b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xa6ringsfriheden i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nVed n\xc3\xa6ringsfrihed forst\xc3\xa5s den retslige tilstand, hvor enhver n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velse er gjort fri. For N\xc3\xa6ringsfriheden i Danmarks vedkommende lagdes grunden til n\xc3\xa6ringsfrihed i 1800-tallet, da tidligere tiders n\xc3\xa6ringsbegr\xc3\xa6nsninger blev afviklede. Forud derfor var retten til erhvervsud\xc3\xb8velse begr\xc3\xa6nset p\xc3\xa5 forskellige m\xc3\xa5der, dels ved at handel og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk med enkelte undtagelser kun var tilladte erhverv i k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne, dels ved at muligheden for at neds\xc3\xa6tte sig som h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksmester her var begr\xc3\xa6nset af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksmestrenes lav.\n_START_SECTION_\nHistorisk udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa6ringsfriheden blev ikke skabt ved en enkelt lov, men derimod ved en r\xc3\xa6kke love:_NEWLINE_I middelalderen var k\xc3\xb8bst\xc3\xa6dernes handelsrettigheder fastlagt i s\xc3\xa6rskilte bestemmelser fastlagt for hver stad for sig. S\xc3\xa5ledes bestemtes i et kongebrev af 11. december 1547, at der hver l\xc3\xb8rdag skulle holdes torvedag i Helsing\xc3\xb8r, og at landbefolkningen skulle f\xc3\xb8re deres korn og andre varer hertil fra sognene Asminder\xc3\xb8d, Blovstr\xc3\xb8d, Freerslev, Herlev, Gr\xc3\xb8nholt, Karlebo, Liller\xc3\xb8d, Lynge, N\xc3\xb8ddebo, Tik\xc3\xb8b og Tj\xc3\xa6reby._NEWLINE_Senere, i Kong Christian Vs "Danske Lov" fra 1683, mildnedes bestemmelserne i lovens 3-13-23 s\xc3\xa5ledes, "at ingen Haandv\xc3\xa6rksmand maa bo paa Landsbyen undtagen Grovsmede, T\xc3\xb8mmerm\xc3\xa6nd, B\xc3\xb8dkere, Teglbr\xc3\xa6ndere, Pottemagere som g\xc3\xb8re sorte Potter, Hjulm\xc3\xa6nd, Murermestre, Skindere, V\xc3\xa6vere, Skr\xc3\xa6dere som sy Vadmel og de Skomagere, som sy B\xc3\xb8ndersko". Endvidere bestemte lovens 3-13-24: "Ingen, hvo det v\xc3\xa6re kan, maa bruge noget Kj\xc3\xb8bmandsskab paa Landet og i Landsbyerne til Forprang... eller s\xc3\xa6lge nogen Kramvare, Staal, Salt eller fremmed Humle under Varernes Forbrydelse"._NEWLINE_Endelig bestemte lovens 3-13-26, at "B\xc3\xb8nderne skulle f\xc3\xb8re deres Varer til K\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne og dem paa offentlige Axeltorve og Markeder falholde og ej dem til H\xc3\xb8kere og Forprangere som Landet oml\xc3\xb8be, s\xc3\xa6lge". Disse bestemmelser forblev g\xc3\xa6ldende indtil midten af 1800-tallet, og de indebar i almindelighed i de \xc3\xb8stdanske omr\xc3\xa5der, at n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velse p\xc3\xa5 landet kun f\xc3\xa5 steder kunne ske lovligt._NEWLINE_Ved "Forordning angaaende Opki\xc3\xb8b af Landmandens Producter" af 23. april 1845 fastsloges uden videre i \xc2\xa7 1, at "Det skal herefter v\xc3\xa6re alle Landboere i de danske Provindser, hvad enten de ere Gaardm\xc3\xa6nd, Husm\xc3\xa6nd eller Inderster, tilladt paa Landet at opki\xc3\xb8be, samt til Ki\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne at indbringe, og der i store og smaa Partier at s\xc3\xa6lge alle Naturalproducter af Landbrug, Kreaturhold, Havedyrkning og Fiskeri, samt alle Slags Skoveffecter og T\xc3\xb8rv. Denne Tilladelse bliver ogsaa anvendelig, uagtet hine Producter have modtaget nogen Bearbeidelse, naar samme ikke ligger udenfor Gr\xc3\xa6ndserne af Landbo- og Husfliid; som F\xc3\xb8lge heraf maa til Exempel Sm\xc3\xb8r, Ost, Gi\xc3\xa6r, H\xc3\xb8r, Hamp, saltet og r\xc3\xb8get Ki\xc3\xb8d, Flesk eller Fisk, kunne opki\xc3\xb8bes, hvorhos dette ogsaa skal gielde om Kalk, Tag- og Muursteen, samt almindeligt Pottemagerarbeide". Forordningens videre bestemmelser vedr\xc3\xb8rte forholdsregler for at undg\xc3\xa5 forordningsmisbrug, men indskr\xc3\xa6nker i \xc3\xb8vrigt ikke bestemmelsen._NEWLINE_I "Lov indeholdende nogle Bestemmelser angaaende Handel med Kornvarer og Br\xc3\xb8d" af 15. april 1854 fastsloges straks i \xc2\xa7 1, at "Handel med uformalede Kornvarer skal i Kj\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne v\xc3\xa6re aldeles fri, saa at det skal staae Enhver, uden Hensyn til Hjemsted, N\xc3\xa6ringsberettigelse eller Torvetvang frit at indkj\xc3\xb8be, falholde og afh\xc3\xa6nde alle uformalede Kornvarer, v\xc3\xa6re sig Ax- eller B\xc3\xa6lgkorn, i store eller smaa Partier. ..." Vigtigere var imidlertid \xc2\xa7 2: "Paa Landet skulle Alle, som der ere bosiddende, have Ret til at indkj\xc3\xb8be, falholde og afh\xc3\xa6nde saavel formalede som uformalede Kornvarer som Br\xc3\xb8d, ...". Her \xc3\xa5bnedes s\xc3\xa5ledes muligheder for handel uden for k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne, selv om loven ogs\xc3\xa5 satte visse begr\xc3\xa6nsninger._NEWLINE_I "Lov om Haandv\xc3\xa6rks- og Fabriksdrift samt Handel og Bev\xc3\xa6rtning m.m." af 29. december 1857 \xe2\x80\x93 bedre kendt som N\xc3\xa6ringsloven \xe2\x80\x93 med ikrafttr\xc3\xa6den 1862, \xc3\xa5bnedes for alvor for at ud\xc3\xb8ve b\xc3\xa5de handel og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk uden for k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne. Den eneste foruds\xc3\xa6tning for n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velse p\xc3\xa5 landet var at indehave N\xc3\xa6ringsbrev (n\xc3\xa6ringsbevis). En begr\xc3\xa6nsning i n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velsen p\xc3\xa5 landet bestod dog tillige deri, at der omkring k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne blev fastlagt et omr\xc3\xa5de (popul\xc3\xa6rt kaldet "l\xc3\xa6b\xc3\xa6lte"), hvor n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velse ikke uden videre kunne finde sted. Det hed herom i loven i \xc2\xa7 28: "Den Haandv\xc3\xa6rksdrift, som hidtil ikke har kunnet \xc3\xb8ves paa Landet uden Bevilling, skal ikke tilstedes efter s\xc3\xa6dvanligt N\xc3\xa6ringsbeviis i een Miils Afstand fra n\xc3\xa6rmeste Kj\xc3\xb8bstad... Dog undtages M\xc3\xb8llebyggere, Muurmestere, T\xc3\xb8mmermestere, Hvedebr\xc3\xb8dsbagere, Snedkere, Glarmestere, Sadelmagere, Skr\xc3\xa6dere og Skomagere. ..." og videre i \xc2\xa7 54: "Groshandel, Kj\xc3\xb8bmandshandel og Detailhandel tilstedes ikke efter almindeligt N\xc3\xa6ringsbeviis i mindre end en 1\xc2\xbd Miils Afstand fra n\xc3\xa6rmeste Kj\xc3\xb8bstad..." Heri l\xc3\xa5 alts\xc3\xa5 en v\xc3\xa6sentlig indskr\xc3\xa6nkning i loven, men i lovens \xc2\xa7 98 \xc3\xa5bnedes mulighed for, at indenrigsministeriet ved s\xc3\xa6rlige bevillinger "kunne gj\xc3\xb8re Undtagelse fra de i n\xc3\xa6rv\xc3\xa6rende Lov indeholdte Bestemmelser". Denne mulighed skulle ofte blive fors\xc3\xb8gt._NEWLINE_Endelig i "Lov om Forandringer i og Till\xc3\xa6g til Lov om Haandv\xc3\xa6rks- og Fabriksdrift med mere af 29de December 1857" af 23. maj 1873 indgik blandt andet bestemmelser om, at der inden for l\xc3\xa6b\xc3\xa6lterne skulle v\xc3\xa6re mulighed for at danne lukkede, s\xc3\xa5kaldte "Forbrugsforeninger" (siden kaldt brugsforeninger) med egne forretninger._NEWLINE_Vedtagelsen af de n\xc3\xa6ringsfrigivende love fra omkring midten af 1800-tallet bet\xc3\xb8d et brud med k\xc3\xb8bst\xc3\xa6dernes \xc3\xa5rhundredgamle eneret p\xc3\xa5 handel, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og sejlads, og dermed \xc3\xa5bnedes vejen for friere n\xc3\xa6ringsud\xc3\xb8velse uden for k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne. Indtil da havde k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne n\xc3\xa6sten styret handelen med landets st\xc3\xb8rste n\xc3\xa6ringsgruppe, landbrugerne, idet der var forholdsvis f\xc3\xa5 steder, i hvert fald i de t\xc3\xa6ttere befolkede dele af landet, der l\xc3\xa5 fjernere end de 2 mil, hvorud til k\xc3\xb8bst\xc3\xa6dernes handelsrettigheder strakte sig, og de 1\xc2\xbd mil, som gjaldt for h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksud\xc3\xb8velse._NEWLINE_P\xc3\xa5 dette grundlag hvilede n\xc3\xa6ringsfriheden indtil 1920; herefter bortfaldt k\xc3\xb8bst\xc3\xa6dernes l\xc3\xa6b\xc3\xa6lter endeligt.'