b'\n_START_ARTICLE_\nNiver\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nNiver\xc3\xb8d er en tidligere landsby i Nordsj\xc3\xa6lland 12 km syd for Helsing\xc3\xb8r og 7 km nord for H\xc3\xb8rsholm, der er vokset sammen med Niv\xc3\xa5 og nu udg\xc3\xb8r en bydel.\n_START_SECTION_\nJernalderen\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det var bebygget i jernalderen. Nord for det nuv\xc3\xa6rende Niver\xc3\xb8d er der ved Kongevejen i 2011 udgravet to jernalderg\xc3\xa5rde. Den ene blev opf\xc3\xb8rt omkring Kristi f\xc3\xb8dsel, mens den anden kom til 600- 700 \xc3\xa5r senere._NEWLINE_Den \xc3\xa6ldste af g\xc3\xa5rdene var af beskeden st\xc3\xb8rrelse. I tilknytning til g\xc3\xa5rden er der fundet spor efter jernudvinding. Jernet blev udvundet af myremalm, der blev gravet op i moserne i Niv\xc3\xa5dalen. Malmen blev ristet, inden den kom i ovnen, hvor jernet blev udsmeltet. Man har kun gjort ganske f\xc3\xa5 tilsvarende fund i Danmark. Ovnen, hvor jernet blev udvundet, er der tillige blevet fundet rester af._NEWLINE_Den yngste af g\xc3\xa5rdene bestod af en hovedbygning p\xc3\xa5 n\xc3\xa6sten 224 m\xc2\xb2 og et stort udhus. Rundt om g\xc3\xa5rden findes spor efter nedgravninger af g\xc3\xa5rdens affald.\n_START_SECTION_\nFra middelalderen og frem\n_START_PARAGRAPH_\nNiver\xc3\xb8d omtales for f\xc3\xb8rste gang i 1370\'erne som Nyweruth._NEWLINE_I 1682 bestod Niver\xc3\xb8d af 3 g\xc3\xa5rde og 1 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 31,9 t\xc3\xb8nder land skyldsat til 11,11 tdr hartkorn. Dyrkningssystemet var trevangsbrug._NEWLINE_I 1791 var antallet af g\xc3\xa5rde vokset til 8, der hver var takseret til lidt over seks t\xc3\xb8nder hartkorn. G\xc3\xa5rdene l\xc3\xa5 omkring Byvejen._NEWLINE_I 1948 l\xc3\xa5 der tre g\xc3\xa5rde: Marieh\xc3\xb8j (nedrevet), Niver\xc3\xb8dg\xc3\xa5rd og "Morten Lars G\xc3\xa5rd", der senere blev til Niver\xc3\xb8d eller Niv\xc3\xa5g\xc3\xa5rds Hospital._NEWLINE_Niver\xc3\xb8d er siden 1950\'erne blevet udbygget med villakvarterer nord for Marieh\xc3\xb8j, ved Holtebakken og syd for Niver\xc3\xb8d p\xc3\xa5 Solbergg\xc3\xa5rds udstykkede marker. Marieh\xc3\xb8js jorder er nu bebygget med g\xc3\xa5rdhavehuse (Niver\xc3\xb8d IV) mens r\xc3\xa6kkehuse er skudt op nord\xc3\xb8st for Holtebakken (Niver\xc3\xb8d III), s\xc3\xa5 den i dag er vokset sammen med nabobyen Niv\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nJellebro\n_START_PARAGRAPH_\nDa Kongevejen skulle anl\xc3\xa6gges i 1779, krydsede den Nive \xc3\x85 ved "Giellebro", hvor den 200 \xc3\xa5r \xc3\xa6ldre kongevej ogs\xc3\xa5 l\xc3\xb8b. Rester af Christian IV\'s p\xc3\xa6lebyggede bro blev fundet under nedgravningen af naturgasledninger i 1986. Den nye bro blev opf\xc3\xb8rt i 1787 og er stadig i brug.\n_START_SECTION_\nKarlebo Teglv\xc3\xa6rk, Kongevejen og Niver\xc3\xb8d Kro\n_START_PARAGRAPH_\nDa Kongevejen vest for Niver\xc3\xb8d blev \xc3\xa5bnet i 1790, havde kroholder Lars Schives enke allerede f\xc3\xa5et tilladelse til at drive kro i Niver\xc3\xb8d. Kroen fungerede som s\xc3\xa5dan i n\xc3\xa6sten 200 \xc3\xa5r frem til 1977, hvor den blev nedlagt. I dag huser kroen et fritidshjem for b\xc3\xb8rn._NEWLINE_Karlebo Teglv\xc3\xa6rk l\xc3\xa5 vest for Kongevejen ved Niver\xc3\xb8d lige overfor Niver\xc3\xb8d Kro. \xc3\x98st for teglv\xc3\xa6rket langs Kongevejen opf\xc3\xb8rtes omkring 1900 samtidig med \xc3\xa5bningen af teglv\xc3\xa6rket arbejderboliger beregnet for teglv\xc3\xa6rkets medarbejdere og en k\xc3\xb8bmandsbutik. Frederiksholms Kalk- og Teglv\xc3\xa6rker A/S ejede teglv\xc3\xa6rket, der blev moderniseret i 1960\'erne. Teglv\xc3\xa6rket blev dog taget ud af drift I 1980\'erne. Nogle af dets bygninger findes stadig i dag, og anvendes til erhvervsform\xc3\xa5l (Niver\xc3\xb8d Erhvervspark), mens den vestlige del af omr\xc3\xa5det er opfyldt med jord.\n_START_SECTION_\nNiver\xc3\xb8dg\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nGrosserer Holger Hansen overtog i 1917 Niver\xc3\xb8dgaard (100 tdr. land) og tilk\xc3\xb8bte nabog\xc3\xa5rden Marieh\xc3\xb8j. Der blev bygget nye avlsbygninger og den nuv\xc3\xa6rende hovedbygning. En lade med kornsiloer kom til 1952 efter en brand. I dag er hovedparten af jorden udstykket til beboelse. Niver\xc3\xb8dg\xc3\xa5rds hovedbygning er siden hen blevet anvendt til mange forskellige form\xc3\xa5l, herunder bibliotek (Niv\xc3\xa5 Bibliotek, der nu har til huse i Niv\xc3\xa5 Center), skole, fritidsklub, beskyttede boliger, p\xc3\xa6dagogisk-psykologisk r\xc3\xa5dgivning og jobcenter. Ladebygningen anvendes i dag som forsamlingshus ("Laden") for bebyggelsen Marieh\xc3\xb8j (Niver\xc3\xb8d IV), mens den tidligere avlsbygning i 2009 blev bygget om til 19 almennyttige boliger i to etager administreret af Fredensborg Boligselskab. I 2015 overtog den private skole, Per Gyrum Skolen, Niver\xc3\xb8dgaards hovedbygning.\n_START_SECTION_\nNiver\xc3\xb8d Vandt\xc3\xa5rn\n_START_PARAGRAPH_\nLige \xc3\xb8st for Niver\xc3\xb8d Kro l\xc3\xa5 det gamle vandt\xc3\xa5rn. Vandt\xc3\xa5rnet blev bortspr\xc3\xa6ngt i 1974, da et nyt vandt\xc3\xa5rn var blevet opf\xc3\xb8rt mellem Niver\xc3\xb8d og Br\xc3\xb8nsholm.\n_START_SECTION_\nNiver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nNiver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rk blev anlagt i 1838 af g\xc3\xa5rdmand Hans Frederiksen i Niver\xc3\xb8d Strandmose \xe2\x80\x93 et smalt landomr\xc3\xa5de, der h\xc3\xb8rte under Niver\xc3\xb8d Landsbys jorder, og som l\xc3\xa5 ned mod \xc3\x98resundskysten._NEWLINE_Da jorden og havbunden rummede store forekomster af ler, l\xc3\xa5 der ikke mindre end fire konkurrerende teglv\xc3\xa6rker i lokalomr\xc3\xa5det. De tre andre var Nivaagaards Teglv\xc3\xa6rk ved Niv\xc3\xa5, fra 1854 Lerbjergaard Teglv\xc3\xa6rk, der l\xc3\xa5 umiddelbart vest for Niver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rk samt fra 1856 S\xc3\xb8lyst Teglv\xc3\xa6rk, der l\xc3\xa5 lige syd Niver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rker. De tre af teglv\xc3\xa6rkerne l\xc3\xa5 klos op og ned af hinanden._NEWLINE_I 1848 udvidede ejeren, Niels Nielsen, v\xc3\xa6rket, der nu kunne producere lidt over en million mursten om \xc3\xa5ret. I 1863 fusionerede v\xc3\xa6rket med Lerbjergg\xc3\xa5rd Teglv\xc3\xa6rk._NEWLINE_I starten af 1900-tallet fik Niver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rk tilladelse til at grave ler i \xc3\x98resund. Der blev i den forbindelse anlagt et dige, bag hvilket lergravningen kunne foreg\xc3\xa5. Diget br\xc3\xb8d sammen under en storm i 1930, og vandet br\xc3\xb8d igennem og gjorde lergraven, der i dag huser Niv\xc3\xa5 Havn, fuldst\xc3\xa6ndig ubrugelig._NEWLINE_Niver\xc3\xb8d Teglv\xc3\xa6rk eksisterede dog helt frem til 1958, hvor det blev lukket og revet ned. Den eneste rest er ejerboligen fra 1868, der i dag er i privat eje.\n_START_SECTION_\nByudviklingen\n_START_PARAGRAPH_\nEn egentlig byudvikling i Niver\xc3\xb8d skete f\xc3\xb8rst sent, da den udviklede sig til en arbejderby for de n\xc3\xa6rliggende teglv\xc3\xa6rker. I "Partiel Byudviklingsplan nr 4 for K\xc3\xb8benhavns-egnens byudviklingsomr\xc3\xa5de" fra 1960 blev hele arealet mellem Niver\xc3\xb8d landsby og Niv\xc3\xa5 station udlagt som mellemzone, det vil sige til fremtidig byudviklingsomr\xc3\xa5de, n\xc3\xa5r der forel\xc3\xa5 en samlet plan og omr\xc3\xa5det var blevet kloakeret. Imidlertid blev disse planer jh\xc3\xa6mmet af, at Niv\xc3\xa5g\xc3\xa5rd og Niver\xc3\xb8dg\xc3\xa5rd, som var ejere af st\xc3\xb8rstedelen af omr\xc3\xa5det, var imod byudvikling, da arealet mentes egnet til lergravning. I 1960 havde byen 342 indbyggere, i 1965 591 indbyggere. Endnu ved kommunalreformen i 1970 udgjorde Niver\xc3\xb8d en selvst\xc3\xa6ndig bebyggelse, men senere voksede byen sammen med Niv\xc3\xa5.'