b'\n_START_ARTICLE_\nDen signede dag med fryd vi ser\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nGrundtvig ville, i anledning af 1000-\xc3\xa5ret for kristendommens indf\xc3\xb8relse i Danmark, trykke en lille bog med tre af sine egne salmer, som skulle synges til gudstjenesten pinsemorgen 14. maj 1826 i Vor Frelsers Kirke. Dette skete dog aldrig, fordi biskoppen forb\xc3\xb8d ham at bruge andre salmer end dem, der stod i salmebogen. Den signede dag med fryd vi ser var \xc3\xa9n af de tre salmer, som ikke m\xc3\xa5tte synges._NEWLINE_Grundtvigs tekst er en bearbejdelse af den \xc3\xa6ldre vise (den findes ogs\xc3\xa5 hos Hans Thomiss\xc3\xb8n 1569 og hos Hans Christensen Sthen), der g\xc3\xa5r tilbage til en gammel nordisk salme, \xc2\xabThen signade dagh ther jag nw se\xe2\x80\xa6\xc2\xbb, som er dokumenteret i Sverige omkring 1450. Denne religi\xc3\xb8se tekst bygger selv i stil og metrik vel nok p\xc3\xa5 typen af den middelalderlige, verdslige dagvise (dagningsvise, k\xc3\xa6rlighedsvise), en udbredt genre fra den middelalderlige litter\xc3\xa6re vise og fra overleveringen af folkevisen.\n_START_SECTION_\nMelodi\n_START_PARAGRAPH_\nWeyses melodi benyttes ogs\xc3\xa5 til "Jeg ved mig af S\xc3\xb8vn i Jesu Navn" fra 1851 af den norske salmedigter Magnus Brostrup Landstad. Den blev oversat til svensk som Jag vet mig en s\xc3\xb6mn i Jesu namn af Oskar W\xc3\xa5gman i 1911._NEWLINE_Melodien er genbrugt til Elias Blix\' norske salme Gud signe v\xc3\xa5rt dyre fedreland.\n_START_SECTION_\nUdgaver\n_START_PARAGRAPH_\nSalmen er at finde i H\xc3\xb8jskolesangbogen hvor den i 18. udgave har den fremtr\xc3\xa6dende plads som nummer et._NEWLINE_Den findes nu ogs\xc3\xa5 naturligt nok i Den Danske Salmebog hvor den er nummer 402 under afsnittet \'De helliges samfund - Gudstjenesten\'.'