b'\n_START_ARTICLE_\nTibet\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nser\n_START_PARAGRAPH_\nTibet begr\xc3\xa6nses af Bhutan, Nepal, Indien, samt de kinesiske provinser Xinjiang, Gansu og Sichuan. Areal i 1925 1.912.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 med omkring 1.650.000 indbyggere. Tibet er jordens st\xc3\xb8rste h\xc3\xb8jland og dannes af en stor m\xc3\xa6ngde mere eller mindre parallelle bjergk\xc3\xa6der med mellemliggende h\xc3\xb8jsletter og dale. Sydgr\xc3\xa6nsen dannes af Himalayas hovedk\xc3\xa6de, der som en m\xc3\xa6gtig bjergmur l\xc3\xb8ber fra nordvest til syd\xc3\xb8st og b\xc3\xa6rer flere af jordens h\xc3\xb8jeste bjerge: Mount Everest (8840 m) og Gosai Tan (8020 m). Nord for hovedk\xc3\xa6den f\xc3\xb8lger en l\xc3\xa6ngdedal, der dels afvandes af bifloder til Ganges, som gennembryder hovedk\xc3\xa6den, dels indeholder s\xc3\xb8er uden afl\xc3\xb8b. Derp\xc3\xa5 f\xc3\xb8lger en parallelk\xc3\xa6de, hvis passer ligger i en h\xc3\xb8jde af 4500\xe2\x80\x935000 m og mod nord begr\xc3\xa6nses af Brahmaputra-dalen, hvis bund ligger 3\xe2\x80\x934000 m over havet. Nord for Brahmaputra-dalen ligger et system af parallelle k\xc3\xa6der, der har samme retning som Himalaya og af Sven Hedin kaldtes Transhimalaya. Dette system synes at v\xc3\xa6re den \xc3\xb8stlige forts\xc3\xa6ttelse af Karakoram, som fra Kashmir str\xc3\xa6kker sig mod syd\xc3\xb8st ned i Tibet. Transhimalaya har toppe p\xc3\xa5 6\xe2\x80\x937000 m, medens passene i reglen ligger i en h\xc3\xb8jde af 5000 m. L\xc3\xa6ngere mod nord f\xc3\xb8lger et stort antal k\xc3\xa6der, der stryger omtrent fra vest til \xc3\xb8st og h\xc3\xb8rer til Kunlun-systemet. En af de m\xc3\xa6gtigste af disse k\xc3\xa6der er Dangla. Mod nordvest afbrydes Kunlun-k\xc3\xa6derne af en brudlinje, nord for hvilken \xc3\x98stturkestan har s\xc3\xa6nket sig. Brudranden, der nord fra tager sig ud som en m\xc3\xa6gtig bjergk\xc3\xa6de, kaldes Altyn-Tag. \xc3\x98st p\xc3\xa5 b\xc3\xb8jer Kunlun-K\xc3\xa6derne mod syd og g\xc3\xa5r over i det bagindiske bjergsystem. Bjergtoppe p\xc3\xa5 7\xe2\x80\x938000 m er hyppige overalt i Tibet, passene ligger 4500\xe2\x80\x935500 m over havet.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlimaet er yderlig kontinentalt med meget stor forskel p\xc3\xa5 sommer og vinter. Landets store h\xc3\xb8jde g\xc3\xb8r dog, at s\xc3\xa5vel vinterens som sommerens temperaturer er meget lave. For sommeren fandt Rockhill i en h\xc3\xb8jde af 4600 m en middeltemperatur af 7\xc2\xb0. For vinteren kan middeltemperaturen antages at v\xc3\xa6re c. \xc3\xb7 25\xc2\xb0\xe2\x80\x94\xc3\xb720\xc2\xb0. Alts\xc3\xa5 en sommervarme som i Sydgr\xc3\xb8nland, en vinterkulde som i Nordgr\xc3\xb8nland. Imidlertid er sommeren i Tibet meget forskellig fra den gr\xc3\xb8nlandske derved, at luften er uhyre t\xc3\xb8r, himlen oftest skyfri og temperatursvingningerne uhyre store. Midt om sommeren indtr\xc3\xa6ffer ofte frost og snestorme, medens temperaturen andre dage kan stige til 20\xc2\xb0-28\xc2\xb0. P\xc3\xa5 Tsaidam-plateauet i det nord\xc3\xb8stlige Tibet, som kun er 2700\xe2\x80\x933000 m h\xc3\xb8jt, fandt Koslov \xc3\xb7 13\xc2\xb0 i middeltemperatur for januar, 17\xc2\xb0 for august. I Lhasa, i en dal i det sydlige Tibet, 3540 m over havet, fandtes et enkelt \xc3\xa5r 19,5\xc2\xb0 i middeltemperatur for august, 16,7\xc2\xb0 for september. Temperatursvingningerne er meget store. I september forekom s\xc3\xa5ledes nattefrost, medens varmen en anden dag steg til 31,7\xc2\xb0. I det nordlige og centrale Tibet er nedb\xc3\xb8ren meget ringe og luften meget t\xc3\xb8r. I Tsaidam fandt Koslov, at luftens fugtighed om sommeren var 45\xc2\xa0%, om efter\xc3\xa5ret 39\xc2\xa0%, om vinteren 56\xc2\xa0%, om for\xc3\xa5ret 36\xc2\xa0%. Fugtighedens stigning om sommeren skyldes udl\xc3\xb8bere af den kinesiske sommermonsun, hvormed stemmer, at hovedmassen af den sparsomme nedb\xc3\xb8r falder i maj\xe2\x80\x94juli. \xc3\x85rets samlede nedb\xc3\xb8r (10,8\xc2\xa0cm) faldt p\xc3\xa5 44 dage, hvoraf 12 med sne. Det sydlige, vestlige og \xc3\xb8stlige Tibet er nogenlunde rigt p\xc3\xa5 nedb\xc3\xb8r. Mod \xc3\xb8st danner Dangla-k\xc3\xa6den klimagr\xc3\xa6nsen. Mens de fugtige s\xc3\xb8ndenvinde om sommeren over\xc3\xb8ser dens sydskr\xc3\xa5ning med regn, hagl og sne, er nordskr\xc3\xa5ningen meget t\xc3\xb8r. Klimaforskellen ud\xc3\xb8ver en betydelig indflydelse p\xc3\xa5 landets overfladeformer. I den del af Tibet, der er nogenlunde rig p\xc3\xa5 nedb\xc3\xb8r, l\xc3\xb8ber vandrige floder, der stadig uddyber l\xc3\xa6ngdedalene mellem foldek\xc3\xa6derne. Mod vest flyder Indus og dens bifloder, den sydlige del af landet afvandes af Brahmaputra, den \xc3\xb8stlige del af Salwen, Mekong, Jangtsekiang og Hoangho. S\xc3\xa6rlig mod \xc3\xb8st, hvor regnm\xc3\xa6ngden er ret betydelig, styrter floderne frem gennem dybe kl\xc3\xb8fter, p\xc3\xa5 begge sider omgivne af de grankl\xc3\xa6dte skr\xc3\xa5ninger af de m\xc3\xa6gtige, over 7000 m h\xc3\xb8je bjergk\xc3\xa6der, fra hvis hvide rygge gletsjerne h\xc3\xa6nger ned. Blandt disse k\xc3\xa6der kan n\xc3\xa6vnes Gangri mellem Brahmaputra og Salwen. Et ganske andet udseende har den centrale og nordlige Del af Tibet, hvor nedb\xc3\xb8ren er h\xc3\xb8jst ubetydelig. Floderne er vandfattige og n\xc3\xa5r kun til den n\xc3\xa6rmeste lavning i Terr\xc3\xa6nnet, hvor der dannes en salts\xc3\xb8. Denne del af Tibet er overordentlig rig p\xc3\xa5 s\xc3\xb8er. Da fordampningen fra deres overflade er st\xc3\xb8rre end nedb\xc3\xb8r og till\xc3\xb8b, tager de stadig af i omfang.\n_START_SECTION_\nLandskab\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa6sten alle s\xc3\xb8er er omgivne af h\xc3\xb8jereliggende strandlinjer, der viser s\xc3\xb8ernes h\xc3\xb8jere vandstand i fortiden. Manglen p\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre vandl\xc3\xb8b betinger de forholdsvis j\xc3\xa6vne terr\xc3\xa6nformer i denne del af landet. Bjergene er som begravede i de grusmasser, der er opst\xc3\xa5ede ved klippernes vejrsmuldring. Hvad, der skrider ned eller bl\xc3\xa6ser ned i foldedalene, bliver liggende, da der ikke er rindende vand nok til at f\xc3\xb8re det bort. F\xc3\xb8lgen heraf bliver, at dalene efterh\xc3\xa5nden opfyldes, mellem k\xc3\xa6derne dannes flade h\xc3\xb8jsletter, p\xc3\xa5 hvilke de vandfattige b\xc3\xa6kke langsomt sniger sig fremad. H\xc3\xb8jsletterne ligger i reglen kun f\xc3\xa5 hundrede m under passene, i reglen 4\xe2\x80\x935000 m over havet. Kun i det nord\xc3\xb8stlige Tibet findes en lavere h\xc3\xb8jslette Tsaidam, kun 2700 m over havet. De st\xc3\xb8rste salts\xc3\xb8er er Tengri Nor (4630 m over havet), Dangra Jum (4500 m), Chargut Cho, Ike Namur Nor, Kuku Nor (3260 m). Snegr\xc3\xa6nsen ligger i Tibet meget h\xc3\xb8jt. P\xc3\xa5 samme k\xc3\xa6de ligger den altid lavest p\xc3\xa5 sydsiden. Derimod viser der sig den m\xc3\xa6rkv\xc3\xa6rdighed, at snegr\xc3\xa6nsen ligger lavere p\xc3\xa5 de sydlige k\xc3\xa6der end p\xc3\xa5 de nordlige. Dette skyldes snem\xc3\xa6ngdens st\xc3\xa6rke aftagen mod nord. I det nordlige Tibet er en ringere sommervarme i stand til at bortsmelte hele vinterens snelag p\xc3\xa5 grund af dettes ringe m\xc3\xa6gtighed. P\xc3\xa5 sydsiden af Himalayas hovedk\xc3\xa6de ligger snegr\xc3\xa6nsen ved en h\xc3\xb8jde af 4900 m, p\xc3\xa5 sydsiden af den nordlige parallelk\xc3\xa6de ved 5700 m, i det centrale Tibet ved 5900\xe2\x80\x936000 m. Bjergenes store h\xc3\xb8jde muligg\xc3\xb8r dog store firnmasser og m\xc3\xa6gtige gletsjere.\n_START_SECTION_\nPlantev\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nPlantev\xc3\xa6ksten er p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jsletterne fattig og steppeagtig. Den dannes v\xc3\xa6sentlig af gr\xc3\xa6s (Kobresia tibetica), l\xc3\xb8g (Allium scenescens), astragalus og rabarber. I de dybere dale i Syd-Tibet optr\xc3\xa6der forskellige buske og sm\xc3\xa5tr\xc3\xa6er (Hippophaes, Tamarix), kun de dybt nedsk\xc3\xa5rne dale i det \xc3\xb8stlige Tibet har skov af gran og birk.\n_START_SECTION_\nDyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nDyreverdenen er forholdsvis rig. P\xc3\xa5 h\xc3\xb8jstepperne tumler sig hjorder af yakokser, antiloper (Tetraceros quadricornis, Pantholaps Hodgsonii) og vild\xc3\xa6sler (Equus hemionus), mens uhyre masser af gnavere finder deres f\xc3\xb8de i steppens l\xc3\xb8gv\xc3\xa6kster. P\xc3\xa5 bjergene findes moskusokser og vilde f\xc3\xa5r. Gribbe, ravne, snefinker og steppeh\xc3\xb8ns h\xc3\xb8rer til de almindeligste fugle.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rstedelen af befolkningen er etniske tibetanere (bhot, bodpa). I Tibets selvst\xc3\xa6ndige periode var hankinesere og manchu\'er bortvist, men idag er der et han-kinesisk mindretal, foruden at et meget stort antal han-kinesere tilbringer nogle \xc3\xa5r i Tibet p\xc3\xa5 arbejdskontrakt, men uden fast bos\xc3\xa6ttelse. Tibet er s\xc3\xa5 h\xc3\xb8jtliggende, at de fleste mennesker fra lavlandet har sv\xc3\xa6rt ved at tilpasse sig. Uden for Tibet er der tibetanske mindretal i Bhutan, Sikkim, Nepal og Kashmir. Idag er der undervisningspligt og de fleste kan l\xc3\xa6se og skrive, men en stor del af befolkningen lever stadig i telte som nomader med hjorde af yak-okser og f\xc3\xa5r. Med den for\xc3\xb8gede befolkning og levealder er der risiko for overgr\xc3\xa6sning med erosion til f\xc3\xb8lge.  I de sydlige og \xc3\xb8stlige Dale er befolkningen fastboende og driver agerbrug (byg) ved siden af kv\xc3\xa6gavlen. En stor del etniske tibetanere bor uden for det egentlige Tibet. I det tibetanske imperiums storhedstid herskede den tibetanske konge langt mod \xc3\xb8st over b\xc3\xa5de Qinghai og Gansu og idag findes der i disse provinser h\xc3\xb8jtliggende omr\xc3\xa5der, der overvejende er befolket med tibetanere.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nI Tibet var buddhismen dominerende og magten ud\xc3\xb8vedes af de store klostre. Under kulturrevolutionen blev religion bek\xc3\xa6mpet og mange klostre \xc3\xb8delagt. Siden den kinesiske "opening up" er religion igen blevet en anerkendt samfundsfaktor og mange store klostre er genopbyggede og trives. Dog ofte med et regeringsfastsat antal af munke . I Byen Lhasa residerede Dalai Lama, indtil den fjortende Dalai Lama - og andre religi\xc3\xb8se overhoveder s\xc3\xa5som Karmapa\'en - flygtede eller emigrerede til Indien i 1959.  Siden har omtrent 150.000 tibetanere sl\xc3\xa5et sig ned i udlandet og udg\xc3\xb8r en diaspora ledet af en eksilregering, der er t\xc3\xa6t knyttet til Dalai Lama. Landet var forhen fuldt af klostre og munke og den tibetanske form for buddhisme har drevet ceremonitjenesten til dens yderste gr\xc3\xa6nse. Kendt var brugen af bedemaskiner.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEfter overleveringen skal Tibets gamle konger stamme fra sl\xc3\xa6gten Sakja, til hvilken Buddha h\xc3\xb8rte. _NEWLINE_I 7. \xc3\xa5rhundrede e.Kr. indf\xc3\xb8rtes buddhismen under kong Srongtsan Gampo, der udvidede riget med flere provinser, flyttede residensen til Lhasa og indledte venskabelige forbindelser med Kina. Under Cri Srongdetsan i 8. \xc3\xa5rhundrede stod Tibet p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jden af sin magt. _NEWLINE_Under Ralpatshan (806\xe2\x80\x94842) udbr\xc3\xb8d en revolution p\xc3\xa5 grund af misforn\xc3\xb8jelse med kongens begunstigelse af gejstligheden. Kongen blev myrdet, og under de derefter opst\xc3\xa5ede uroligheder l\xc3\xb8srev flere provinser sig og dannede selvst\xc3\xa6ndige sm\xc3\xa5riger.\n_START_SECTION_\nDalai-Lama og de mongolske khaner\n_START_PARAGRAPH_\nTibets f\xc3\xb8rste storhedstid indtr\xc3\xa5dte 1240, da den tibetanske l\xc3\xa6rer Sakya Panditast blev Djengis Khans s\xc3\xb8nnes\xc3\xb8n Godens \xc3\xa5ndelige l\xc3\xa6rer og derved startede en forbindelse mellem tibetanske buddhistiske lamaer og mongolske khaner i et l\xc3\xa6rer-\xc3\xa5ndelig patron forhold. Til geng\xc3\xa6ld for den \xc3\xa5ndelige vejledning skulle den verdslige leder st\xc3\xb8tte (om forn\xc3\xb8dent med milit\xc3\xa6r magt) sin l\xc3\xa6rer og dennes "orden". Det var et personligt, ikke et statsligt, mellemv\xc3\xa6rende. Da Kublai Khan erobrede Kina og etablerede Yuan-dynastiet 1279, udgjorde Tibet et autonomt omr\xc3\xa5de i det mongolske kejserd\xc3\xb8mme. Men allerede et par \xc3\xa5rtier inden Yuan-dynastiets fald, da mongolernes magt sv\xc3\xa6kkedes, form\xc3\xa5ede Tibet 1349 at frig\xc3\xb8re sig fra imperiet, og landet blev i stedet for af Sakya-"ordenen" nu regeret af verdslige tibetanske konger. Under Ming-dynastiet, der i Kina fulgte efter Yuan-dynastiet, var der ingen forbindelse af betydning mellem de to lande.\n_START_SECTION_\nTibet og Manchuriet under Qing-v\xc3\xa6ldet\n_START_PARAGRAPH_\n1642 gik magten \xe2\x80\x93 med hj\xc3\xa6lp fra den mongolske Gusri khan \xe2\x80\x93 fra kongen til den af dalai-lama ledede Gelug-"orden", og den 5. dalai-lama blev Tibets faktiske regent. P\xc3\xa5 samme tid (1639) tilknyttedes dalai-lama som l\xc3\xa6rer-patron for Manchuriets herskere. 1644 erobrede manchu\'erne Kina og oprettede deres Qing-dynasti. L\xc3\xa6rer-patron forholdet mellem Qing-kejserne og dalai-lamaer fortsatte, og undertiden lod manchu\'erne deres h\xc3\xa6re rykke ind i Tibet efter dalai-lamas anmodning for at tilbagekaste ydre fjender eller bringe borgerkrige til afslutning. Manchu\'erne politiske magt i Tibet var dog altid forholdsvis beskeden._NEWLINE_Fra 1720 blev Tibet beroende af Qing-dynastiet og h\xc3\xb8rte administrativt under vicekongen i Sichuan. Qing-myndigheden  repr\xc3\xa6senteredes af tre kejserlige, for en 3-\xc3\xa5rig periode udn\xc3\xa6vntes en statholder (amban), som forestod de udenlandske og milit\xc3\xa6re anliggender, mens ansvaret for de civile og de religi\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l var overdraget til den tibetanske regering._NEWLINE_Under Qing-dynastiet var Tibet l\xc3\xa6nge lukket land for udl\xc3\xa6ndinge, som regelm\xc3\xa6ssigt blev udvist af landet. Blandt de, som det lykkedes at komme ind i landet, var den katolske mission\xc3\xa6r \xc3\x89variste R\xc3\xa9gis Huc, som opholdt sig i landet i 1846 sammen med en mission\xc3\xa6rkollega.\n_START_SECTION_\nDet selvst\xc3\xa6ndige Tibet 1913-1951\n_START_PARAGRAPH_\n1910 opsagde 13. dalai-lama l\xc3\xa6rer-patron forholdet til Qing-kejserne, idet manchu-h\xc3\xa6re havde tr\xc3\xa6ngt ind i Tibet uden dalai-lamas samtykke. \xc3\x85ret efter faldt Qing-dynastiet i Kina (og afl\xc3\xb8stes af Republikken Kina). Tibetanerne havde held til at tvinge fremmede h\xc3\xa6rstyrker ud af landet, og den 14. februar 1913 erkl\xc3\xa6rede den 13. dalai-lama Tibet selvst\xc3\xa6ndigt rige. 1918 tilbagedrev tibetanerne et kinesisk angreb, og 1920 blev underskrevet en fredsslutning med Kina. Dalai Lama blev landets politiske leder, men Tibet var ikke en nation i moderne forstand. De udstedte pengesedler anvendtes, if\xc3\xb8lge Alexandra David-N\xc3\xa9el, kun i Lhassa omr\xc3\xa5det, mens indiske rupeer havde kurs i det \xc3\xb8vrige Tibet. Udenfor klostrene fandtes hverken politi, veje eller myndighed. I selvst\xc3\xa6ndighedsperioden lykkedes det kun at f\xc3\xa5 bygget en enkelt moderne bro over en flod i n\xc3\xa6rheden af Lhassa. Der fandtes ikke biler, toge, el-v\xc3\xa6rker eller et nationalt postv\xc3\xa6sen. I klostrene fandtes bel\xc3\xa6ste munke, l\xc3\xa6ger og en handelsstand. Regeringen i Lhassa bestod af fem ministre. 1933 d\xc3\xb8de den 13. Dalai lama, og 1940 bragtes den 14. Dalai Lama til Lhassa._NEWLINE_I mellemkrigstiden tilh\xc3\xb8rte Tibet ikke Folkeforbundet, idet man foretrak at f\xc3\xb8re en neutral og isolationistisk udenrigspolitik og i stedet udvikle gode tosidede forbindelser til nabolande. Med hensyn til den teknologiske udvikling, s\xc3\xa5 stagnerede Tibet i perioden, sk\xc3\xb8nt en enkelt fremtr\xc3\xa6dende minister, Tsarong Dazang Dramdul, var tilh\xc3\xa6nger af en modernisering, som den Japan havde gennemg\xc3\xa5et. Under Den anden Verdenskrig var den tibetanske elite splittet. Kredsen omkring den nuv\xc3\xa6rende Dalai Lama havde amerikansk-venlige elementer, mens hans forg\xc3\xa6nger i perioder var japansk-orienteret. Kredsen omkring Panchen Lama var kinesisk orienteret.\n_START_SECTION_\nUnder Folkerepublikken fra 1950\n_START_PARAGRAPH_\nTibet blev i 1950 lagt ind under Folkerepublikken Kina hvilket n\xc3\xa6sten alle lande i verden har anerkendt. I 1959 flygtede Dalai Lama med et f\xc3\xb8lge til Indien.  Kulturrevolutionen var en frygtelig katastrofe for Tibet og medf\xc3\xb8rte \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelser af klostrene, hungersn\xc3\xb8d og folketab. Lhassa er idag provinshovedstad for den Autonome region Tibet. Byen har udviklet sig og rummer industrikvarterer, baneg\xc3\xa5rd, lufthavn\xe2\x80\xa6 Tibet er blevet t\xc3\xa6ttere befolket, har f\xc3\xa5et veje, jernbaner og en moderne administration. N\xc3\xa6sten alle vestlige medier er dog stadig overbeviste om at tibetanerne er imod den kinesiske indflydelse, men Dalai Lama og hans eksilregering er holdt op med at kr\xc3\xa6ve Tibets politiske uafh\xc3\xa6ngighed. Idag g\xc3\xa5r kravet blot p\xc3\xa5 et "virkeligt selvstyre". Der er i dag (2019) en balance imellem udvandring og indvandring og en del indiske tibetanere vender tilbage til Tibet.\n_START_SECTION_\nKampen for Tibets frihed\n_START_PARAGRAPH_\nGrupper der st\xc3\xb8tter et frit Tibet:_NEWLINE_- St\xc3\xb8ttekomiteen for Tibet_NEWLINE_-Studerende For et Frit Tibet -Danmark'