b'\n_START_ARTICLE_\nVHF Omnidirectional Range\n_START_PARAGRAPH_\nVHF Omnidirectional Range, forkortet VOR, er et radiobaseret navigationssystem der har v\xc3\xa6ret brugt i luftfartens tjeneste siden midten af det 20. \xc3\xa5rhundrede: Det best\xc3\xa5r af et antal radiofyr p\xc3\xa5 landjorden der udsender specielle radiosignaler, samt modtagerudstyr i de enkelte flyvemaskiner. Det modtagne signal fra et VOR-radiofyr varierer alt efter hvilken kompasretning modtageren befinder sig i i forhold til radiofyret, og denne information afkodes af flyvemaskinernes modtagerudstyr og pr\xc3\xa6senteres for piloten.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa5dan virker VOR\n_START_PARAGRAPH_\nVOR-systemet har f\xc3\xa5et tildelt et antal "radiokanaler"; bestemte frekvenser i intervallet fra 108,00 til 117,95 MHz. En VOR-sender har en fast frekvens og en unik bogstavkode der identificerer den \xe2\x80\x94 begge dele er trykt p\xc3\xa5 dels de kort som luftfarten bruger, dels i lister som de enkelte landes luftfartsmyndigheder udgiver.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nI praksis er modtagerudstyret i flyvemaskinerne indrettet s\xc3\xa5dan, at man "p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd" v\xc3\xa6lger en s\xc3\xa5kaldt radial; en bestemt kompasretning direkte ind imod eller v\xc3\xa6k fra et bestemt VOR-radiofyr. P\xc3\xa5 et kort kan man alts\xc3\xa5 indtegne flyveruten som en streg igennem VOR-fyrets position, og ud i en retning der svarer til den valgte kompasretning. I cockpittet indstilles den valgte kurs p\xc3\xa5 en knap kaldet OBS, eller "Omni Bearing Selector", og en s\xc3\xa5kaldt navigationsradio indstilles p\xc3\xa5 VOR-radiofyrets sendefrekvens. Elektronikken i radioen skiller desuden morsesignalerne ud fra de \xc3\xb8vrige signaler, s\xc3\xa5 piloten kan lytte p\xc3\xa5 morsekoden med VOR-fyrets identitetsbogstaver og sikre sig at det er det tilsigtede radiofyr der modtages._NEWLINE_Herefter angiver en viser p\xc3\xa5 et instrument, om flyet befinder sig til h\xc3\xb8jre eller venstre for den valgte kurs, og ved at "rette ind" efter denne viser, sikrer piloten sig at flyet bliver p\xc3\xa5 den udstukne kurs \xe2\x80\x94 dette kaldes for at flyve en radial._NEWLINE_Hvis man bruger modtagerudstyret p\xc3\xa5 flere forskellige VOR-radiofyr indenfor r\xc3\xa6kkevidde, kan man ved hj\xc3\xa6lp af krydspejling fastsl\xc3\xa5 sin position, f.eks. for at kunne dreje fra \xc3\xa9n radial til en anden p\xc3\xa5 det rette tidspunkt.\n_START_SECTION_\nBegr\xc3\xa6nsninger i anvendelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDe VHF-radiob\xc3\xb8lger som VOR-systemet anvender, "opf\xc3\xb8rer" sig omtrent som lysstr\xc3\xa5ler; er der for eksempel h\xc3\xb8je bjerge mellem sender og modtager, afbrydes signalet. P\xc3\xa5 grund af dette samt Jordens krumme overflade er der gr\xc3\xa6nser for hvor langt fra et VOR-fly signalet kan anvendes._NEWLINE_Signalet fra et VOR-radiofyr sendes fortrinsvis vandret ud fra fyret, ud mod horisonten. Af den grund findes der et kegleformet omr\xc3\xa5de lige oven over et VOR-radiofyr hvor signalet ikke kan bruges, og modtagerinstrumentet i flyvemaskinerne "svigter" i nogle f\xc3\xa5 sekunder.\n_START_SECTION_\nAfstandsm\xc3\xa5ling\n_START_PARAGRAPH_\nVisse VOR-radiofyr er udrustet med s\xc3\xa5kaldt DME, eller Distance Measuring Equipment, som ved at udveksle radiosignaler med flyvemaskinens elektronik og m\xc3\xa5le svartiderne m\xc3\xa5ler afstanden i lige linje mellem radiofyret og flyvemaskinen._NEWLINE__NEWLINE_Ved flyvning i lav h\xc3\xb8jde eller i stor afstand fra radiofyret er denne afstand stort set lig med afstanden m\xc3\xa5lt over terr\xc3\xa6net, og ud fra retnings- og afstandsinformationen kan man s\xc3\xa5ledes fastsl\xc3\xa5 sin position p\xc3\xa5 kortet ud fra \xc3\xa9t enkelt VOR-radiofyr.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6re og civile VOR-radiofyr\n_START_PARAGRAPH_\nEt VOR-radiofyr med DME kaldes en VOR-DME hvis den drives af en civil luftfartsorganisation. Milit\xc3\xa6ret benytter en mere pr\xc3\xa6cis "udgave" af arrangementet med en VOR med DME, kaldet TACAN. I nogle tilf\xc3\xa6lde er en civil VOR-DME opstillet samme sted som en milit\xc3\xa6r TACAN, og her er DME, "afstandsm\xc3\xa5ler-delen", f\xc3\xa6lles for VOR-DME\'en og TACAN\'en; s\xc3\xa5dan en sammenstilling kaldes en VORTAC.\n_START_SECTION_\nInstrumentlandingssystem\n_START_PARAGRAPH_\nDet instrumentlandingssystem som typisk benyttes i st\xc3\xb8rre lufthavne bygger p\xc3\xa5 den samme teknik som VOR-systemet, og frekvenserne for instrumentlandingssystemer ligger ogs\xc3\xa5 i det samme frekvensomr\xc3\xa5de (108,00\xe2\x80\x93117,95\xc2\xa0MHz) som "almindelige" VOR-radiofyr._NEWLINE_I den fjerne ende af en landingsbane med instrumentlandingssystem findes en speciel slags "VOR"-radiofyr der giver de landende flyvemaskiner en radial der n\xc3\xb8je f\xc3\xb8lger banens midterlinje. I den n\xc3\xa6rmeste ende af banen findes et andet s\xc3\xa6rligt VOR-radiofyr der er "lagt ned", s\xc3\xa5 dets ene radial beskriver den ideelle indflyvningsvinkel ned mod banen.'