b'\n_START_ARTICLE_\nMimas (m\xc3\xa5ne)\n_START_SECTION_\nNavngivning\n_START_PARAGRAPH_\nMimas kendes ogs\xc3\xa5 under betegnelsen Saturn I (I som i romertallet for \xc3\xa9n). Navnet Mimas kommer fra giganten Mimas fra den gr\xc3\xa6ske mytologi. Dette navn blev foresl\xc3\xa5et sammen med navneforslag til de \xc3\xb8vrige seks Saturn-m\xc3\xa5ner man kendte p\xc3\xa5 den tid, af Herschels s\xc3\xb8n John Herschel i dennes publikation fra 1847, Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope.\n_START_SECTION_\nFysiske egenskaber\n_START_PARAGRAPH_\nMed en massefylde p\xc3\xa5 1170 kilogram pr. kubikmeter formodes det at Mimas overvejende best\xc3\xa5r af almindelig is, dvs. frossent vand, og kun kan indeholde meget lidt jern og klippemateriale. Mimas p\xc3\xa5virkes af tidevandskr\xc3\xa6fter, som "str\xc3\xa6kker" m\xc3\xa5nen og g\xc3\xb8r den "\xc3\xa6ggeformet" frem for helt rund som en kugle; det ses tydeligt p\xc3\xa5 billeder som rumsonden Cassini har taget af m\xc3\xa5nen._NEWLINE_Et af de mest markante overfladetr\xc3\xa6k ved Mimas er et 130 kilometer stort krater (en tredjedel af Mimas\' egen diameter), Herschel-krateret, som er opkaldt efter opdageren, William Herschel. Herschel-kraterets kant er ca. 5 kilometer h\xc3\xb8j, og h\xc3\xa6ver sig ca. 10 kilometer over kraterbunden, som domineres af et 6 kilometer h\xc3\xb8jt centralbjerg. Det er resultatet af et meteoritnedslag, som efter al sandsynlighed har v\xc3\xa6ret t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 at udslette Mimas; p\xc3\xa5 den stik modsatte side af m\xc3\xa5nen ses revner der efter al sandsynlighed opstod da chockb\xc3\xb8lger fra dannelsen af Herschel-krateret rullede igennem Mimas\' indre, og til sidst blev fokuseret her._NEWLINE_Ved siden af Herschel-krateret har Mimas\' overflade talrige andre kratere i st\xc3\xb8rrelsesordenen fra 20 til 40 kilometer, men meget f\xc3\xa5 mindre kratere. Det tyder p\xc3\xa5 at der foreg\xc3\xa5r en proces, som med tiden "udvisker" de mindre kratere.'