b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa6nketank\n_START_PARAGRAPH_\nEn t\xc3\xa6nketank (p\xc3\xa5 engelsk ogs\xc3\xa5 kendt under den mere officielle betegnelse policy institute) er en gruppe eller organisation, der giver r\xc3\xa5d og bringer nye ideer p\xc3\xa5 banen inden for et bestemt omr\xc3\xa5de, ofte inden for kategorierne samfundsforhold, politik, erhvervsliv, teknologi eller sikkerhedspolitik. Men en t\xc3\xa6nketank kan i princippet besk\xc3\xa6ftige sig med ethvert t\xc3\xa6nkeligt omr\xc3\xa5de. En t\xc3\xa6nketank kan v\xc3\xa6re knyttet til politiske partier, erhvervsorganisationer, universiteter, milit\xc3\xa6re organisationer eller andre institutioner. Den kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re finansieret gennem sponsorater fra virksomheder, privatpersoner, fonde, gennem konsulentvirksomhed m.v. Dermed kan t\xc3\xa6nketanke ogs\xc3\xa5 b\xc3\xa5de fungere i privat og offentligt regi. Begrebet er i det hele taget lidt flydende, da enhver organisation jo kan ben\xc3\xa6vne sig selv en t\xc3\xa6nketank. Normalt henviser begrebet til organisationer, som besk\xc3\xa6ftiger teoretikere og akademikere, der producerer anvendte analyser og giver politiske r\xc3\xa5d. Lejlighedsvis bedriver st\xc3\xb8rre t\xc3\xa6nketanke egentlig forskning.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet t\xc3\xa6nketank blev f\xc3\xb8rst almindeligt i 1960\'erne, men som konstruktion har t\xc3\xa6nketanke eksisteret l\xc3\xa6nge. Det engelske Fabian Society fra 1884 og den amerikanske Brookings Institution fra 1916 er eksempler p\xc3\xa5 tidlige t\xc3\xa6nketank-lignende institutioner._NEWLINE_Under 2. verdenskrig blev NGO\xe2\x80\x99er, der ydede milit\xc3\xa6rr\xc3\xa5dgivning, kaldt for \xe2\x80\x99brain boxes\xe2\x80\x99 (hjernekasser). F\xc3\xb8r eksisterede der ikke ord for s\xc3\xa5danne organisationer. Under krigen var ordet t\xc3\xa6nketank (think tank) amerikansk slang for de rum, hvor krigsstrategierne blev udt\xc3\xa6nkt. F\xc3\xb8rst i begyndelsen af 1960\'erne \xc3\xa6ndrede ordet betydning til det, vi kender i dag._NEWLINE_Indtil omkring 1970 var der ikke mere end et par og tyve t\xc3\xa6nketanke, der for de flestes vedkommende var organisationer, der ydede milit\xc3\xa6r og politisk r\xc3\xa5dgivning til USA\'s regering. Efter 1970 eksploderede antallet af t\xc3\xa6nketanke. De nye t\xc3\xa6nketanke besk\xc3\xa6ftigede sig med mange forskellige emner, anskuet under mange forskellige synsvinkler.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa6nketanke internationalt\n_START_PARAGRAPH_\nMange t\xc3\xa6nketanke har et ideologisk udgangspunkt i eksempelvis liberalismen, konservatismen eller socialismen og udvikler analyser vedr\xc3\xb8rende samfundet med ideologisk funderede politikforslag baseret p\xc3\xa5 det p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende udgangspunkt. Form\xc3\xa5let med disse t\xc3\xa6nketanke er at p\xc3\xa5virke den politiske dagsorden i den retning, t\xc3\xa6nketanken finder mest hensigtsm\xc3\xa6ssig. Det sker gennem medierne og i nogle tilf\xc3\xa6lde gennem reel politisk lobbyisme._NEWLINE_Kritikere h\xc3\xa6vder, at analyser fra t\xc3\xa6nketanke ikke er noget v\xc3\xa6rd, fordi t\xc3\xa6nketanke udelukkende har til form\xc3\xa5l at fremme visse ideologiske v\xc3\xa6rdier. Private t\xc3\xa6nketankes trov\xc3\xa6rdighed st\xc3\xa5r og falder s\xc3\xa5ledes ikke kun med, at de kan fungere uafh\xc3\xa6ngigt af \xc3\xb8konomiske interesser. De m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re uafh\xc3\xa6ngige af partipolitiske interesser, ligesom deres analyser skal v\xc3\xa6re sagligt uangribelige. I nogle tilf\xc3\xa6lde kan skillelinjen mellem t\xc3\xa6nketank og interesseorganisation v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6r at skelne._NEWLINE_Is\xc3\xa6r i Storbritannien og USA spiller t\xc3\xa6nketankene en meget fremtr\xc3\xa6dende rolle. Her har t\xc3\xa6nketanke stor indflydelse p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de indenrigs- og udenrigspolitikken._NEWLINE_I USA har t\xc3\xa6nketanke som den uafh\xc3\xa6ngige Brookings Institution og de konservative American Enterprise Institute og Heritage Foundation haft stor indflydelse p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de den \xc3\xb8konomiske politik og den udenrigspolitiske linje under pr\xc3\xa6sidenter som Ronald Reagan, Bill Clinton og George W. Bush. Det har givet anledning til en del debat. I Storbritannien lancerede Adam Smith Institute begrebet "privatisering", som senere slog rod i hele den vestlige verden. Centre for Policy Studies blev stiftet i 1974 af den senere premierminister Margaret Thatcher og Sir Keith Joseph og markerede sig i v\xc3\xa6rdidebatten, der forberedte det politiske skifte i Storbritannien efter den konservative valgsejr i 1979. Den mere venstreorienterede DEMOS har is\xc3\xa6r haft indflydelse i 1990\'erne under Tony Blairs regeringer.'