b'\n_START_ARTICLE_\nUmar ibn al-Khattab\n_START_SECTION_\nLiv og gerning\n_START_PARAGRAPH_\n`Umar blev f\xc3\xb8dt i Mekka, og tilh\xc3\xb8rte Banu Adi-klanen af Quraish-stammen. Hans fader var Khattab ibn Nufayl, og familien tilh\xc3\xb8rte antagelig middelklassen. Umar kunne l\xc3\xa6se og skrive, hvilket var us\xc3\xa6dvanligt p\xc3\xa5 den tid.\n_START_SECTION_\nOmvendelse til Islam\n_START_PARAGRAPH_\nDa Muhammed stod frem med sit budskab om islam, var Umar en af de mest fremst\xc3\xa5ende tilh\xc3\xa6ngere af den traditijonelle religion hos Quraish-stammen, og den fremmeste modstander af Muhammed. Umar var berygtet for forf\xc3\xb8lgelse af muslimmer. I f\xc3\xb8lge en historie i Ibn Ishak\'s sirat, havde Umar bestemt sig for myrde Muhammed. P\xc3\xa5 vejen m\xc3\xb8dte han en person, som fik Umars hensigter at vide. Denne person fortalte Umar om hans s\xc3\xb8sters og svogers omvendelse til islam. Umar gik direkte hjem og fandt sin egen s\xc3\xb8ster recitere Koranen. I vrede slog han sin s\xc3\xb8ster. Efterf\xc3\xb8lgende angrede Umar sine handlinger, og for at tr\xc3\xb8ste hende bad han hende om at recitere videre. Under recitationen blev Umar overv\xc3\xa6ldet af f\xc3\xb8lelser. Denne h\xc3\xa6ndelse er kendt som den dag, Umar konverterede til Islam, og det er sagt, at suraen, Umar h\xc3\xb8rte, var Sura Ta-Ha, den 20. sura.\n_START_SECTION_\nLivet i Medina\n_START_PARAGRAPH_\n`Umar var en del af udvandringen fra Mekka til Medina i 622. Han deltog i slaget ved Badr, slaget ved Uhud, og slaget ved Khaybar s\xc3\xa5 vel som i mange andre slag. Han var en af Muhammeds n\xc3\xa6rmeste f\xc3\xb8lgesvende, og `Umars datter Bibi Hafsa giftede sig med Muhammed i 625.\n_START_SECTION_\nFordrivelsen af j\xc3\xb8derne fra Arabien\n_START_PARAGRAPH_\nDa Umar blev kalif, bestemte han, at de tilbagev\xc3\xa6rende j\xc3\xb8der, som levede p\xc3\xa5 den arabiske halv\xc3\xb8, skulle fordrives. If\xc3\xb8lge historikeren al-Waqidi kom Umar til at t\xc3\xa6nke p\xc3\xa5 det, som Muhammed havde ytret p\xc3\xa5 sit d\xc3\xb8dsleje, nemlig at der ikke skulle v\xc3\xa6re to religioner i Arabien. Han forvissede sig om, at denne ytring af Muhammed var \xc3\xa6gte, og gav s\xc3\xa5 ordre til j\xc3\xb8derne om at drage bort.\n_START_SECTION_\nUmars d\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nUmar blev myrdet i 644 af perseren Piruz Nahavandi, som araberne havde taget som slave under invasionen af det sasanidiske Iran. If\xc3\xb8lge sunnitisk tradition kom Piruz til Umar og kr\xc3\xa6vede, at hans afgift p\xc3\xa5 to dirham daglig skulle s\xc3\xa6nkes. Eftersom Piruz var snedker, maler og smed, ans\xc3\xa5 Umar, at denne afgift var korrekt, hvorp\xc3\xa5 Piruz gik derfra og mumlede, at han ville h\xc3\xa6vne sig. Inden morgenb\xc3\xb8nnen n\xc3\xa6ste morgen havde Piruz gemt sig i mosk\xc3\xa9en med en dolk i h\xc3\xa5nden. Han ventede til Umar begyndte b\xc3\xb8nnen og huggede ham s\xc3\xa5 6 gange inden, at muslimer form\xc3\xa5ede at overmande ham. Piruz\' navn betyder "sejrherre" p\xc3\xa5 persisk. I mods\xc3\xa6tning til den arabiske sunnitiske historieskrivning anser flere moderne iranske historikere, s\xc3\xa5ledes Abdolhosein Zarrinkub, at Piruz i virkeligheden tog h\xc3\xa6vn for de ulykker, som havde ramt hans folk efter invasionen._NEWLINE_I forbindelse med mordet bad den d\xc3\xb8ende kalif at udse sin efterf\xc3\xb8lger. Nogen foreslog, at han skulle udn\xc3\xa6vne sin s\xc3\xb8n \'Abdullah, men Umar mente, at det var nok, at en person af familien al-Khatt\xc4\x81b skulle st\xc3\xa5 til ansvar over for Gud som leder af islam. Dette var et tungt ansvar for Umar, som han ikke ville b\xc3\xa6re videre efter sin d\xc3\xb8d. Han foreslog i stedet, at de skulle v\xc3\xa6lge en af f\xc3\xb8lgende personer: Ali ibn Abi Talib, Utman ibn Affan, Abdurrahman ibn Auf, Sa\'d ibn Abi Waqqas, Az-Zubair ibn al-Awwam og Talha ibn Ubaidullah._NEWLINE_Ihukommelsen af Umars d\xc3\xb8d har v\xc3\xa6ret markeret p\xc3\xa5 hans d\xc3\xb8dsdag blandt perserne siden safavidisk tid. Denne h\xc3\xb8jtid hedder omarkoshi og best\xc3\xa5r i, at deltagarne laver en statue af Umar, som de kaster aff\xc3\xb8ring p\xc3\xa5. H\xc3\xb8jtiden markeres endnu i vor tid i dele af Iran.'