b'\n_START_ARTICLE_\nCharleston (South Carolina)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nByen blev grundlagt i 1670 af engelske immigranter, og den blev oprindeligt kaldt Charles Towne efter den engelske konge Karl 2. (Charles 2.). Senere \xc3\xa6ndrede navnet sig til Charleston. I 1788 var det i Charlestons dav\xc3\xa6rende toldbygning, at South Carolina ratificerede den amerikanske forfatning og dermed blev den nye unions 8. stat._NEWLINE_Bygningen rummede ogs\xc3\xa5 et f\xc3\xa6ngsel, og her sad blandt andet s\xc3\xb8r\xc3\xb8veren Stede Bonnet f\xc3\xa6ngslet, fra han blev taget til fange og d\xc3\xb8mt for s\xc3\xb8r\xc3\xb8veri i november 1718, til han blev h\xc3\xa6ngt p\xc3\xa5 en sandbanke ud for byen i december samme \xc3\xa5r._NEWLINE_I 1773 vedtog England den s\xc3\xa5kaldte "Tea Act", der f\xc3\xb8rte til det kendte "Boston Tea Party". Men ogs\xc3\xa5 i Charleston opstod der uroligheder i forbindelse med loven. Her kastede man dog ikke teen i havnen, men skjulte den i k\xc3\xa6lderen under toldbygningen. Senere blev teen solgt og brugt til at finansiere frihedskampen mod England. P\xc3\xa5 trappen til toldbygningen erkl\xc3\xa6rede South Carolina sig allerede i 1774 for uafh\xc3\xa6ngig af England, og dermed indledte staten frihedskrigen, selv om den officielt f\xc3\xb8rst startede med underskrivelsen af uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ringen i 1776._NEWLINE_Det var i samme toldbygning, at South Carolina den 20. december 1860 som den f\xc3\xb8rste stat udtr\xc3\xa5dte af unionen igen og blev en selvst\xc3\xa6ndig stat, indtil man tilsluttede sig Confederate States of America den 8. februar 1861._NEWLINE_Det var ogs\xc3\xa5 i Charleston, at Den amerikanske Borgerkrig startede. Allerede i januar 1861 affyrede kadetter fra byens citadel skud mod et nordstatsskib p\xc3\xa5 vej ind i Charlestons havn, og den 12. april samme \xc3\xa5r \xc3\xa5bnede kanonerne p\xc3\xa5 Fort Johnson ild mod nordstatsstyrken p\xc3\xa5 Fort Sumter i byens havn, og dermed var borgerkrigen i gang._NEWLINE_I 1863 var det fra Charleston, at ub\xc3\xa5den CSS Hunley sejlede ud, og som den f\xc3\xb8rste ub\xc3\xa5d nogensinde s\xc3\xa6nkede et fjendtligt skib. Hunley gik selv ned efter s\xc3\xa6nkningen._NEWLINE_I 1864 rykkede nordstatstropper ind i byens omegn, og der blev indledt et bombardement af Fort Sumter, som nu var i Sydstaternes besiddelse. Belejringen af fortet varede frem til 17. februar 1865, hvor fortet og byen overgav sig. P\xc3\xa5 det tidspunkt var der affyret mere end 46.000 granater mod fortet._NEWLINE_I 1885 blev byen ramt af en kraftig orkan og i 1886 af et jordsk\xc3\xa6lv. P\xc3\xa5 trods af dette st\xc3\xa5r de fleste af byens historiske bygninger, herunder de mange kirker endnu.\n_START_SECTION_\nCharleston i dag\n_START_PARAGRAPH_\nByen rummer en m\xc3\xa6ngde historiske bygninger, herunder en lang r\xc3\xa6kke "antebellum" huse \xe2\x80\x93 alts\xc3\xa5 huse opf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r borgerkrigen. Specielt p\xc3\xa5 "The Battery" ved havnen er der mange gamle huse, men de findes ogs\xc3\xa5 andre steder i byen._NEWLINE_Market Street indeholder et gademarked, der i dag mest handler med turistsouvenirs, blandt andet de ber\xc3\xb8mte h\xc3\xa5ndflettede sweetgrass kurve, som ogs\xc3\xa5 kan k\xc3\xb8bes mange andre steder. Krydset mellem Meeting Street og Broad Street kaldes "Four Corners of the Law". Her ligger p\xc3\xa5 det ene hj\xc3\xb8rne byens r\xc3\xa5dhus (byens lov), p\xc3\xa5 det andet ligger retsbygningen (statens lov), p\xc3\xa5 det tredje ligger posthuset (unionens lov), og p\xc3\xa5 det sidste ligger St. Michaels kirke (Guds lov)._NEWLINE_I havnen ligger fortsat Fort Sumter, som er \xc3\xa5bent for bes\xc3\xb8g. Ved Patriots Point nord\xc3\xb8st for byen ligger et marinemusem, hvor blandt andre hangarskibet USS Yorktown og ub\xc3\xa5den USS Clagamore er udstillede._NEWLINE_P\xc3\xa5 Sullivans Island ved udsejlingen fra Charlestons havn ligger Fort Moultrie, et af USA\'s \xc3\xa6ldste forter. Ogs\xc3\xa5 dette fort, der var i brug fra 1776 til 1947, er i dag \xc3\xa5bent for publikum._NEWLINE_Langs floderne Ashley og Cooper, samt p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8en Mount Pleasant ligger adskillige store plantageejendomme, blandt andet Boone Hall Plantation, der g\xc3\xa5r for at v\xc3\xa6re USA\'s mest fotograferede plantage. I Danmark er den nok mest kendt for sin "rolle" i TV-serien Nord og Syd.'