b'\n_START_ARTICLE_\nSolhverv\n_START_PARAGRAPH_\nSolhverv (af oldnordisk hverfa: vende) er de to tidspunkter p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret, hvor solen n\xc3\xa5r sin hhv. h\xc3\xb8jeste (sommer) og laveste (vinter) h\xc3\xb8jde over horisonten midt p\xc3\xa5 dagen. Eller, mere astronomisk formuleret: De to tidspunkter p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret, hvor solens absolutte deklination er st\xc3\xb8rst._NEWLINE_De to tidspunkter hvor solens position er midt i mellem solhvervene, kaldes j\xc3\xa6vnd\xc3\xb8gn. _NEWLINE_Det ene solhverv, hvor solen er l\xc3\xa6ngst nord for \xc3\xa6kvator, indtr\xc3\xa6der omkring 21. juni (i Danmark kaldet sommersolhverv), og det andet, hvor solen er l\xc3\xa6ngst syd for \xc3\xa6kvator, indtr\xc3\xa6der omkring 21. december (i Danmark kaldet vintersolhverv).\n_START_SECTION_\nSolhvervet i juni\n_START_PARAGRAPH_\nSolhvervet i juni er bedre kendt som sommersolhverv i Danmark og p\xc3\xa5 resten af den nordlige halvkugle; det kaldes vintersolhverv p\xc3\xa5 den sydlige halvkugle. Solen vil p\xc3\xa5 dette tidspunkt st\xc3\xa5 lodret over et punkt p\xc3\xa5 den nordlige vendekreds.\n_START_SECTION_\nSolhvervet i december\n_START_PARAGRAPH_\nSolhvervet i december er bedre kendt som vintersolhverv i Danmark og p\xc3\xa5 resten af den nordlige halvkugle; det kaldes sommersolhverv p\xc3\xa5 den sydlige halvkugle. Solen vil p\xc3\xa5 dette tidspunkt st\xc3\xa5 lodret over et punkt p\xc3\xa5 den sydlige vendekreds._NEWLINE_Den nordiske jul er en solhvervs-/midvinterfest, selvom den tidligere l\xc3\xa5 senere end nu.\n_START_SECTION_\nEt solhverv er en global h\xc3\xa6ndelse\n_START_PARAGRAPH_\nSolhverv er en global h\xc3\xa6ndelse, som sker p\xc3\xa5 et n\xc3\xb8jagtigt, globalt tidspunkt. Det er alts\xc3\xa5 ikke en bestemt dag, som udg\xc3\xb8r solhvervet, men derimod et helt bestemt tidspunkt, nemlig n\xc3\xa5r jordens oml\xc3\xb8bsbane er der, hvor h\xc3\xa6ldningen peger lige mod eller modsat solen.'