b"\n_START_ARTICLE_\nPigen fra Andros\n_START_SECTION_\nEt skifte i Abildgaards liv og kunst\n_START_PARAGRAPH_\nTerentsbillederne udg\xc3\xb8r et markant skifte i Abildgaards kunst og er udf\xc3\xb8rt i forl\xc3\xa6ngelse af arbejdet med motiver fra en tragedie af Voltaire, Le triumvirat. Fra tragediens tanketunge og blodige handlinger til et anderledes opl\xc3\xb8ftende og livsbekr\xc3\xa6ftende univers pr\xc3\xa6get af s\xc3\xa5vel humor som f\xc3\xb8lelser. At udviklingen kan k\xc3\xa6des sammen med forelskelsen i Juliane, og det der synes at v\xc3\xa6re et lykkeligt \xc3\xa6gteskab, fremh\xc3\xa6ves af alle Abildgaard-kendere, og en r\xc3\xa6kke senere malerier med motiver fra antikke digteres k\xc3\xa6rlighedsliv synes at bekr\xc3\xa6fte antagelsen.\n_START_SECTION_\nBaggrundsinfo\n_START_PARAGRAPH_\nAbildgaard benyttede meget ofte hunde i sine billeder som symbol p\xc3\xa5 den antikke gr\xc3\xa6ske filosofi, han bekendte sig til: Kynismen (oldgr\xc3\xa6sk filosofisk retning, der s\xc3\xb8gte individets frig\xc3\xb8relse fra materielle behov og ambitioner. Nu brugt om hensynsl\xc3\xb8shed, r\xc3\xa5hed), opkaldt efter 'kyne', det gr\xc3\xa6ske ord for hund. I alle fire billeder til Terents' komedie forekommer hunde. De er tolket som stedfortr\xc3\xa6dere for Abildgaard og tyder p\xc3\xa5, at han har identificeret sig med komediens historie."