b'\n_START_ARTICLE_\nBartholom\xc3\xa6usnatten\n_START_PARAGRAPH_\nBartholom\xc3\xa6usnatten (Pariserblodbrylluppet) er betegnelsen for den massakre p\xc3\xa5 huguenotterne, der foregik i Paris natten mellem 24. og 25. august (Sankt Bartholom\xc3\xa6us dag) 1572._NEWLINE_Samtiden troede, at en blodig udryddelse af protestanterne i Frankrig i flere \xc3\xa5r havde v\xc3\xa6ret den hemmelige plan, der l\xc3\xa5 bag ved Katharina af Medicis politik, og endnu i 1800-tallet har man s\xc3\xb8gt at bevise, at planen allerede blev aftalt p\xc3\xa5 m\xc3\xb8det med Fernando Alvarez de Toledo Alba i Bayonne i 1565; det er imidlertid ikke sikkert, og tanken om blodbadet er kun et d\xc3\xb8gn \xc3\xa6ldre end selve begivenheden._NEWLINE_Katharina havde kun villet rydde Gaspard de Coligny af vejen, da hans indflydelse p\xc3\xa5 kong Karl 9. truede med at s\xc3\xa6tte hende uden for indflydelse. Et attentat mod ham den 22. august mislykkedes, og dronningen frygtede huguenotternes h\xc3\xa6vn. De var talrigt forsamlede i Paris i anledning af Henrik af Navarras bryllup med Margarete af Valois._NEWLINE_Hun og hendes s\xc3\xb8n, Henrik af Anjou, forstod at indgyde den svage konge en s\xc3\xa5dan skr\xc3\xa6k, at han gik ind p\xc3\xa5 at lade ikke blot Coligny, men alle huguenotterne dr\xc3\xa6be, og i hast blev alle forberedelser truffet. De fanatiske pariserborgere kaldtes til v\xc3\xa5ben; Guiserne stillede sig i spidsen, og natten mellem 23. og 24. august blev f\xc3\xb8rst Coligny dr\xc3\xa6bt og siden en m\xc3\xa6ngde huguenotter, sikkert over 2000._NEWLINE_Til provinserne udgik ordre om at f\xc3\xb8lge det givne eksempel, og over 20.000 huguenotter omkom i de f\xc3\xb8lgende fire uger. Denne r\xc3\xa6dselsd\xc3\xa5d, der fejredes ved kirkefester i Rom og Madrid, havde dog langtfra den formodede virkning; snart rejste huguenotterne sig alle vegne til energisk modstand.'