b"\n_START_ARTICLE_\nStillehavet\n_START_PARAGRAPH_\nStillehavet er jordens st\xc3\xb8rste hav (169,2 millioner km\xc2\xb2) og d\xc3\xa6kker en tredjedel af jordens overflade. \xc3\x86kvator deler havet i det Nordlige Stillehav og det Sydlige Stillehav. Marianergraven i den nordvestlige del er det dybeste punkt i verden og n\xc3\xa5r en dybde p\xc3\xa5 10.911 meter._NEWLINE_Navnet Stillehavet kommer af, at Ferdinand Magellan, da han i 1500-tallet n\xc3\xa5ede havet, beskrev det som 'smukt og fredeligt'. Deraf navnet 'Stillehavet' \xe2\x80\x93 selvom det ikke er roligere end de andre oceaner._NEWLINE_Stillehavet har omkring 25.000 \xc3\xb8er, for eksempel Samoa, Tonga, Cook-\xc3\xb8erne, New Zealand, Hawaii, P\xc3\xa5ske\xc3\xb8en, Tahiti og Chatham._NEWLINE_\xc3\x98erne i den \xc3\xb8stlige del af Stillehavet ben\xc3\xa6vnes Polynesien._NEWLINE_Stillehavet d\xc3\xa6kker 32\xc2\xa0% af jordens samlede overflade og udg\xc3\xb8r 46\xc2\xa0% af alt hav.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nser\n_START_PARAGRAPH_\nStillehavet begr\xc3\xa6nses mod \xc3\xb8st af Amerika, mod vest af Asien og Australien. Syd for Amerika regnes Kap Horns meridian som gr\xc3\xa6nse mellem Stillehavet og Atlanterhavet, syd for Australien danner meridianen gennem Sydkap p\xc3\xa5 Tasmanien gr\xc3\xa6nsen mod Det indiske Ocean. _NEWLINE_Kr\xc3\xbcmmel beregner arealet af Stillehavet til 161 mio. km\xc2\xb2 eller mere end Jordens samlede landareal. I dette tal er dog ikke medregnet den del af Stillehavet, som ligger syd for den sydlige polarkreds, og som tidligere regnedes til det sydlige ishav. Stillehavet er jordens st\xc3\xb8rste s\xc3\xa6nkningsomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nDannelse\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sin oprindelse udg\xc3\xb8r det dog ikke et samlet hele. Det er sammenstykket af utallige flager, der har s\xc3\xa6nket sig til forskellig tid og forskellig dybde. Brudlinierne, der begr\xc3\xa6nser flagerne, har givet anledning til vulkanske f\xc3\xa6nomener og betegnes med r\xc3\xa6kker af vulkanske \xc3\xb8grupper. I den vestlige del af Stillehavet er deres retning overvejende nord\xe2\x80\x94syd, mens de i den \xc3\xb8stlige del af oceanet overvejende er nordvest\xe2\x80\x94syd\xc3\xb8st. B\xc3\xa5de i \xc3\xb8st og i vest er s\xc3\xa6nkningsomr\xc3\xa5det ledsaget af foldebjerge. I Andesbjergene vidner jordsk\xc3\xa6lv og vulkanudbrud om, at jordskorpen ikke er i ro. P\xc3\xa5 den asiatiske side er foldezonen draget med ind i s\xc3\xa6nkningen, og som ruiner ligger \xc3\xb8r\xc3\xa6kken: Aleuterne, Kurilerne, de japanske \xc3\xb8er og Filippinerne, adskilte fra fastlandet ved mere eller mindre dybt sunkne flager, der danner randhavene: Beringshavet, Det Okhotske Hav, Det Japanske Hav, Det \xc3\x98stkinesiske Hav og Det Sydkinesiske Hav. Ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 vestsiden af Stillehavet vidner jordsk\xc3\xa6lv og vulkaner om, at jordskorpebev\xc3\xa6gelserne endnu er i fuld gang.\n_START_SECTION_\nDybdeforhold\n_START_PARAGRAPH_\nI lighed med disse velafgr\xc3\xa6nsede randhave viser dybdekortene, s\xc3\xa5 vidt dybdeforholdene er kendte, at ogs\xc3\xa5 det \xc3\xa5bne ocean er sammensat af st\xc3\xb8rre eller mindre omr\xc3\xa5der, adskilte ved langstrakte unders\xc3\xb8iske grunde, der p\xc3\xa5 deres ryg b\xc3\xa6rer vulkaner og koral\xc3\xb8er. I det nordlige Stillehavet udm\xc3\xa6rker Tuscarora-dybet eller Japan Grav (10.554 m), der str\xc3\xa6kker sig som en bred rende langs kysten af Bonin-\xc3\xb8erne, Japan og Kurilerne, sig ved en betydelig dybde. Ikke langt fra kysten af \xc3\xb8en Urup blandt Kurilerne er m\xc3\xa5lt en dybde af 8.520 m. L\xc3\xa6ngere mod syd findes Challengerdybet, hvis dybeste del syd og \xc3\xb8st for Marianerne danner den smalle og meget dybe Marianergrav (11.034 m). Uden for Ryukyu\xc3\xb8erne findes en lignende dyb rende, Ryukyugraven (7.480 m), og langs Filippinernes kyst Filippinergrav (10.265 m). Syd og \xc3\xb8st for Marianerne findes Nares-Dybet (4.850 m) mellem Carolinerne og Ny Guinea, Koralhavet (4.480 m) mellem Australien og Melanesien, Thomson-Dybet (5.340 m) mellem Australien og New Zealand. Fra New Zealand str\xc3\xa6kker sig mod nord en unders\xc3\xb8isk ryg, hvorp\xc3\xa5 Kermadec-\xc3\x98erne og Tonga-\xc3\xb8erne ligger. \xc3\x98st for denne ryg styrter havbunden sig brat ned til store havdybder. I Kermadec-Graven n\xc3\xa6r ved Kermadec-\xc3\x98erne er der m\xc3\xa5lt en dybde af 9.428 m, omtrent under Vendekredsen 9.180 m., syd for Samoa-\xc3\xb8erne 8.280 m. Ogs\xc3\xa5 ved den amerikanske kyst findes dybe smalle grave som Aleuter-Graven, Peru-Graven og Atacama-Graven (7.635 m).\n_START_SECTION_\nBundsedimenter\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb8rste del af bunden i Stillehavet er d\xc3\xa6kket af r\xc3\xb8dt dybhavsler, som enkelte steder forekommer i varieteten radiolar-dynd. Hvidt dybhavsslam findes i begge hovedvarieteter: globigerinadynd og diatom\xc3\xa9dynd, sidstn\xc3\xa6vnte i et b\xc3\xa6lte uden for kysterne af det antarktiske fastland. Blandt flads\xc3\xb8ens sedimenter spiller koraldannelser en stor rolle i den tropiske del af oceanet. Gennemsnitsdybden af Stillehavet ansl\xc3\xa5s af Kr\xc3\xbcmmel til 3.887 m.\n_START_SECTION_\nVindforhold\n_START_PARAGRAPH_\nDen sydlige del af Stillehavet h\xc3\xb8rer til de stadige vestenvindes b\xc3\xa6lte. Vinden bl\xc3\xa6ser her n\xc3\xa6sten altid fra vest med en gennemsnitlig styrke af 5\xe2\x80\x946 efter Beaufortskalaen. Nord for vestenvindsb\xc3\xa6ltet f\xc3\xb8lger ved 35\xc2\xb0 s. br. i januar, 30\xc2\xb0 s. br. i juli et b\xc3\xa6lte med h\xc3\xb8jt lufttryk og svage, omskiftelige vinde. Nord herfor f\xc3\xb8lger Syd\xc3\xb8stpassatens b\xc3\xa6lte indtil \xc3\x86kvator. I den vestlige halvdel af oceanet er dog passaten kun stadig i vinterhalv\xc3\xa5ret, idet den om sommeren afl\xc3\xb8ses af svagere vinde fra \xc3\xb8st og nord\xc3\xb8st (den australske sommermonsun). Kalmeb\xc3\xa6ltet ligger i januar omtrent under \xc3\xa6kvator, i juli ved 5\xc2\xb0\xe2\x80\x9410\xc2\xb0 n. br. Nord for kalmeb\xc3\xa6ltet f\xc3\xb8lger Nord\xc3\xb8stpassatens b\xc3\xa6lte, der i januar har sin nordgr\xc3\xa6nse omtrent ved 25 n. br., i juli ved 30\xc2\xb0 n. br. I den vestlige halvdel af oceanet erstattes passaten om sommeren af \xc3\xb8stlige og syd\xc3\xb8stlige vinde (den asiatiske sommermonsun). Nord for passatb\xc3\xa6ltet f\xc3\xb8lger det nordlige vestenvindsb\xc3\xa6lte med overvejende svage syd- og sydvestvinde om sommeren, stormende vest- og sydvestvinde om vinteren.\n_START_SECTION_\nStr\xc3\xb8mme\n_START_PARAGRAPH_\nI passatb\xc3\xa6lterne l\xc3\xb8ber to str\xc3\xb8mme \xc3\xb8st-vest: den nordlige og den sydlige passatdrift. Idet de n\xc3\xa5r over til vestsiden af oceanet, deler de sig begge i en gren mod nord og en mod syd langs kysterne. De to kyststr\xc3\xb8mme, der l\xc3\xb8ber mod \xc3\xa6kvator, forener sig og f\xc3\xb8rer i kalmeb\xc3\xa6ltet vandet tilbage mod \xc3\xb8st: \xc3\xa6kvatorial-modstr\xc3\xb8mmen. Af de kyststr\xc3\xb8mme, der f\xc3\xb8rer fra \xc3\xa6kvator, udg\xc3\xa5r fra den sydlige passatdrift en str\xc3\xb8m langs Australiens \xc3\xb8stkyst (den \xc3\xb8staustralske str\xc3\xb8m), der, hvor den n\xc3\xa5r ned i vestenvindsb\xc3\xa6ltet, b\xc3\xb8jer mod \xc3\xb8st og forener sig med den gennem alle oceaner str\xc3\xb8mmende sydlige vestenvindsdrift. Denne n\xc3\xa5r Amerikas vestkyst omtrent ved 40\xc2\xb0 s. br., hvor den deler sig i den sydg\xc3\xa5ende Kap-Hoorn-str\xc3\xb8m og den nordg\xc3\xa5ende peruanske str\xc3\xb8m, hvilken sidste ved 5\xc2\xb0 s. br. g\xc3\xa5r over i passatdriften. _NEWLINE_Den peruanske str\xc3\xb8m er kendt som en meget kold str\xc3\xb8m, ikke blot fordi den kommer fra h\xc3\xb8jere bredder og derfor stadig er koldere end det land, den l\xc3\xb8ber forbi, men ogs\xc3\xa5 fordi den ved kysten temmelig stadig bl\xc3\xa6sende fralandsvind giver anledning til vertikale str\xc3\xb8mninger, der f\xc3\xb8rer koldt vand fra havbunden op til overfladen. _NEWLINE_Den nordlige passatdrift b\xc3\xb8jer ved Filippinernes \xc3\xb8stkyst mod nord under navnet Kuro Shio. Ved 40\xc2\xb0 n. br. b\xc3\xb8jes den af vestenvindene mod \xc3\xb8st (nordlige vestenvindsdrift) og n\xc3\xa5r Amerikas kyst ved Vancouver-\xc3\xb8en. Her deler den sig i den sydg\xc3\xa5ende kaliforniske str\xc3\xb8m, der g\xc3\xa5r over i passatdriften, og en nordg\xc3\xa5ende str\xc3\xb8m, der f\xc3\xb8lger Canadas vestkyst og syd for vestspidsen af Alaska atter forener sig med vestenvindsdriften.\n_START_SECTION_\nDyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nDa stillehavet d\xc3\xa6kker et enormt omr\xc3\xa5de fra \xc3\xb8st til vest og nord til syd er havets dyreliv ogs\xc3\xa5 rigt og varieret. En lang r\xc3\xa6kke store havpattedyr lever i Stillehavet; mod nord t\xc3\xa6t ved Ishavet findes hvalroser og s\xc3\xb8k\xc3\xb8er, mens andre dyr som bl\xc3\xa5hvalen og sp\xc3\xa6khuggere findes i stort set hele havet. I de varmere omr\xc3\xa5der findes grindehvaler, kaskelothvaler og forskellige arter af delfiner."