b'\n_START_ARTICLE_\nKosmisk baggrundsstr\xc3\xa5ling\n_START_PARAGRAPH_\nDen kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling er en baggrundsstr\xc3\xa5ling af mikrob\xc3\xb8lger fra verdensrummet. Str\xc3\xa5lingen er med minimale afvigelser ens fra alle retninger i universet og svarer meget pr\xc3\xa6cist til mikrob\xc3\xb8lgeprofilen fra et sort legeme med en temperatur p\xc3\xa5 ca. 2,7 Kelvin.\n_START_SECTION_\nOpdagelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDen kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling blev opdaget i 1964 og tre artikler herom blev i 1965 offentliggjort i Astrophysical Journal 70, 1965 Nov, p. 697 og i Astrophysical Journal Letters 142, 1965 Oct, p. 419 og p. 1149  .\n_START_SECTION_\nOprindelse og fortolkning\n_START_PARAGRAPH_\nMikrob\xc3\xb8lgerne som den kosmologiske baggrundsstr\xc3\xa5ling best\xc3\xa5r af, opfattes i dag som r\xc3\xb8dforskudt elektromagnetisk str\xc3\xa5ling fra \xc3\xa9n af Universets allertidligste faser 379.000 (\xc2\xb1 1.000) \xc3\xa5r efter Big Bang. Indenfor kosmologien har den kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling v\xc3\xa6ret et vigtigt observ\xc3\xa9rbart argument for universets udvidelse, selve Big Bang teorien og det kosmologiske princip, samt forst\xc3\xa5elsen af universets storskalastrukturer._NEWLINE_Da str\xc3\xa5lingen opstod og blev udsendt i sin tid, var det i form af meget energirig gammastr\xc3\xa5ling med en meget kort b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngde. P\xc3\xa5 grund af den kosmologiske r\xc3\xb8dforskydning er str\xc3\xa5lingen blevet mere og mere langb\xc3\xb8lget og over mange milliarder \xc3\xa5r er gammastr\xc3\xa5lingen blevet til de mikrob\xc3\xb8lger vi kan observere i dag. Den kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling tolkes s\xc3\xa5ledes som det kraftigste levn fra Universets tidligste stadier, som vi kan observere i dag, og den indeholder mange vigtige informationer om forholdene og udviklingen dengang. _NEWLINE_Den kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling str\xc3\xa5ler imod os fra alle sider af verdensrummet i en perfekt kugleform (isotrop fordeling), og str\xc3\xa5lingens intensitet er n\xc3\xa6sten ens i alle retninger (homogen fordeling). Den tolkes typisk som dannet ca. 380.000 \xc3\xa5r efter Big Bang, og da det ikke er muligt at se igennem og bagom denne mur af lys, har vi ingen direkte informationer fra tidligere tider. _NEWLINE_Man har opdaget, at str\xc3\xa5lingen er meget j\xc3\xa6vnt fordelt og svarer til den elektromagnetiske str\xc3\xa5ling et sort legeme med en temperatur p\xc3\xa5 ca. 2,7 K vil udsende. Temperaturudsvingene er p\xc3\xa5 under \xc2\xb1 0,0002 K. Ved mindre temperaturforskelle kan man se steder som er varmere og steder som er koldere, og man tolker typisk disse uregelm\xc3\xa6ssigheder som de allertidligste kim til strukturerne i vore dages Univers, s\xc3\xa5som galaksehobe, filamenter og tomrum ("voids"). Observationer og forskning tyder p\xc3\xa5 at uregelm\xc3\xa6ssighederne i den kosmiske baggrundsstr\xc3\xa5ling blev igangsat af sammenklumpet m\xc3\xb8rkt stof, bl.a. fordi det ogs\xc3\xa5 er nogenlunde j\xc3\xa6vnt fordelt og stort set kun vekselvirker gravitationelt med lys og andre partikler.'