b'\n_START_ARTICLE_\nAldolkondensation\n_START_PARAGRAPH_\nEn aldolkondensation er en organisk reaktion hvor en enol eller en enolat ion reagerer med en carbonyl og danner em \xce\xb2-hydroxyaldehyd eller \xce\xb2-hydroxyketon, efterfulgt af en dehydrering og giver en konjugeret enon._NEWLINE_Aldolkondensationer er vigtige i organisk syntese, da de er en god m\xc3\xa5de at lave carbon-carbon-bindinger. Eksempelvis benytter Robinson annulation reaktionen, som kan danne en Wieland-Miescher keton, der er et vigtigt stof i mange organiske synteser. Aldolkondensationer bruges ofte i universitetssammenh\xc3\xa6nge inden for organisk kemi som et vigtigt eksempel p\xc3\xa5 en reaktionsmekanisme._NEWLINE_I dens normale form involverer den en nukleofil addition af en keton-enolat til en aldehyd for at danne en \xce\xb2-hydroxyketon, eller "aldol" (aldehyd + alcohol), en strukurel enhed der findes i mange naturligt forekommende molekyler og l\xc3\xa6gemidler.  _NEWLINE_Navnet aldolkondensation bruges almindeligvis, s\xc3\xa6rligt inden for biokemi, til at referere til den f\xc3\xb8rste del af reaktionen (additionen). Aldolreaktionen selv bliver katalyseres af aldolase. Formelt set er aldolreaktionen ikke en kondensationsreaktion, da den ikke involverer tabet af et lille molekyle._NEWLINE__NEWLINE_Reaktionen mellem en aldehyd/keton og en carbonyl, der mangler et alpha-hydrogen (krydsaldolkondensation) kaldes en Claisen-Schmidt kondensation. Denne reaktion er opkaldt efter de to kemikere Rainer Ludwig Claisen og J. G. Schmidt, der uafh\xc3\xa6ngigt af hinanden udgav videnskabelige artikler om emnet i 1880 og 1881. Et eksempel p\xc3\xa5 er syntesen af dibenzylidenacetone.'