b'\n_START_ARTICLE_\nIo (m\xc3\xa5ne)\n_START_SECTION_\nVulkanisme\n_START_PARAGRAPH_\nIo\'s overflade er den yngste i solsystemet, da den hele tiden fornys af udbrud af svovl og svovldioxid der udspyes fra de nogen hundrede vulkaner der er spredt rundt p\xc3\xa5 hele kloden, se f.eks. Billederne af vulkanerne Loki og Pillan Patera her._NEWLINE_P\xc3\xa5 de blot fire m\xc3\xa5neder der gik mellem rumsonderne Voyager 1 og Voyager 2\'s passage af Jupiter og dens m\xc3\xa5ner, havde vulkanaktiviteten for\xc3\xa5rsaget synlige \xc3\xa6ndringer i klodens udseende, og de samme sonder tog billeder af vulkanudbrud hvorunder udbrudsmaterialet blev slynget op til 300 kilometers h\xc3\xb8jde over Io-landskabet. Og i februar 2001 indtraf det hidtil st\xc3\xb8rste, kendte vulkanudbrud i Solsystemet p\xc3\xa5 Io._NEWLINE_Den almindeligt accepterede forklaring p\xc3\xa5 denne intense vulkanaktivitet h\xc3\xa6nger sammen med den s\xc3\xa5kaldte Laplace-resonans eller baneresonans der best\xc3\xa5r mellem Ios, Europas og Ganymedes\' oml\xc3\xb8bstider: P\xc3\xa5 den tid hvor Io fuldf\xc3\xb8rer 4 oml\xc3\xb8b om Jupiter, gennemf\xc3\xb8rer Europa 2 og Ganymedes 1 oml\xc3\xb8b, s\xc3\xa5 for hvert fjerde oml\xc3\xb8b ligger Io mellem Jupiter p\xc3\xa5 den ene side, og Europa og Ganymedes p\xc3\xa5 den anden side. De andre kloders tyngdefelter tr\xc3\xa6kker s\xc3\xa5 meget i Io, at denne "str\xc3\xa6kkes" med mere end 100 meter, men n\xc3\xa5r Io igen kommer p\xc3\xa5 afstand af Europa og Ganymedes, "falder" den tilbage til sin naturlige facon. Man kan sige at Ios indre masseres af de kraftige tidevandskr\xc3\xa6fter. Denne proces skaber den varme i Io der driver dens intense vulkanaktivitet.\n_START_SECTION_\nIo i Jupiters magnetfelt\n_START_PARAGRAPH_\nIo bev\xc3\xa6ger sig rundt i Jupiters st\xc3\xa6rke magnetfelt, p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af feltlinierne, hvilket skaber en elektrisk str\xc3\xb8m. Godt nok bidrager det mindre til Ios varme end Jupiters, Europas og Ganymedes\' tidevandskr\xc3\xa6fter, men tilf\xc3\xb8rer alligevel m\xc3\xa5ske mere end en terawatt, ved en sp\xc3\xa6nding p\xc3\xa5 400 kilovolt. Denne sp\xc3\xa6nding river ogs\xc3\xa5 ioniserede atomer v\xc3\xa6k fra Io, og p\xc3\xa5 grund af Jupiters og dens magnetfelts h\xc3\xb8jere omdrejningshastighed, "sl\xc3\xa6bes" disse l\xc3\xb8srevne, elektrisk ladede partikler fremad "foran" Io langs dens bane, hvor de danner en ringformet zone af intens str\xc3\xa5ling langs Ios oml\xc3\xb8bsbane: Denne ring ses tydeligt p\xc3\xa5 ultraviolette billeder af Jupiter._NEWLINE_Den intense str\xc3\xa5ling skaber desuden et lysf\xc3\xa6nomen i gasserne fra Ios vulkaner, der svarer til polarlys (nordlys) i Jordens atmosf\xc3\xa6re. Og ligesom aurora polaris p\xc3\xa5 Jorden kan forstyrre radiokommunikation, skaber dette f\xc3\xa6nomen ogs\xc3\xa5 kraftig radiost\xc3\xb8j: Fra Jorden kan man m\xc3\xa5le hvordan radiost\xc3\xb8jen fra Jupiter stiger n\xc3\xa5r Io er synlig, og falder n\xc3\xa5r Io set fra Jorden er skjult bag Jupiter.\n_START_SECTION_\nIos indre\n_START_PARAGRAPH_\nI mods\xc3\xa6tning til de fleste m\xc3\xa5ner i det ydre Solsystem mener man, at Io i sin opbygning minder om de Jord-lignende planeter, Merkur, Venus, Jorden og Mars, dvs. med en kerne af smeltede silikater. Nye data fra rumsonden Galileo tyder p\xc3\xa5 at Io har en kerne af jern, evt. blandet med jernsulfid, med en radius p\xc3\xa5 mindst 900 kilometer. Hvis det passer, kan man ogs\xc3\xa5 forestille sig at Io kan have sit eget magnetfelt.\n_START_SECTION_\nIos landskab\n_START_PARAGRAPH_\nIo domineres af dens mange vulkaner, men der findes ogs\xc3\xa5 "almindelige", ikke-vulkanske bjerge, talrige s\xc3\xb8er af smeltet svovl, flere kilometer dybe gamle indsunkne vulkaner, lange lavastr\xc3\xb8mme af smeltet svovl og silikater. Det er svovl og forskellige svovlforbindelser der giver Io dens spraglede m\xc3\xb8nstre af sort, r\xc3\xb8dt, gult og hvidt, og svovlet fra vulkanerne er ogs\xc3\xa5 med til at give Io en omend ganske tynd atmosf\xc3\xa6re af svovldioxid.\n_START_SECTION_\nIo i popul\xc3\xa6rkulturen\n_START_PARAGRAPH_\nScience fiction-filmen Outland, p\xc3\xa5 dansk Rumstation Jupiter (1981), med Sean Connery som rumstr\xc3\xb8mer, foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Io.'