b'\n_START_ARTICLE_\nKlinisk-medicinske paradigme\n_START_SECTION_\nMennesket som maskine\n_START_PARAGRAPH_\nI det klinisk-medicinske paradigme indg\xc3\xa5r, at man ser psyken og kroppen som to forskellige ting. De har en vis forbindelse, men de er ikke den samme, hvilket man ans\xc3\xa5 dem for f\xc3\xb8rhen j\xc3\xa6vnf\xc3\xb8r den aristoteliske opfattelse. Kroppen ses nu som en maskine med selve kroppen som en \xe2\x80\x9dkemisk fabrik\xe2\x80\x9d og senest med hjernen som en computer.\n_START_SECTION_\nMekanisme- og korrelationsviden\n_START_PARAGRAPH_\nVi inddeler i det klinisk-medicinske paradigme viden og teorier i to grupper. Der er repr\xc3\xa6sentationelle teorier, hvis accept leder til mekanismeviden. I den gruppe har vi en \xc3\xa5rsag og en virkning, og vi ved hvorfor og hvordan virkningen f\xc3\xb8ler \xc3\xa5rsagen, vi har viden om mekanismen \xc3\xa5rsagen udl\xc3\xb8ser. Den anden gruppe er black box-teorier, som udleder korrelationsviden. Her har vi et input og output, men vi ved ikke hvordan det virker, vi kender ikke mekanismen. Ofte finder man f\xc3\xb8rst ud af, at der er en sammenh\xc3\xa6ng(korrelation), og derefter finder man langsomt ud af mekanismen bag.\n_START_SECTION_\nAlternativ medicin\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes mange slags \xe2\x80\x9dalternativ medicin\xe2\x80\x9d, som afviger fra det klinisk-medicinske paradigme, da teorierne bag strider mod grundantagelserne i det biomedicinske paradigme. Det at det strider mod det biomedicinske paradigme, beh\xc3\xb8ver ikke betyde det ikke virker. Det kan b\xc3\xa5de v\xc3\xa6re vores paradigme der er forkert, eller deres \xe2\x80\x9dmekanismeviden\xe2\x80\x9d om behandlingen der er forkert, selv om der m\xc3\xa5ske er en korrelation. Ofte er det sv\xc3\xa6rt at teste i kliniske fors\xc3\xb8g, da det er uspecifikke behandlinger af uspecifikke tilstande.\n_START_SECTION_\nDet kontrollerede kliniske fors\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nDet kontrollerede kliniske fors\xc3\xb8g er en vigtig del af det klinisk medicinske paradigme.'