b'\n_START_ARTICLE_\nWerner Best\n_START_SECTION_\nBarndom og ungdom\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Rudolf Werner Best blev f\xc3\xb8dt den 10. juli 1903 i Darmstadt i Rhinlandet (Hessen). Hans far var postembedsmand og blev ved 1. verdenskrigs begyndelse indkaldt som reservel\xc3\xb8jtnant. To m\xc3\xa5neder senere d\xc3\xb8de han af sine s\xc3\xa5r under kamp i Nordfrankrig. Best m\xc3\xa5tte tidligt tage sig af sin mor og den yngre bror. Farens d\xc3\xb8d, Tysklands nederlag i krigen og den franske bes\xc3\xa6ttelse af Rhinlandet blev de bestemmende for Bests liv og karriere. Han s\xc3\xa5 den kejserlige h\xc3\xa6rs udmarch og franskm\xc3\xa6ndenes indtog i sin hjemby. Som gymnasieelev i den franskbesatte by Mainz var han meget aktiv i forskellige tysk-nationale grupper. Som 16-\xc3\xa5rig vakte han opsigt, da han i overv\xc3\xa6relse af sine l\xc3\xa6rere og kammerater n\xc3\xa6gtede at modtage en flidspr\xc3\xa6mie af en fransk officers h\xc3\xa5nd. De franske myndigheder delte ved en ceremoni et antal boggaver ud til elever, der udm\xc3\xa6rkede sig i fransk. Best tr\xc3\xa5dte frem foran officeren, s\xc3\xa5 ham ind i \xc3\xb8jnene og sagde: "Min far er faldet i kamp mod Frankrig, og jeg kan derfor ikke modtage en gave af nogen franskmand." Franske soldater blev tvangsindkvarteret i tyske hjem; fru Best havde dem boende hos sig til 1930.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nEfter studentereksamen i 1921 begyndte han jurastudiet. Han var ogs\xc3\xa5 i studietiden yderst aktiv inden for h\xc3\xb8jreradikale bev\xc3\xa6gelser. I 1924 id\xc3\xb8mte en fransk milit\xc3\xa6rdomstol ham tre \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel for medlemskab af forbudte organisationer og for at v\xc3\xa6re i besiddelse af 20 totenschl\xc3\xa6gere. Han afsonede kun \xc2\xbd \xc3\xa5r af dommen, f\xc3\xb8r han blev l\xc3\xb8sladt som led i en almindelig amnesti. Til trods for den intensive politiske aktivitet fik han eksamen i 1925 som den bedste p\xc3\xa5 sit hold. I 1927 fik han doktorgraden p\xc3\xa5 en afhandling om et arbejdsretsligt sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Efter at han i 1928 bestod den 2. statseksamen med flot resultat, blev han byretsdommer. Den 24. december 1930 giftede han sig med den 21-\xc3\xa5rige Hildegart (Hilde) Regner, datter af en tandl\xc3\xa6ge i Mainz. Parret fik fem b\xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nBoxheim-skandalen\n_START_PARAGRAPH_\nBest h\xc3\xb8rte i 20\'erne til det tysk-nationale Folkeparti (DNVP), men efter at nazisterne i september 1930 vandt en jordskredssejr ved rigsdagsvalget, inds\xc3\xa5 han hvilken vej det gik, og i november samme \xc3\xa5r meldte han sig ind i NSDAP. Han kom under ideologisk indflydelse af Ernst J\xc3\xbcnger, der overtalte ham til at skrive et bidrag til en antologi, J\xc3\xbcnger var ved at redigere. Krieg und Krieger (Krig og krigere) udkom i 1930, indeholdende Bests essay Der Krieg und das Recht (= Krigen og retten), hvor Best redegjorde for sit syn p\xc3\xa5 krig som f\xc3\xa6nomen og for sin retsforst\xc3\xa5else. I sit essay afviste Best folkeretten som internationalt retssystem, samt dets m\xc3\xa5l om at undg\xc3\xa5 en ny krig. If\xc3\xb8lge Best er det ikke freden, men krigen, som udg\xc3\xb8r den "naturlige" tilstand - krig mellem nationerne, hvor hver enkelt har ubegr\xc3\xa6nset ret til selvh\xc3\xa6vdelse. Det, Best kalder "den nye nationalisme", anerkender ingen fredelig eller stabil tilstand, men er fremadrettet mod det evigt uafsluttede, og repr\xc3\xa6senterer en "spontan vished om at alt liv, verdens dynamik, best\xc3\xa5r af sp\xc3\xa6nding, kamp og uro." Best citerede ogs\xc3\xa5 J\xc3\xbcnger: "Det v\xc3\xa6sentlige er ikke hvad vi k\xc3\xa6mper for, men snarere hvordan vi k\xc3\xa6mper." Best fremstillede her krig som noget naturn\xc3\xb8dvendigt; og den m\xc3\xa5 f\xc3\xb8res permanent, med skiftende midler tilpasset de til enhver tid r\xc3\xa5dende forhold. Best kaldte denne krigscentrerede t\xc3\xa6nkning "heroisk realisme", hvor tilv\xc3\xa6relsen domineres af en gr\xc3\xa6nsel\xc3\xb8s selvh\xc3\xa6vdelse i pagt med livets evige pulsslag. _NEWLINE_Allerede i 1931 blev han nazistisk medlem af landdagen i Hessen. Samme \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 1931 \xe2\x80\x93 blev han centrum i skandalen omkring de s\xc3\xa5kaldte Boxheim-dokumenter, opkaldt efter den ejendom ved Worms, hvor de var forfattet:  De var hemmelige nazistiske papirer, som blev l\xc3\xa6kket til pressen af et ekskluderet partimedlem. De viste, hvordan NSDAP forestillede sig en voldelig magtovertagelse. Da det kom frem, at Best var forfatteren, blev han afskediget fra sit dommerembede. I forbindelse med denne sag havde Best sit f\xc3\xb8rste personlige m\xc3\xb8de med Hitler. Selv om afsl\xc3\xb8ringen af dokumenterne kom p\xc3\xa5 et h\xc3\xb8jst uheldigt tidspunkt for nazisterne, blev han venligt modtaget af partif\xc3\xb8reren. I slutningen af 1931 blev han medlem af SS.\n_START_SECTION_\nKarriere under Hitler\n_START_PARAGRAPH_\nI begyndelsen af 1933 kom den nazistiske magtovertagelse. Hitler blev rigskansler den 30. januar. I begyndelsen af marts overtog nazisterne magten i Hessen, hvor Best var landdagsmedlem. Best var st\xc3\xa6rkt involveret i magtovertagelsen og blev straks chef for politiet i Hessen. Kort efter blev det tidligere partimedlem, som havde afsl\xc3\xb8ret Boxheim-dokumenterne, en morgen fundet skudt ved et jernbanespor. Helt frem til sin d\xc3\xb8d var Best st\xc3\xa6rkt mist\xc3\xa6nkt for at st\xc3\xa5 bag mordet. Som politichef gjorde han sig ogs\xc3\xa5 bem\xc3\xa6rket ved at oprette en koncentrationslejr i Osthofen,  hvor hundredvis af regime-modstandere blev holdt indesp\xc3\xa6rret p\xc3\xa5 ubestemt tid i Schutzhaft (= beskyttelsesarrest). Den og den langt st\xc3\xb8rre Dachau var Tysklands f\xc3\xb8rste koncentrationslejre.  Ingen d\xc3\xb8de dog i KZ Osthofen, og i juli 1934 blev lejren opl\xc3\xb8st som en af de sidste "tidlige" koncentrationslejre.  _NEWLINE_Best kom hurtigt p\xc3\xa5 kant med partiledelsen i Hessen. Den mente ikke, at han i tilstr\xc3\xa6kkelig grad s\xc3\xb8rgede for partikammeraterne ved bes\xc3\xa6ttelse af stillinger i politiet. Desuden kom han under mistanke for at st\xc3\xa5 bag mordet p\xc3\xa5 ham, som havde afsl\xc3\xb8ret Boxheim-dokumenterne. Best trak det korteste str\xc3\xa5 i striden og blev afskediget sidst p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret 1933. Men der var en mand i M\xc3\xbcnchen, som havde f\xc3\xa5et \xc3\xb8je p\xc3\xa5 ham: Heinrich Himmler._NEWLINE_Himmler gav Best til opgave at opbygge og lede SS-korpsets sikkerhedstjeneste \xe2\x80\x93 SD \xe2\x80\x93 i det sydtyske omr\xc3\xa5de. Han blev nu en vigtig del af aktionen mod SA \xe2\x80\x93 de lange knives nat \xe2\x80\x93 den 30. juni 1934. Det var Best personligt, som udarbejdede arrestations- og d\xc3\xb8dslisterne for Sydtyskland, og derved var ansvarlig for mordene p\xc3\xa5 mindst 28. Herefter kom Best til Berlin, hvor han blev ansat i hovedkvarteret for det hemmelige statspoliti, Gestapo. I l\xc3\xb8bet af de n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r blev han hovedmanden bag sammenslutningen af Gestapo og SD, og han blev hjernen bag den politisering og brutalisering af det tyske politi, som fandt sted i slutningen af 1930\'erne. Det var Bests opgave at sikre Gestapo mod kontrol fra udenforst\xc3\xa5ende. Justitsministeriet tabte retten til at f\xc3\xb8re tilsyn med Gestapo og koncentrationslejrene. Der kunne ikke klages over Gestapo til nogen. Best fik ogs\xc3\xa5 gennemf\xc3\xb8rt, at Gestapo- og lejrfanger tabte retten til advokatbistand. Selv begrundede Best brutaliteten med, at det tyske folk k\xc3\xa6mpede mod indre og ydre d\xc3\xb8dsfjender, med Gestapo som det korps, der m\xc3\xa5tte gives den samme handlefrihed, som en h\xc3\xa6r har til r\xc3\xa5dighed i krig. Efter hans syn var politiet en l\xc3\xa6ge, der bek\xc3\xa6mpede sygdom i "den tyske folkekrop".  At give regime-modstandere adgang til fx advokatbistand, ville v\xc3\xa6re at give fjenden en hj\xc3\xa6lpende h\xc3\xa5nd. Hvis Best m\xc3\xb8dte modstand, kontaktede han Himmler, som s\xc3\xa5 s\xc3\xb8rgede for, at Hitler udstedte en f\xc3\xb8rerordre om sagen. _NEWLINE_I 1939 var Best p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jden af sin karriere som chef for afdeling 1 i Reichssicherheitshauptamt (RSHA) i Berlin. Som forvaltnings- og personalechef i Gestapo var han nr. 3 i SS- og politiorganisationen \xe2\x80\x93 efter Himmler og Reinhard Heydrich. Som personalechef satte han karriereudvikling i system. S\xc3\xa5 han muligheder ved nogen, rykkede de hurtigt op. De skulle udvikle sig og oparbejde en personlig base. I 1941 udgav han bogen Die deutsche Polizei (= det tyske politi), som var pligtl\xc3\xa6sning for Gestapos nyansatte. I Polen var det Best, som oprettede og styrede de politi-indsatsgrupper, som fulgte i h\xc3\xa6lene p\xc3\xa5 h\xc3\xa6ren med henblik p\xc3\xa5 at pacificere den polske befolkning. Indsatsgrupperne udviklede sig hurtigt til rene morderbander, som dr\xc3\xa6bte henved 11.000 polakker. _NEWLINE_Imidlertid kom Best og Heydrich i tiltagende grad p\xc3\xa5 kant med hinanden, hovedsagelig p\xc3\xa5 grund af jalousi. Best var simpelthen blevet for dygtig. Midt i 1940 besluttede Best at forlade RSHA. I f\xc3\xb8rste omgang s\xc3\xb8gte han ind i h\xc3\xa6ren og fik et par m\xc3\xa5neders milit\xc3\xa6r uddannelse. Derefter fik han stillingen som chef for den civile tyske forvaltning i den besatte del af Frankrig. Her fik han mulighed for at afpr\xc3\xb8ve den \xe2\x80\x9dopsynsforvaltning\xe2\x80\x9d, som han ogs\xc3\xa5 senere praktiserede i Danmark. Best var st\xc3\xa6rkt involveret i arrestationen af de franske j\xc3\xb8der og deres deportation til bl.a. Auschwitz. Han var ikke tilfreds med stillingen i Paris, fordi den ikke var selvst\xc3\xa6ndig, men underlagt den milit\xc3\xa6re \xc3\xb8verstbefalende. Desuden havde han kompetencestridigheder med den stedlige SS- og politichef. Efter Heydrichs d\xc3\xb8d i juni 1942 blev Best forbig\xc3\xa5et ved bes\xc3\xa6ttelsen af stillingen som chef for RSHA. Stillingen gik til Ernst Kaltenbrunner, som efter krigen blev d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mt ved den store krigsforbryderproces i N\xc3\xbcrnberg. Best tog mod et tilbud om at indtr\xc3\xa6de i udenrigstjenesten med henblik p\xc3\xa5 at blive gesandt.\n_START_SECTION_\nTiden i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nEfter nogle m\xc3\xa5neders tjeneste i udenrigsministeriet i Berlin kom Best den 5. november 1942 til K\xc3\xb8benhavn som den nye tyske gesandt og rigsbefuldm\xc3\xa6gtigede i Danmark. Han afl\xc3\xb8ste Cecil von Renthe-Fink, som var blevet kaldt hjem i forbindelse med telegramkrisen. F\xc3\xa5 dage senere blev udenrigsminister Erik Scavenius statsminister i Danmark. Best og Scavenius fik et n\xc3\xa6rt personligt forhold, hvilket bet\xc3\xb8d, at Best med stor succes kunne praktisere \xe2\x80\x9dopsynsforvaltning\xe2\x80\x9d i Danmark. I marts 1943 tillod han \xe2\x80\x93 imod ordrer fra Udenrigsministeriet i Berlin \xe2\x80\x93 at der blev gennemf\xc3\xb8rt folketingsvalg i Danmark. Fra \xc3\xa5rsskiftet 1943 begyndte den tyske krigslykke at svigte, og der kom for alvor gang i den danske modstandsbev\xc3\xa6gelse. I forbindelse med strejker og uroligheder i flere danske provinsbyer i sommeren 1943 fik Best fra Berlin besked om at stramme grebet om det danske folk. Bl.a. \xc3\xb8nskede Berlin indf\xc3\xb8rt d\xc3\xb8dsstraf for sabotagehandlinger. I slutningen af august modtog den danske regering fra tysk side et ultimatum, som den ikke kunne acceptere, og regeringen Scavenius gik af. Der blev indf\xc3\xb8rt milit\xc3\xa6r undtagelsestilstand. Det var et stort nederlag for Best, som nu opfattede sig selv som en politisk d\xc3\xb8d mand. Imidlertid fortsatte den danske administration med at fungere i form af departementchefstyret, og Best form\xc3\xa5ede ogs\xc3\xa5 at etablere et godt forhold til lederen af dette, Udenrigsministeriets Departementschef, Nils Svenningsen. Best fortsatte som rigsbefuldm\xc3\xa6gtiget, idet han dog nu stod betydeligt svagere i forhold til de andre tyske instanser: den milit\xc3\xa6re \xc3\xb8verstbefalende, general Hermann von Hanneken og den nytilkomne h\xc3\xb8jere SS- og politif\xc3\xb8rer G\xc3\xbcnther Pancke._NEWLINE_For at styrke sin stilling og fordi det var hans faste overbevisning, at j\xc3\xb8derne skulle fjernes fra den tyske magtsf\xc3\xa6re, anmodede Best i september 1943 sine overordnede i Berlin om tilladelse til at gennemf\xc3\xb8re en aktion mod de danske j\xc3\xb8der. Han fik tilladelsen og aktionen blev gennemf\xc3\xb8rt natten mellem den 1. og 2. oktober. Der havde v\xc3\xa6ret rygter om en s\xc3\xa5dan aktion lige siden indf\xc3\xb8relsen af den milit\xc3\xa6re undtagelsestilstand, og den n\xc3\xb8jagtige dato for aktionen blev l\xc3\xa6kket til danske politikere af Bests skibsfartssagkyndige, Georg Ferdinand Duckwitz. Derfor lykkedes det langt de fleste j\xc3\xb8der at undg\xc3\xa5 arrestation og flygte til Sverige. Bests pr\xc3\xa6cise rolle med hensyn til Redningen af de danske j\xc3\xb8der er ikke fuldst\xc3\xa6ndig klarlagt. Af de godt 7.000 j\xc3\xb8der i Danmark blev 481 arresteret. De fleste af disse blev deporteret til koncentrationslejren Theresienstadt, hvor 54 d\xc3\xb8de._NEWLINE_Bests "tilpasningslinje" lykkedes s\xc3\xa5 godt i Danmark, at BBC startede en kampagne mod ham som en farlig mand, der dyssede danskerne i s\xc3\xb8vn. Undtagelsestilstanden i august havde afsluttet den, og det kan forklare, at Best 8. september anbefalede Hitler at igangs\xc3\xa6tte en j\xc3\xb8deaktion. Tidligere havde Best ved hj\xc3\xa6lp af sin st\xc3\xb8tte Himmler f\xc3\xa5et standset Gestapos fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 j\xc3\xb8deaktioner i Danmark. Hans initiativ kom derfor bag p\xc3\xa5 Berlin. Den 17. september gav Hitler gr\xc3\xb8nt lys. Terminen blev sat til natten til 2.oktober, samtidig som Best advarede mod den aktion, han selv havde igangsat. Han sendte betroede folk til Berlin for at bremse projektet under henvisning til faren for opr\xc3\xb8r i den danske befolkning, som det var sket i august, og den danske regerings erkl\xc3\xa6ringer om, at den ville s\xc3\xb8ge sin afsked, hvis tyskerne indf\xc3\xb8rte j\xc3\xb8delove. Da Best ikke havde held med det, r\xc3\xb8bede han 28. september datoen for razziaen, s\xc3\xa5 de fleste j\xc3\xb8der n\xc3\xa5ede at flygte, f\xc3\xb8r Gestapo dukkede op. Desuden fik det tyske politi ordre om ikke at bryde d\xc3\xb8ren op, hvis den ikke blev \xc3\xa5bnet. J\xc3\xb8der, som var gift med ikke-j\xc3\xb8der, skulle lades i fred, og arresterede hj\xc3\xa6lpere skulle udleveres til dansk politi, som slap dem l\xc3\xb8s igen. J\xc3\xb8derne var prisgivet lokale hj\xc3\xa6lpere, da de havde stolet p\xc3\xa5 Udenrigsministeriets advarsel mod at udl\xc3\xb8se aktionen ved at flygte, og ministeriet p\xc3\xa5 sin side stolede p\xc3\xa5 Bests ord om, at der ikke ville komme nogen aktion.  Der fandtes derfor intet flugtberedskab. Ca 1.800 politisoldater, som Best var blevet tildelt fra Norge som assistance, blev kun lidt benyttet. I ugerne efter blev derfor kun ca. to hundrede j\xc3\xb8der arresteret og deporteret, og en aftale mellem Best og Gestapo-chefen i Berlin sikrede, at de danske j\xc3\xb8der kom til Theresienstadt, hvor en dansk delegation kunne bes\xc3\xb8ge dem, og ikke til Auschwitz. Gestapo i Berlin afkr\xc3\xa6vede Best en forklaring p\xc3\xa5 hans selvmodsigende opf\xc3\xb8rsel, men han forsikrede, at han \xc3\xb8nskede at g\xc3\xb8re Danmark judenrein (= rent for j\xc3\xb8der). _NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af den tiltagende sabotage blev Best omkring nyt\xc3\xa5r 1944 kaldt til m\xc3\xb8de hos Hitler. Endnu en gang fik han ordre til at stramme grebet om danskerne. Hitler \xc3\xb8nskede ikke l\xc3\xa6ngere danske frihedsk\xc3\xa6mpere stillet for en krigsret, idet det kun skabte martyrer. I stedet skulle sabotage besvares med terror. Det f\xc3\xb8rste offer for denne terror blev digteren og pr\xc3\xa6sten Kaj Munk, som blev myrdet af Gestapo den 4. januar 1944. Nu eskalerede b\xc3\xa5de sabotagen og den tyske \xe2\x80\x9dmodterror\xe2\x80\x9d lige til krigens slutning. I april 1944 indf\xc3\xb8rte Best igen krigsretsbehandling af danske sabot\xc3\xb8rer, men m\xc3\xa5tte nogle m\xc3\xa5neder senere atter st\xc3\xa5 skoleret for Hitler, der under trussel om indesp\xc3\xa6rring tvang ham til at stoppe krigsrettens virksomhed. Da Best for tredje gang genindf\xc3\xb8rte krigsretsbehandling i slutningen af februar 1945, havde Hitler f\xc3\xa5et andet at t\xc3\xa6nke p\xc3\xa5. Bests \xc3\xb8nske om at d\xc3\xb8mme de arresterede danske frihedsk\xc3\xa6mpere ved krigsretten skyldtes, at han mente, at det var en mere effektiv metode til bek\xc3\xa6mpelse af modstandsbev\xc3\xa6gelsen end terror. Aktionen mod det danske politi den 19. september 1944 blev gennemf\xc3\xb8rt af den h\xc3\xb8jere SS- og politif\xc3\xb8rer G\xc3\xbcnther Pancke, uden at Best var blevet informeret._NEWLINE_Den 30. april 1945 begik Hitler selvmord efter at have udn\xc3\xa6vnt storadmiral Karl D\xc3\xb6nitz til sin efterf\xc3\xb8lger. Den 3. maj samlede D\xc3\xb6nitz de tilbagev\xc3\xa6rende politiske og milit\xc3\xa6re tyske ledere i sit hovedkvarter i Flensborg. De dr\xc3\xb8ftede, om de skulle forts\xc3\xa6tte kampen i Danmark og Norge. Best gik kraftigt imod bl.a. af hensyn til de flere hundrede tusinde tyske flygtninge og s\xc3\xa5rede soldater, som befandt sig i Danmark. D\xc3\xb6nitz tog ingen beslutning p\xc3\xa5 m\xc3\xb8det. Da tyske forhandlere op af dagen m\xc3\xb8dte op hos feltmarskal Montgomery p\xc3\xa5 L\xc3\xbcneburger Heide for at indlede v\xc3\xa5benstilstandsforhandlinger, blev de stillet over for kravet om, at de tyske tropper i Nordvesttyskland, Holland og Danmark skulle kapitulere. Tyskerne inds\xc3\xa5, at der ikke var nogen vej uden om dette krav, og dermed var sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om kamp i den vestligt dominerede del af Danmark uaktuelt. Den 5. maj om morgenen, da kapitulationen var en kendsgerning, henvendte Best sig til det danske udenrigsministerium og bad om beskyttelse. Han fik stillet en vagt af frihedsk\xc3\xa6mpere til r\xc3\xa5dighed ved sin privatbolig Rydhave p\xc3\xa5 Strandvejen i Charlottenlund. Den 21. maj blev han anholdt og indsat i arresten i Kastellet i K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nEfter krigen\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8lgende godt seks \xc3\xa5r sad Best i f\xc3\xa6ngsel, dels i Danmark, dels i N\xc3\xbcrnberg, hvor han vidnede i den store krigsforbryderproces. Den danske proces mod ham begyndte ved K\xc3\xb8benhavns Byret den 16. juni 1948. Anklagerne mod Best l\xc3\xb8d i hovedsagen p\xc3\xa5 hans ansvar for deportationen af j\xc3\xb8derne og for den tyske modterror._NEWLINE_Den 20 september 1948 blev han d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den. I samme sag blev SD-chefen Otto Bovensiepen ogs\xc3\xa5 d\xc3\xb8dsd\xc3\xb8mt, mens G\xc3\xbcnther Pancke fik 20 \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel og Hermann von Hanneken otte \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel. Dommene blev k\xc3\xa6ret til \xc3\x98stre Landsret, hvor dommen over Best blev \xc3\xa6ndret til fem \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel. Det vakte et s\xc3\xa5dant r\xc3\xb8re, at justitsministeren besluttede at sagen ogs\xc3\xa5 skulle pr\xc3\xb8ves ved h\xc3\xb8jesteret. Her fik Best i marts 1950 12 \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel. Dommene viste, at der havde v\xc3\xa6ret sv\xc3\xa6rt at bevise hans ansvar for de n\xc3\xa6vnte forhold. Den 29. august 1951 blev han \xe2\x80\x93 efter vesttysk pres \xe2\x80\x93 ben\xc3\xa5det og udvist af Danmark._NEWLINE_Is\xc3\xa6r perioden som varet\xc3\xa6gtsfange var en h\xc3\xa5rd belastning for Best, der m\xc3\xa5tte se sin betydningsfuldhed svinde. Best udviklede en l\xc3\xa6ngere depression, som medf\xc3\xb8rte betydelig selvmedlidenhed_NEWLINE_, men hverken i den periode eller senere er der tegn p\xc3\xa5 egentlig anger over de handlinger han havde medvirket til._NEWLINE_Tilbage i forbundsrepublikken Tyskland fik Best ans\xc3\xa6ttelse i et advokatfirma i Essen. Her og senere, da han blev juridisk r\xc3\xa5dgiver for Hugo Stinnes-koncernen, gjorde han en stor indsats for at f\xc3\xa5 udvirket generel amnesti for d\xc3\xb8mte nazister og for kammeraterne i SS. Det tyske justitsv\xc3\xa6sen genoptog, mens han sad i Horsens Statsf\xc3\xa6ngsel, sagen om mordet p\xc3\xa5 manden, der havde afsl\xc3\xb8ret Boxheim-dokumenterne, samt mordene i forbindelse med aktionen mod SA. I begge tilf\xc3\xa6lde blev sagerne henlagt p\xc3\xa5 grund af mangel p\xc3\xa5 bevis. I slutningen af 1950\'erne gennemf\xc3\xb8rtes en afnazificeringssag mod Best ved en domstol i Vestberlin. Han blev id\xc3\xb8mt en stor b\xc3\xb8de, men slap med at betale et symbolsk bel\xc3\xb8b. _NEWLINE_I sin tid i Danmark havde Best taget timer i dansk, og s\xc3\xa5 sent som i december 1966 kunne han stadigv\xc3\xa6k skrive til sin sprogl\xc3\xa6rer, Poul Bj\xc3\xb8rnved, p\xc3\xa5 haltende dansk: "Desvaerre er den politiske situation stadig blevet daarliger og den berygtet forf\xc3\xb8lgelsesb\xc3\xb8lge er vokset og vokser videre. Vi skal have at kaempe saa laenge vi aander. Men vi vil ikke tabe nerverne." Han havde samme m\xc3\xa5ned f\xc3\xa5et sit sjette barnebarn, "den f\xc3\xb8rste s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8n", og opgav sin adresse som Leonhard-Stinnes-Str.52 \xe2\x80\x93 i M\xc3\xbclheim an der Ruhr, sin f\xc3\xb8destavn. _NEWLINE_I marts 1969 blev han anholdt og anklaget for delagtighed i indsatsgruppernes h\xc3\xa6rgen i Polen. Anklageskriftet l\xc3\xb8d p\xc3\xa5 medvirken til mord i 8.723 tilf\xc3\xa6lde. Retssagen kom dog aldrig i gang, da Best og hans advokat p\xc3\xa5stod ham ude af stand til at deltage i sagen af helbredsm\xc3\xa6ssige grunde. Det kom til en l\xc3\xa6ngere krig p\xc3\xa5 l\xc3\xa6geerkl\xc3\xa6ringer, f\xc3\xb8r sagen i august 1972 blev midlertidigt indstillet. Best havde da siddet i varet\xc3\xa6gtsarrest med afbrydelser i mere end tre \xc3\xa5r. I 1979 fors\xc3\xb8gte Justitsministeriet uden held at genoptage sagen. I 1987 var Best indkaldt som vidne i en retssag om j\xc3\xb8deforf\xc3\xb8lgelserne i Frankrig. Her gjorde han et s\xc3\xa5 rask indtryk, at det blev besluttet at lade hans sundhedstilstand bed\xc3\xb8mme igen. I april 1989 blev han vurderet egnet til en retssag, og anklageskriftet fra 1972 blev indgivet til landsretten i Duisburg i begyndelsen af juli. Men Best d\xc3\xb8de den 23. juni 1989.'