dannet i forbindelse med forkastninger i undergrunden. Dette blev senere bestridt, men for nylig har laserscanninger fra luften st\xc3\xb8ttet Milthers\' oprindelige konklusion.'