b'\n_START_ARTICLE_\nOrganisation Todts virksomhed i Norge\n_START_PARAGRAPH_\nOrganisation Todt (OT), det nationalsocialistiske Tysklands halvmilit\xc3\xa6re udbygningsorganisationn, var bygherre for blandt andet f\xc3\xa6stningsanl\xc3\xa6g, lufthavne, veje og fabrikker for letmetal-produktion i Norge under den tyske bes\xc3\xa6ttelse af Norge 1940\xe2\x80\x931945. Baggrunden for den omfattende anl\xc3\xa6gsaktivitet i Norge var Hitlers frygt for De Allieredes landgang. Organisation Todt havde et stort behov for arbejdskraft til at gennemf\xc3\xb8re sine opgaver; krigsfanger, tvangsarbejdere, norske arbejdere og norske firmaer var arbejdsstyrken.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6stningsanl\xc3\xa6g\n_START_PARAGRAPH_\nDe fem tungeste batterier l\xc3\xa5 udenfor Bergen (MAB Fjell: OT-byggeprojekt \xc2\xabFELIX\xc2\xbb), Trondheim (MAB \xc3\x96rland: OT-byggeprojekt \xc2\xabOTTO\xc2\xbb), Narvik (MAB Engel\xc3\xb6y/"Dietl": OT-byggeprosjekt "ERICH"), Harstad (MAB Trondenes: OT-byggeprosjekt "THEO") og Kristiansand (MAB Kroodden, senere Vara: Ukendt om dette havde eget projektnavn). Det sidstn\xc3\xa6vnte batteri blev operativt i maj 1942, mens arbejdet fortsatte p\xc3\xa5 alle de \xc3\xb8vrige indtil de blev skuddklare i perioden april-september 1943._NEWLINE_I till\xc3\xa6g blev udbygningen af 5 forskellige torpedobatterier prioriteret i henholdsvis  Namsenfjorden (Torpedobatterie Ledangsholm), Trondheimsfjorden  (Torpedobatterie Hasselvik),  Kristiansund (Torpedobatterie Nordlandet), Molde (Torpedobatterie Julholmen) og  Aukra (Torpedobatterie Otter\xc3\xb6y-S\xc3\xbcd) i 1943. Samme \xc3\xa5r startede arbejdet p\xc3\xa5 batteriet MAB N\xc3\xb6tter\xc3\xb6 utenfor T\xc3\xb8nsberg (OT-byggeprosjekt "NERO") og to nye torpedobatterier udenfor Bergen: Torpedobatterie Hjelte p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Herdla og Torpedobatterie Raune p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Ler\xc3\xb8y) i kommunen Sund._NEWLINE_Fra den 30. september 1943 ble det imidlertid ikke bevilget cement eller forsyningstransport l\xc3\xa6ngere. Krigsudviklingen f\xc3\xb8rte til at bygningen af f\xc3\xa6stningsv\xc3\xa6rker blev nedprioriteret og ressourcerne overf\xc3\xb8rtes til vejbygning og noget tilbagef\xc3\xb8rtes til Tyskland._NEWLINE_Totalt havde EW inden udgangen af 1944 bygget 535 bunkere af alle typer, 13 kanonstillinger for kaliber 28\xc2\xa0cm eller h\xc3\xb8jere, 9 torpedobatterier, 586 \xc2\xabRingst\xc3\xa4nde\xc2\xbb, 935 "Gesch\xc3\xbctzbettungen und sonstige Kleinst\xc3\xa4nde" og 378 Felshohlbauten. Da EWs bef\xc3\xa6stningsvirksomhet blev indstillet havde organisationen st\xc3\xb8bt totalt 672\xc2\xa0546 m\xc2\xb3 beton og brudt 291\xc2\xa0456 m\xc2\xb3 sten.\n_START_SECTION_\nJernbaneanl\xc3\xa6g\n_START_PARAGRAPH_\nNorges Statsbaner havde f\xc3\xb8r krigen beregnet at f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relsen af Nordlandsbanen fra Fauske til Kirkenes alene ville kr\xc3\xa6ve en arbejdsstyrke p\xc3\xa5 10\xc2\xa0000 mand \xc3\xa5rlig i 13-14 \xc3\xa5r. De mest optimistiske tyske bud regnede med at der kunne inds\xc3\xa6ttes   83\xc2\xa0700 mann._NEWLINE_EW overtog ansvaret for jernbaneanl\xc3\xa6gget mellem Mo i Rana og Fauske i 1942. Tyske virksomheder skulle prioriteres. Disse fik efterh\xc3\xa5nden tildelt sovjetiske og andre tvangsarbejdere. se ogs\xc3\xa5  Polarbanen._NEWLINE_EW og de tyske firmaer udarbejdede planer for videref\xc3\xb8ring af jernbanelinjen fra Mo i Rana til Narvik. Str\xc3\xa6kningen blev inddelt i flere sektorer som blev tildelt forskellige tyske selskaber. Norske selskaber blev tildelt bygning af mindre kraftv\xc3\xa6rker som skulle underst\xc3\xb8tte baneanl\xc3\xa6gget, st\xc3\xb8bning af bropiller og bygning af havnekajer. Ogs\xc3\xa5 disse arbejder blev til dels gennomf\xc3\xb8rt med tvangsarbejdere. De norske selskaber klagde over at tvangsarbejdernes ydeevne var d\xc3\xa5rlig. I stedet for at kr\xc3\xa6ve bedre forplejning for arbejderne fremmedes selskabernes krav om kompensation for udgifter som f\xc3\xb8lge af forsinkelser._NEWLINE_Fra juli 1943 til april 1944 \xc3\xb8gedes antallet af tvangsarbejdere p\xc3\xa5 Nordlandsbanen fra 3\xc2\xa0500 til 7\xc2\xa0500. Ved kapitulationen blev antallet af fanger p\xc3\xa5 Nordlandsbanen i tvangsarbejde ansl\xc3\xa5et til ca. 8\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nVejanl\xc3\xa6g\n_START_PARAGRAPH_\nKrigsvigtige veje, specielt riksvei 50, havde en h\xc3\xb8j prioritet. Efter krigen blev str\xc3\xa6kningen over Korgfjellet og mellem Rognan og Langset syd for Fauske kendt som Blodvejen p\xc3\xa5 grund brugen af jugoslaviske, polske og sovjetiske krigsfanger._NEWLINE_I januar 1944 arbejdede 525 tyskere, 440 udl\xc3\xa6ndinge, 3\xc2\xa0730 krigsfanger og 4\xc2\xa0070 norske arbejdere p\xc3\xa5 vejanl\xc3\xa6ggene, og EW \xc3\xb8nskede at inds\xc3\xa6tte yderligere 5\xc2\xa0000 norske arbejdere i till\xc3\xa6g til 200 krigsfanger. Ogs\xc3\xa5 et tysk firma med 70 stamarbejdere og 300 krigsfanger blev indsat i till\xc3\xa6g til de norske arbejdere som allerede var p\xc3\xa5 plads._NEWLINE_550 mand fra den norske Arbeidstjenesten (Nasjonal Samlings Arbeidstjeneste (forkortet AT) var en samfundstjeneste organiseret af Nasjonal Samling) fuldf\xc3\xb8rte str\xc3\xa6kningen  Elsfjord-Korgen, en 18,9\xc2\xa0km lang vejstr\xc3\xa6kning mellem F\xc3\xb8rde og Flor\xc3\xb8 som gav vejforbindelse mellem Flor\xc3\xb8 og Eikefjord, fem broer blev  f\xc3\xa6rdiggjort, mens forberedelser for endnu 49 nye broer blev planlagt._NEWLINE_Over Sennalandet (et fjeldomr\xc3\xa5de i Kvalsund og Alta)  blev den 8 km lange snetunnel "Repparfjell" opf\xc3\xb8rt i trev\xc3\xa6rk. Arbejdet blev hovedsagelig udf\xc3\xb8rt af sovjetiske fanger.\n_START_SECTION_\nProduktion af letmetal\n_START_PARAGRAPH_\nI Berlin planlagde krigsmagten at syvdoble produktionskapaciteten for aluminium samtidig som der skulle startes en omfattende Oxidproduktion og i mindre grad magnesiumproduktion til den tyske flyindustri._NEWLINE_I maj 1941 blev der etableret to nye selskaber i Oslo for at realisere programmet. A/S Nordag skulle bygge oxidv\xc3\xa6rket og elektrolysefabrikker flere steder rundt om i Norge. A/S Nordisk Lettmetall skulle anl\xc3\xa6gge produktionsanl\xc3\xa6g p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8en Her\xc3\xb8ya i kommunen Porsgrunn, med tilh\xc3\xb8rende krafv\xc3\xa6rksudbygning i M\xc3\xa5r-vassdraget i kommunen Tinn. Mens Nordags projekter tidligere blev forsinket, holdt Nordisk Lettmetall sine planer. Nordisk Lettmetall l\xc3\xa5 i IG Farbens sf\xc3\xa6re indtil Her\xc3\xb8ya blev bombet i juli 1943. Udbygningsansvaret blev da overf\xc3\xb8rt til EW._NEWLINE_23. november 1943 vedtog "Zentrale Planung" at priotere projekterne i Sauda og \xc3\x85rdal og l\xc3\xa6gge de \xc3\xb8vrige til side.\n_START_SECTION_\nKnaphed p\xc3\xa5 bygningsmaterialer\n_START_PARAGRAPH_\nNorske selskaber som p\xc3\xa5tog sig byggeopgaver for EW, blev indlemmet i organisationen som en egen enhed. EW dirigerede indsatsfaktorer som r\xc3\xa5stof, byggematerialer og arbejdskraft._NEWLINE_Allerede  i efter\xc3\xa5ret 1940 blev det klart at den omfattende virksomhed ville skabe mangel p\xc3\xa5 byggematerialer. Savv\xc3\xa6rkene omkring Fredrikstad fik ordre til at kun  levere byggematerialer til okkupationsmagten. Importen af st\xc3\xa5l og valseprodukter til civilt brug blev sk\xc3\xa5ret ned, mens norske import\xc3\xb8rerer blev brugt til at importere jern og st\xc3\xa5l til tyske form\xc3\xa5l._NEWLINE_7. februar 1941 blev det forbudt at bruge, s\xc3\xa6lge eller overdrage bygningsmaterialer uden en tilladelse fra Direktoratet for industriforsyning.'