b'\n_START_ARTICLE_\nElektron\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nElektronen blev opdaget af J.J. Thomson i 1897 i Cavendish Laboratoriet ved Cambridge Universitet ved unders\xc3\xb8gelse af "katodestr\xc3\xa5ler". Thomson bestemte forholdet mellem elektronens masse og ladning ved at se p\xc3\xa5 katodestr\xc3\xa5lernes afb\xc3\xb8jning i et magnetfelt._NEWLINE_I 1910 m\xc3\xa5lte Robert Andrews Millikan elektronens ladning ved at f\xc3\xa5 oliedr\xc3\xa5ber til at sv\xc3\xa6ve i et elektrisk felt. Dermed var b\xc3\xa5de elektronens ladning og masse bestemt._NEWLINE_I 1913 publicerede danskeren Niels Bohr en model af atom-strukturen, hvor han introducerende teorien om elektroner, som bev\xc3\xa6ger sig i baner omkring atomets kerne, hvor grundstoffets kemiske egenskaber i stor udstr\xc3\xa6kning afg\xc3\xb8res af elektronerne i de ydre baner. Denne beskrivelse er senere blevet kendt som Bohr modellen._NEWLINE_I 2008 lykkedes det for nogle forskere at filme en elektrons energifordeling, mens den red p\xc3\xa5 en lysb\xc3\xb8lge._NEWLINE_Hver gang vi har \xc3\xa6ndret opfattelse af elektroners v\xc3\xa6sen, har grunden v\xc3\xa6ret lagt for en ny teknologi. Dengang elektroner blev opfattet som sm\xc3\xa5 planeter i et miniature-solsystem, opfandt man den elektriske motor, lysp\xc3\xa6rer og telefonen. Da man gik over til at se p\xc3\xa5 elektroner som udgangspunkt for str\xc3\xa5ling, fik man opfindelser med navn efter radiation (engelsk for "str\xc3\xa5ling"), som radio og radar. I forel\xc3\xb8big sidste runde, hvor man har opdaget elektronernes evne til at teleportere (forsvinde for s\xc3\xa5 at dukke op igen et helt andet sted), fik vi datamaskinen, computeren.\n_START_SECTION_\nTekniske detaljer\n_START_PARAGRAPH_\nElektronen modelleres i kvantemekanik med Dirac-ligningen.'