b'\n_START_ARTICLE_\nGravitationsb\xc3\xb8lge\n_START_SECTION_\nBaggrund, beskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nGravitationsb\xc3\xb8lger blev forudsagt af Einstein i relativitetsteorien i 1916, som siger, at massive objekter indvirker p\xc3\xa5 rumtiden om sig. N\xc3\xa5r disse objekter accelererer, skaber de gravitationsb\xc3\xb8lger: B\xc3\xb8lger i rumtid (tid/rum) som spreder sig udad, s\xc3\xa5dan som b\xc3\xb8lger i k\xc3\xb8lvandet bag en b\xc3\xa5d._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste eksperimentelle bevis p\xc3\xa5 gravitationsb\xc3\xb8lgers eksistens blev fundet af Joseph Hooton Taylor jr. og Russell Alan Hulse i 1974, da de opdagede den f\xc3\xb8rste bin\xc3\xa6re pulsar. Pulsarer er hurtigt roterende neutronstjerner, som udsender korte regelm\xc3\xa6ssige pulser af radiostr\xc3\xa5ling. Uregelm\xc3\xa6ssigheder i pulserne fra pulsaren PSR 1913+16 fik dem til at drage konklusionen, at denne pulsaren havde en ledsager i form af en anden neutronstjerne som sv\xc3\xa6vede rundt i en t\xc3\xa6t bane. De to stjerners sammenlagte st\xc3\xa6rke gravitationsfelt p\xc3\xa5virker frekvensen p\xc3\xa5 radiopulserne, som udsendes, og Taylor og Hulse kunne vise, at stjernerne roterede meget hurtigere n\xc3\xa6r hinanden. Det blev foresl\xc3\xa5et, at dette kunne skyldes, at stjernerne tabte energi, n\xc3\xa5r de udsender gravitationsb\xc3\xb8lger. De to blev tildelt Nobelprisen i fysik i 1993._NEWLINE_Flere forskningsprojekter er blevet sat i gang for at p\xc3\xa5vise gravitationsb\xc3\xb8lger. I september 2015 begyndte LIGO at udf\xc3\xb8re observationer. Den 11. februar 2016, hundrede \xc3\xa5r efter at Einstein havde postuleret gravitationsb\xc3\xb8lgers eksistens, fastslog fysikerne ved LIGO, at de havde m\xc3\xa5lt gravitationsb\xc3\xb8lger fra en fusion mellem to sorte huller. I 2016 begyndte man de f\xc3\xb8rste videnskabelige test af det fransk-italienske projekt kaldet Virgo. Virgo er et tilsvarende interferometrisk projekt som de to LIGO interferometriske detektorer.\n_START_SECTION_\nForskning\n_START_PARAGRAPH_\n3. december 2015 blev ESAs sonde LISA Pathfinder opsendt. Sonden skal teste teknologi for at registrere gravitationsb\xc3\xb8lger. Sonden har to identiske terninger af guld/platin p\xc3\xa5 46 millimeter med 38 centimeters afstand fra hinanden. Sonden skal placeres i Lagrangepunkt 1 (L1), og terningerne skal frig\xc3\xb8res for al mekanisk kontakt med sonden, s\xc3\xa5dan at det eneste, som kan p\xc3\xa5virke dem, er gravitation. Et kompliceret laserm\xc3\xa5ler-system med pr\xc3\xa6cision p\xc3\xa5 en milliarddel millimeter skal fors\xc3\xb8ge at registrere p\xc3\xa5virkning fra gravitationsb\xc3\xb8lger. _NEWLINE_Det blev annonceret den 11. februar 2016, at LIGO har observeret en gravitationsb\xc3\xb8lge fra to sorte huller, som fusionerede. De to sorte huller var omkring 1,3 milliarder lys\xc3\xa5r fra jorden, det ene p\xc3\xa5 29 solmasser, og det andet p\xc3\xa5 36 solmasser; de gik i bane om hinanden og fusionerede til et enkelt sort hul. Efter fusioneringen havde det resulterende sorte hul en masse p\xc3\xa5 62 solmasser \xe2\x80\x93 tre solmasser lettere end de to havde haft sammenlagt. Den overskydende masse gik til at lave gravitationsb\xc3\xb8lgerne i rumtiden._NEWLINE_Den 14. august 2017 detekterede b\xc3\xa5de LIGO og Virgo de samme signaler, kaldet GW170814. Dette offentliggjordes den 27. september 2017. Det er den f\xc3\xb8rste sammensmeltning af to sorte huller, der er blevet detekteret af begge projekter p\xc3\xa5 samme tid. Det er lidt af et gennembrud, da man ikke kan retningsbestemme b\xc3\xb8lgerne med kun \xc3\xa9n detektor. Der skal optimalt set tre og gerne flere til._NEWLINE_Beviset p\xc3\xa5 eksistensen af gravitationsb\xc3\xb8lgerne udl\xc3\xb8ste i 2017 Nobelprisen i fysik til tre pionerer hos LIGO, Rainer Weiss, Barry C. Barish og Kip S. Thorne._NEWLINE_Kollisionen af to neutronstjerner blev i 2017 detekteret ved gravitationsb\xc3\xb8lgerne. Begivenheden blev ben\xc3\xa6vnt GW170817.'