b"\n_START_ARTICLE_\nOpg\xc3\xb8relse af folketingsvalg\n_START_PARAGRAPH_\nOpg\xc3\xb8relse af folketingsvalg, det vil sige at finde ud af hvem der er blevet valgt til Folketinget efter et folketingsvalg, foreg\xc3\xa5r i flere trin._NEWLINE_Der skal fordeles i alt 135 kredsmandater i 10 valgkredse, kaldet storkredse, p\xc3\xa5 de opstillede partier samt eventuelle kandidater uden for partierne. Dette vil som regel favorisere de store partier, s\xc3\xa5 for at sikre at de enkelte partiers antal mandater st\xc3\xa5r i bedre forhold til partiets samlede antal stemmer, fordeles 40 till\xc3\xa6gsmandater. Men ikke alle partier kan deltage i tildelingen af till\xc3\xa6gsmandater idet der er en sp\xc3\xa6rreregel som udelukker de mindste partier. F\xc3\xb8rst fordeles till\xc3\xa6gsmandater p\xc3\xa5 de partier som har ret til till\xc3\xa6gsmandater, og p\xc3\xa5 landsdele. Dern\xc3\xa6st fordeles hvert partis till\xc3\xa6gsmandater p\xc3\xa5 valgkredsene. Og endeligt bestemmes i hver valgkreds hvilke af de opstillede mandater som bliver valgt. Dette kan ske p\xc3\xa5 forskellige m\xc3\xa5der idet de personlige stemmer og stemmer p\xc3\xa5 partiet behandles forskelligt afh\xc3\xa6ngigt af hvilken opstillingsform de enkelte partier har valgt at benytte._NEWLINE_Valgene p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og i Gr\xc3\xb8nland opg\xc3\xb8res helt uafh\xc3\xa6ngigt af valget i Danmark. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Gr\xc3\xb8nland v\xc3\xa6lger hver 2 medlemmer af Folketinget i en enkelt valgkreds.\n_START_SECTION_\nOversigt\n_START_PARAGRAPH_\nDe 135 kredsmandater fordeles ved d'Hondts metode i landets ti storkredse, som hver r\xc3\xa5der over et fastlagt antal mandater. De 40 till\xc3\xa6gsmandater bruges til at udligne resultatet p\xc3\xa5 landsplan, s\xc3\xa5dan at partierne f\xc3\xa5r netop det antal mandater der svarer til deres del af stemmerne via den st\xc3\xb8rste br\xc3\xb8ks metode. Sm\xc3\xa5 partier har typisk sv\xc3\xa6rt ved at opn\xc3\xa5 kredsmandater, men f\xc3\xa5r via till\xc3\xa6gsmandaterne alligevel det korrekte antal mandater. Partier er dog udelukket fra till\xc3\xa6gsmandater hvis de ikke n\xc3\xa5r over en af de tre sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nser. I praksis er der kun en sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nse, den som kr\xc3\xa6ver, at partiet f\xc3\xa5r over 2 procent af stemmerne for at f\xc3\xa5 till\xc3\xa6gsmandater \xe2\x80\x93 derfor kaldes den ofte blot sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nsen. (De to andre sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nser, se nedenfor, har aldrig givet valg uden at 2 procents-gr\xc3\xa6nsen ogs\xc3\xa5 gav valg).\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nSystemets form\xc3\xa5l er dels at sikre et retf\xc3\xa6rdigt forhold mellem partierne, der afspejler v\xc3\xa6lgernes stemmer, dels at s\xc3\xb8rge for at folketingsmedlemmerne har lokal tilknytning og repr\xc3\xa6senterer alle dele af landet. Begge hensyn er fastlagt i grundlovens \xc2\xa7 31, stk. 2, der fastsl\xc3\xa5r:_NEWLINE_De n\xc3\xa6rmere regler for valgrettens ud\xc3\xb8velse gives ved valgloven, der til sikring af en ligelig repr\xc3\xa6sentation af de forskellige anskuelser blandt v\xc3\xa6lgerne fasts\xc3\xa6tter valgm\xc3\xa5den, herunder hvorvidt forholdstalsvalgsm\xc3\xa5den skal f\xc3\xb8res igennem i eller uden forbindelse med valg i enkeltmandskredse.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nIndtil 1915 blev folketingsm\xc3\xa6ndene valgt i enkeltmandskredse, og indtil 1920 eksisterede der en overgangsordning."