b"\n_START_ARTICLE_\nSkarv\n_START_SECTION_\nUdseende\n_START_PARAGRAPH_\nSkarven er cirka 90 cm lang med et vingefang p\xc3\xa5 130-160 cm. De voksne fugle har helt sort fjerdragt, hvor der dog i yngletiden ses en hvid l\xc3\xa5rplet og et hvidt parti omkring ansigtet. De unge fugle har lys bug._NEWLINE_Der findes to racer i Danmark, der er sv\xc3\xa6re at skelne fra hinanden: mellemskarven (Phalacrocorax carbo sinensis) som ynglefugl og storskarven (Phalacrocorax carbo carbo) som tr\xc3\xa6kg\xc3\xa6st.\n_START_SECTION_\nBestand i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 1870'erne blev skarven udryddet som dansk ynglefugl, blandt andet fordi fiskerne betragtede den som en konkurrent. Men i 1938 begyndte skarven at yngle i en koloni p\xc3\xa5 Langeland, hvorfra den atter forsvandt i 1946. Fra 1949 til 1956 ynglede der op til 300 par ved \xc3\x85lholm p\xc3\xa5 Lolland, og p\xc3\xa5 V\xc3\xa5rs\xc3\xb8 i Horsens Fjord har der siden 1944 v\xc3\xa6ret en koloni p\xc3\xa5 op til 500 par. Efter at v\xc3\xa6re blevet fredet i 1980, er den nu almindelig igen i hele landet, blandt andet er der store kolonier ved Br\xc3\xa6ndeg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8 p\xc3\xa5 Sydfyn og p\xc3\xa5 Orm\xc3\xb8 ved Sydsj\xc3\xa6lland. Den ynglende bestand l\xc3\xa5 i perioden fra begyndelsen af 1990'erne til \xc3\xa5r 2000 stabilt p\xc3\xa5 36.000 til 41.000 par. Siden da har den v\xc3\xa6ret i tilbagegang, og i 2013 bogf\xc3\xb8rte DOF blot ca. 24.500 ynglende par.  Desuden er skarven almindelig p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6k og som vinterg\xc3\xa6st.\n_START_SECTION_\nProblemet med skarven\n_START_PARAGRAPH_\nTilpasningen til de akvatiske milj\xc3\xb8er er nu igen blevet skarvens store problem. Som n\xc3\xa6vnt tidligere forsvandt skarven fra Danmark i midten af 1870\xe2\x80\x99erne, da den blev anset som et skadedyr p\xc3\xa5 grund af dens intensive jagt af fisk i fiskernes bundgarn. B\xc3\xa5de voksne og ungfugle blev skudt, og det var f\xc3\xb8rst i 1938, at skarven blev etableret i de danske farvande igen. P\xc3\xa5 grund af genetableringen af fuglen er den igen blevet et problem for fiskerierhvervet. _NEWLINE_Meget tyder p\xc3\xa5, at Skarven er ansvarlig for drastiske fald i bestanden af fisk i en del danske \xc3\xa5er - i visse \xc3\xa5er op til 90%. Skarven ser ud til at have reduceret bestandene af is\xc3\xa6r Stalling, B\xc3\xa6k\xc3\xb8rred og den truede Sn\xc3\xa6bel drastisk de sidste 8-10 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nYnglebiologi\n_START_PARAGRAPH_\nSkarven er yngledygtig i en alder af 3-4 \xc3\xa5r. I Danmark bygger den en stor, flad rede af grene og kviste h\xc3\xb8jt til vejrs i l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6er, tit er der mange reder i et tr\xc3\xa6. I maj l\xc3\xa6gger skarven 3-4 aflange \xc3\xa6g med et ydre kalkagtigt lag, som delvis skjuler den underliggende bl\xc3\xa5 skal. Rugningen varer knapt fire uger og begynder s\xc3\xa5 snart f\xc3\xb8rste \xc3\xa6g er lagt. Derfor kl\xc3\xa6kker \xc3\xa6ggene med nogle dages mellemrum. Ungerne fodres i reden af begge for\xc3\xa6ldrefugle i 7 uger, og fodres endnu i en m\xc3\xa5neds tid efter de har forladt reden. Efter nogle \xc3\xa5r d\xc3\xb8r redetr\xc3\xa6erne p\xc3\xa5 grund af skarvens ekskrementer.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nDen lever mest af \xc3\xa5l, \xc3\xa5lekvabbe, torsk, sild, ising og ulk med en st\xc3\xb8rrelse over 15 centimeter, som fanges ved dykning. Ved Vadehavet kan den ses jage \xc3\xa5l, \xc3\xa5lekvabber og sild n\xc3\xa5r det er h\xc3\xb8jvande. Skarven sv\xc3\xb8mmedykker, n\xc3\xa5r den jager. Dens fjerdragt er gennemtr\xc3\xa6ngelig for vand, hvilket hj\xc3\xa6lper ved at mindske opdriften i vandet. Til geng\xc3\xa6ld m\xc3\xa5 den bagefter t\xc3\xb8rre vingerne ved at sidde p\xc3\xa5 f.eks. en p\xc3\xa6l med udbredte vinger."