b'\n_START_ARTICLE_\nJomfruens Egede\n_START_SECTION_\nJomfruens Egedes historie\n_START_PARAGRAPH_\nJomfruens Egede kan spores tilbage til 1346, hvor g\xc3\xa5rden hed Egedeg\xc3\xa5rd, og en af kong Valdemar Atterdags m\xc3\xa6nd, Uffe Pedersen Neb (d\xc3\xb8d f\xc3\xb8r 1360), ligesom hans s\xc3\xb8nner Peder Offesen, Johannes Offesen og v\xc3\xa6bner Niels Offesen skrev sig til denne hovedg\xc3\xa5rd. "Egede" betyder bevoksning af egetr\xc3\xa6er._NEWLINE_Peder Offesens enke, Ingeborg Nielsdatter Panter, bragte g\xc3\xa5rden med i sit andet \xc3\xa6gteskab med rigsr\xc3\xa5d Anders Jacobsen Lunge, der i 1423 ved et nyt \xc3\xa6gteskab gav g\xc3\xa5rden til sin nye hustru, Eline Evertsdatter Moltke. Efter hendes d\xc3\xb8d gik g\xc3\xa5rden til Anders Jacobsens broderdatter Sidsel Ovesdatter Lunge, der omkring 1440 havde giftet sig med rigsr\xc3\xa5d Torbern Bille. Efter hendes d\xc3\xb8d i 1503 deltes hendes ejendom mellem arvingerne, men s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8nnen Hans Bentsen Bille kunne efterh\xc3\xa5nden overtage den helt. Han sluttede sig under Grevens Fejde til grev Christoffer, og efter Christian 3.s sejr blev hans len og private godser taget fra ham, men han fik dog Egedesg\xc3\xa5rd tilbage senere. Det var Hans Bille der i sin ejertid 1514-42 opf\xc3\xb8rte sydfl\xc3\xb8jen, den nuv\xc3\xa6rende hovedbygning. Han d\xc3\xb8de i 1542 og hans enke Inger Corfitzdatter R\xc3\xb8nnow i 1548. G\xc3\xa5rden deltes derefter mellem dels s\xc3\xb8nnerne Bent Hansen Bille og Torbern Hansen Bille, dels de to d\xc3\xb8tre Ermegaard og Birgitte Bille, der begge d\xc3\xb8de ugifte i 1587 og som arving havde broderdatteren, den ligeledes ugifte Ingebord Bille (d\xc3\xb8d 1608). Efter disse tre jomfruer fik g\xc3\xa5rden sit nuv\xc3\xa6rende navn._NEWLINE_Hans Billes s\xc3\xb8nner solgte deres del af Egedesg\xc3\xa5rd til den tyske adelsmand Hans Barnekow (d\xc3\xb8d 1559), og hans enke Mette Oxe, s\xc3\xb8ster til rigshofmester Peder Oxe, sad ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden._NEWLINE_Herefter er g\xc3\xa5rden blevet forenet, formentlig af Tage Andersen Thott (d\xc3\xb8d 1643), der omkring 1620 byggede en sidefl\xc3\xb8j til sydfl\xc3\xb8jen. I 1631 solgte han hele ejendommen til Jens Sparre til Sparresholm. Dennes enke Sidsel Nielsdatter Parberg ejede g\xc3\xa5rden til sin d\xc3\xb8d i 1640, hvorefter den tilfaldt s\xc3\xb8nnen Christen Sparre til Sparresholm, som i 1636 opf\xc3\xb8rte nordfl\xc3\xb8jen og d\xc3\xb8de ugift i 1658. Ogs\xc3\xa5 datteren Susanne Sparre (d\xc3\xb8d 1650) skrev sig til Egedesg\xc3\xa5rd. Hendes datter, den 16-\xc3\xa5rige Sidsel Kaas arvede g\xc3\xa5rden og var da trolovet med Peder Grubbe p\xc3\xa5 Lystrup. Kongens hofj\xc3\xa6germester, Vincent von Hahn fra det n\xc3\xa6rliggende gods Sparresholm, blev forelsket i den unge pige, og fik, bag om hendes ryg, kongens tilladelse til at indg\xc3\xa5 \xc3\xa6gteskab. Von Hahn gav endda pr\xc3\xa6sten forbud mod at vie Sidsel til Peder Grubbe. Dramaet endte ved, at von Hahn udfordrede Peder Grubbe. Fire af von Hahns m\xc3\xa6nd slog Peder Grubbe bevidstl\xc3\xb8s og k\xc3\xb8rte ham hjem til Lystrup. Von Hahn giftede sig i 1662 med Sidsel Kaas. Vincents Joachim Hahn var godssamler og \xc3\xb8gede tilliggenderne betydeligt._NEWLINE_Mens herreg\xc3\xa5rden og \xc3\x98ster Egede Kirke overlevede svenskekrigene, s\xc3\xa5 gjorde den omkringliggende landsby det ikke. Den blev br\xc3\xa6ndt ned af svenskerne i 1658, hvorefter landsbyens jorde blev lagt ind under herreg\xc3\xa5rden._NEWLINE_I 1674 k\xc3\xb8bte Christian 5.s elskerinde Sophie Amalie Moth, grevinde af Sams\xc3\xb8, Jomfruens Egede. Hun boede her til sin d\xc3\xb8d 1719, hvor  g\xc3\xa5rden overgik til s\xc3\xb8nnen, generaladmiral Ulrik Christian Gyldenl\xc3\xb8ve. Han d\xc3\xb8de samme \xc3\xa5r, og hans arvinger solgte den i 1721 til s\xc3\xb8kaptajn Nicolas Espen Poulsen (d\xc3\xb8d 1735). Hans enke solgte den igen i 1740 til oberstl\xc3\xb8jtnant Claus Bendix Beenfeldt til Lystrup, som i 1751 solgte den videre til svigers\xc3\xb8nnen, kancellir\xc3\xa5d Thomas Holmsted Hielmskiold (1773). Dennes enke Christine Ulrikke Beenfeldt bragte i 1776 g\xc3\xa5rden med i \xc3\xa6gteskabet med sin anden mand konferensr\xc3\xa5d Niels Rosenkrantz von Holstein-Rathlou, der ogs\xc3\xa5 ejede Lindersvold. Derefter gik de to g\xc3\xa5rde til s\xc3\xb8nnen gehejmer\xc3\xa5d Christian Frederik von Holstein-Rathlou._NEWLINE_Herreg\xc3\xa5rden var p\xc3\xa5 dette tidspunkt noget forfalden og bestod af to parallelle l\xc3\xa6nger mod nord og syd med en g\xc3\xa5rdsplads imellem, som mod \xc3\xb8st begr\xc3\xa6nsedes af kirken og mod vest af en mindre fl\xc3\xb8j. Holstein-Rathlou foretog en stor ombygning af herreg\xc3\xa5rden ledet af en af Danmarks st\xc3\xb8rste arkitekter, C.F. Harsdorff. Harsdorff lod vestfl\xc3\xb8jen nedbryde, lod Sparres nordfl\xc3\xb8j fra 1636 v\xc3\xa6re og gjorde Hans Billes sydfl\xc3\xb8j fra 1500-tallet, den nuv\xc3\xa6rende hovedfl\xc3\xb8j, lige s\xc3\xa5 lang som den anden, hvilket er \xc3\xa5rsagen til, at bygningens symmetri ikke er fuldkommen. Den har tykke, middelalderlige mure, som Harsdorff har camoufleret med et tykt lag puds, midterpartiets tre fag med den klassiske hovedd\xc3\xb8r er indrammet med kvaderlisener, der ender i en trekantfronton og over stueetagens vinduer har han anbragt karakteristiske ornamenterede b\xc3\xa5nd. Harsdorff sammenbyggede hovedbygningen med Thotts lave fl\xc3\xb8j mod haven. Denne fl\xc3\xb8j best\xc3\xa5r af en kvadratisk del med en stor stue med fire fag vinduer, i samtidens sprogbrug ben\xc3\xa6vnt salen, og af to mindre rum samt en lavere liggende havestue med affasede hj\xc3\xb8rner. Desuden indrettedes i den \xc3\xb8stlige ende af hovedfl\xc3\xb8jen en spisestue med tre fag vinduer. Den er siden totalt ombygget, og nichernes ovne og vinduespillernes to spejle med tilh\xc3\xb8rende kn\xc3\xa6gtkonsoller befinder sig nu i andre rum._NEWLINE_Hvad rummenes dekorationer ang\xc3\xa5r, kan de med stor sandsynlighed tilskrives J.C. Lillie, selvom der ikke findes arkivalsk bevis herfor. Hans interi\xc3\xb8rer eksisterer stadig, bortset fra den omtalte spisestue, og de henregnes til et af hovedv\xc3\xa6rkerne i det sene syttenhundredetals danske interi\xc3\xb8rkunst. Ombygningen m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re foreg\xc3\xa5et efter 1797, hvilket fremg\xc3\xa5r af nogle daterede jernovne, og f\xc3\xb8r maj 1799, hvor Harsdorff d\xc3\xb8de. Lillie forlod landet marts 1799 for at undg\xc3\xa5 g\xc3\xa6ldsf\xc3\xa6ngsel, s\xc3\xa5 ombygningen og udsmykningen af herreg\xc3\xa5rden kan i det store og hele henf\xc3\xb8res til 1797-98._NEWLINE_Christian Frederik von Schack-Rathlous d\xc3\xb8de 1828, og hans enke Christiane Elisabeth Schack-Rathlou f\xc3\xb8dt Friis solgte 1831 Jomfruens Egede til den senere statsminister, greve Adam Wilhelm Moltke til Bregentved, der i 1859 overlod det til sin s\xc3\xb8n, den senere politiker, greve Christian Henrik Carl Moltke (d\xc3\xb8d 1918), der ogs\xc3\xa5 ejede Lystrup. Hans s\xc3\xb8n, greve Aage Moltke, havde begge g\xc3\xa5rde til sin d\xc3\xb8d i 1943, hvorefter de overgik til greve Ivar Moltke.'