b'\n_START_ARTICLE_\nHans Nielsen Hauge\n_START_PARAGRAPH_\nHans Nielsen Hauge (3. april 1771 p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Hauge i Tune pr\xc3\xa6steg\xc3\xa6ld i \xc3\x98stfold\xe2\x80\x93 29. marts 1824 p\xc3\xa5 Bredtvedt i \xc3\x98stre Aker) var en norsk l\xc3\xa6gpr\xc3\xa6dikant, far til Andreas Hauge. _NEWLINE_Hauge var bondes\xc3\xb8n og lige fra barndommen optaget af religi\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Efter en ensom og smertefuld ungdom, fik han i 1796 et afg\xc3\xb8rende gennembrud, idet han b\xc3\xa5de opn\xc3\xa5ede fuld indre ro og n\xc3\xa5ede til klarhed over sit livs kald. Han begyndte at optr\xc3\xa6de som l\xc3\xa6gpr\xc3\xa6dikant, f\xc3\xb8rst hjemme i sin faders hus og senere andre steder i pr\xc3\xa6steg\xc3\xa6ldet og amtet. Hans gl\xc3\xb8dende forkyndelse bredte sig, snart var der ud over hele det syd\xc3\xb8stlige Norge, hvorfra en r\xc3\xa6kke yngre og \xc3\xa6ldre m\xc3\xa6nd sammen med Hauge gik ud som folkepr\xc3\xa6dikanter over hele Norge. I 1798\xe2\x80\x941804 drog Hauge omkring som l\xc3\xa6gpr\xc3\xa6dikant i Norge og udstrakte ogs\xc3\xa5 sine rejser til Danmark.\n_START_SECTION_\nForfatterskab og \xc3\xb8konomiske aktiviteter\n_START_PARAGRAPH_\nVed siden af sit anstrengende rejseliv udfoldede Hauge en betydelig forfattervirksomhed. Han skrev i et ofte knudret og fejlfuldt sprog, men hans skrifter fik en hidtil uh\xc3\xb8rt udbredelse; man kunne visse steder se hele vognl\xc3\xa6s af dem blive transporteret op gennem de trange fjelddale. Midt under denne rastl\xc3\xb8se virksomhed fandt han ogs\xc3\xa5 tid til handelsvirksomhed, efter at han 1801 havde taget borgerskab som k\xc3\xb8bmand i Bergen. Hans _NEWLINE_hensigt var dels at skaffe sig midler for at fremme sin religi\xc3\xb8se virksomhed, dels at blive i stand til at hj\xc3\xa6lpe sine tilh\xc3\xa6ngere frem til \xc3\xb8konomisk selvst\xc3\xa6ndighed. Resultatet af _NEWLINE_hans optr\xc3\xa6den blev den st\xc3\xa6rkeste og mest gennemgribende religi\xc3\xb8se v\xc3\xa6kkelse, der nogensinde har fundet sted i Norge. En v\xc3\xa6kkelse, der ogs\xc3\xa5 fik stor betydning for udviklingen af landets _NEWLINE_erhvervsliv, idet flere af Hauges venner efter hans r\xc3\xa5d og med \xc3\xb8konomisk hj\xc3\xa6lp fra ham nedsatte sig som k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd, anlagde fabrikker eller k\xc3\xb8bte jord.\n_START_SECTION_\nOplysning og alfabetisering\n_START_PARAGRAPH_\nDen haugianske v\xc3\xa6kkelse fremmede i h\xc3\xb8j grad den norske nations oplysning og lysten til at l\xc3\xa6se og skrive. Hans mange breve, der cirkulerede blandt almuen, blev af mange benyttet til at l\xc3\xa6re sig at skrive.\n_START_SECTION_\nForhold til pr\xc3\xa6stestanden\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sine rejser havde Hauge mange sammenst\xc3\xb8d med sin samtids rationalistiske pr\xc3\xa6ster, som han b\xc3\xa5de i sine skrifter og sin mundtlige forkyndelse angreb i meget h\xc3\xa5rde vendinger.\n_START_SECTION_\nArrestation og dom\n_START_PARAGRAPH_\nEfter flere gange at have v\xc3\xa6ret straffet for overtr\xc3\xa6delse af Konventikelplakaten af 1741 blev han i sensommeren 1804 p\xc3\xa5grebet og sat i f\xc3\xa6ngsel, p\xc3\xa5 samme tid som der blev sat retslig forf\xc3\xb8lgelse i gang mod ham efter de mange klager fra b\xc3\xa5de verdslige og gejstlige embedsm\xc3\xa6nd i Norge. F\xc3\xb8rst i slutningen af 1814 faldt der endelige dom i sagen. Hauge blev frikendt for alle v\xc3\xa6sentlige anklagepunkter og kun id\xc3\xb8mt en b\xc3\xb8de p\xc3\xa5 1000 rigsdaler, fordi han havde overtr\xc3\xa5dt Konventikelplakaten og i sine skrifter fremf\xc3\xb8rt "grove Invektiver mod Gejstligheden". St\xc3\xb8rstedelen af tiden mellem 1805 og 1814 havde Hauge siddet i f\xc3\xa6ngsel; 1809 blev han dog ikke blot l\xc3\xb8sladt, men fik ydermere offentlige midler til at anl\xc3\xa6gge saltkogerier flere steder Norge. Efter hjemkomsten til Norge blev han dog atter sat i f\xc3\xa6ngsel, hvorfra han 1811 blev l\xc3\xb8sladt mod kaution. Den h\xc3\xa5rde behandling, han var udsat for under sin langvarige arrest nedbr\xc3\xb8d Hauges helbred, og gav ham varige m\xc3\xa9n resten af livet. Han levede i sine sidste \xc3\xa5r p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Bredtvedt i \xc3\x98stre Aker, hvor han stadig fik bes\xc3\xb8g af venner fra n\xc3\xa6r og fjern, og hvor han d\xc3\xb8de. P\xc3\xa5 Aker kirkeg\xc3\xa5rd er der rejst et beskedent gravmonument.\n_START_SECTION_\nKonsekvenser af v\xc3\xa6kkelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDen bev\xc3\xa6gelse, Hauge rejste i \xc3\xa5rene 1795 til 1804, blev i stor udstr\xc3\xa6kning kvalt i den efterf\xc3\xb8lgende tid, for efter 1814 at skyde frem igen. Den haugianske v\xc3\xa6kkelse var pr\xc3\xa6get af en fremtr\xc3\xa6dende etisk alvor, men led af \xc3\xa5ndelig uklarhed. P\xc3\xa5 trods af denne svaghed var Hauges tilh\xc3\xa6ngere ved hans d\xc3\xb8d spredt ud over hele Norge. Udviklingen i den haugianske bev\xc3\xa6gelse gik derefter - navnlig fra omkring 1840 - i retning af stigende evangelisk klarhed og frig\xc3\xb8relse. Retningen var helt igennem pietistisk, og haugianismen har tilf\xc3\xb8rt den norske kirke st\xc3\xa6rke impulser og har v\xc3\xa6ret udgangspunktet for meget af det praktiske kirkearbejde i Norge, der tr\xc3\xa6kker tr\xc3\xa5de helt frem til nutiden. Siden reformationen har ingen enkelt mand haft st\xc3\xb8rre betydning for det kristelige og kirkelige liv i Norge end l\xc3\xa6gmanden Hauge.'