b'\n_START_ARTICLE_\nTysklands genforening\n_START_SECTION_\nDen tyske deling (1949\xe2\x80\x931989)\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig blev Tyskland delt af bes\xc3\xa6ttelsesmagterne i bes\xc3\xa6ttelseszoner. I 1949 blev den tyske stat reorganiseret i de vestlige zoner, der erkl\xc3\xa6rede sig som statsretslig identisk med Det tyske rige og den eneste lovlige tyske stat. Denne stat blev kendt som Vesttyskland. I den midterste sovjetiske zone blev en ny stat, Den tyske demokratiske Republik (DDR), grundlagt. De \xc3\xb8stlige dele af det besatte Tyskland blev de facto annekteret af Folkerepublikken Polen og Sovjetunionen. Det blev derfor uden for Tyskland kendt som Den tyske demokratiske Republik, \xc3\x98sttyskland, en betegnelse som alligevel blev undg\xc3\xa5et i Vesttyskland. Byen Berlin blev ogs\xc3\xa5 delt i bes\xc3\xa6ttelsessektorer, men l\xc3\xa5 omsluttet af DDR\'s territorium. Den vestlige del af byen blev kontrolleret af Vestmagterne og fungerede de facto som en del af Vesttyskland._NEWLINE_Vesttyskland samarbejdede n\xc3\xa6rt med USA og de andre vestmagter og blev en demokratisk stat med en social markeds\xc3\xb8konomi. Under Konrad Adenauers kristeligdemokratiske regering blev Vesttyskland hurtigt genopbygget og oplevede enorm \xc3\xb8konomisk v\xc3\xa6kst (Wirtschaftswunder), som f\xc3\xb8rte til, at Vesttyskland hurtigt var blevet Europas st\xc3\xb8rste \xc3\xb8konomi. Vesttyskland blev medlem af det vestlige forsvarssamarbejde NATO i 1955, samme \xc3\xa5r som staten genoprustede, og var sammen med Frankrig, Italien og Benelux-landene en af grundl\xc3\xa6ggerne af det, som udviklede sig til at blive Den europ\xc3\xa6iske Union._NEWLINE_Den tyske demokratiske Republik, DDR, var et totalit\xc3\xa6rt kommunistisk diktatur styret af SED og i realiteten en sovjetisk satellitstat i lighed med Polen, Ungarn og Tjekkoslovakiet. DDR blev medlem af Warszawapagten. Overv\xc3\xa5gningspolitiet Stasi overv\xc3\xa5gede alle sider af borgernes liv. Staten havde en kommunistisk kommando\xc3\xb8konomi._NEWLINE_Tyskland blev et af de vigtigste konfliktomr\xc3\xa5der under den kolde krig, fordi "Jernt\xc3\xa6ppet" gik tv\xc3\xa6rs gennem landet. Begge stater opretholdt et stort forsvar, og gr\xc3\xa6nsen mellem dem var den bedst bevogtede gr\xc3\xa6nse i verden. DDR byggede fra begyndelsen af 1960\'erne Berlinmuren for at forhindre sine egne borgere i at undslippe regimet._NEWLINE_Forholdet mellem staterne var meget fjendtligt, og Vesttyskland anerkendte ikke DDR og f\xc3\xb8rte en sanktionspolitik mod stater, som gjorde det, frem til begyndelsen af 1970\'erne. De fleste af Vesttysklands allierede valgte derfor ogs\xc3\xa5 at anerkende Vesttyskland som den eneste lovlige tyske stat. Med Willy Brandts nye \xc3\xb8stpolitik fandt der en vis afsp\xc3\xa6nding sted i forholdet mellem staterne, uden at det indebar nogen \xc3\xa6ndring af forholdene for indbyggerne i DDR.\n_START_SECTION_\nMasseflugt af DDR-borgere (sommeren 1989)\n_START_PARAGRAPH_\n2. maj 1989 begyndte Ungarn at nedrive gr\xc3\xa6nsebef\xc3\xa6stningerne mod \xc3\x98strig. Flere hundrede DDR-borgere flygtede da gennem det kommunistiske Ungarn til Vesten. Samtidig begav mange sig til de vesttyske ambassader i Budapest, Prag og Warszawa og den vesttyske repr\xc3\xa6sentation i \xc3\x98stberlin for at f\xc3\xa5 vesttyske rejsepapirer. De overfyldte ambassader m\xc3\xa5tte lukke i m\xc3\xa5nedsskiftet mellem august og september. 19. august kom der i forbindelse med den paneurop\xc3\xa6iske picknick en masseflugt af DDR-borgere til \xc3\x98strig; i slutningen af august begyndte den bayerske regering at g\xc3\xb8re forberedelser til at bygge flygtningelejre. 23. august fik flygtningene i Budapest og 30. september flygtningene i Prag og Warszawa lov at rejse til Vesttyskland. De blev i begyndelsen af oktober sendt i l\xc3\xa5ste specialtog i transit gennem DDR-territorium. Under gennemrejsen blev jernbanestationer afsp\xc3\xa6rret, eftersom stadig flere mennesker fors\xc3\xb8gte at hoppe p\xc3\xa5 togene. Ved centralbanestationen i Dresden kom det til  alvorlige kampe mellem demonstranter og sikkerhedspolitiet.\n_START_SECTION_\nDemonstrationer i DDR, borgerbev\xc3\xa6gelser\n_START_PARAGRAPH_\nI DDR kom der stadig flere omfattende demonstrationer, specielt de s\xc3\xa5kaldte "mandagsdemonstrationer", som fandt sted ugentligt fra 4. september i Leipzig. 9. oktober deltog 70.000 mennesker i en mandagsdemonstration og r\xc3\xa5bte for f\xc3\xb8rste gang slagordet Wir sind das Volk (vi er folket).\n_START_SECTION_\nDDRs 40-\xc3\xa5rsjubil\xc3\xa6um (7. oktober 1989)\n_START_PARAGRAPH_\nTrods protesterne planlagde DDR-regeringen under Erich Honecker en voldsom fejring af DDR`s 40-\xc3\xa5rs jubil\xc3\xa6um i Berlin i 1989. Fejringen var t\xc3\xa6nkt som en magtdemonstration fra kommunistregimet og blev opfattet som meget upassende af mange indbyggere. Demonstranterne blev ved magt holdt v\xc3\xa6k fra de officielle parader._NEWLINE_Gorbatjov antydede overfor Honecker 5. oktober 1989, at han mente, tiden var overmoden for reformer i DDR, men gjorde det ogs\xc3\xa5 klart, at SED-regimet ikke l\xc3\xa6ngere kunne regne med hj\xc3\xa6lp fra Sovjetunionen. Gorbatjov sagde til Honecker: "Jeg tror, at farer kun venter p\xc3\xa5 de, som ikke reagerer p\xc3\xa5 livet"._NEWLINE_Situationen f\xc3\xb8rte til strid i SED-ledelsen om, hvordan regimet skulle reagere. 18. oktober tr\xc3\xa5dte Erich Honecker efter opfordring fra politbureauet tilbage fra alle politiske hverv "af helbreds\xc3\xa5rsager", og blev takket for sit "politiske livsv\xc3\xa6rk". Hans efterf\xc3\xb8lger blev Egon Krenz. I november blev der dannet et nyt politbureau, og Hans Modrow blev valgt til ny formand for ministerr\xc3\xa5det. Disse \xc3\xa6ndringer og reformer kunne imidlertid ikke standse opr\xc3\xb8ret i befolkningen.\n_START_SECTION_\nMurens fald (9. november 1989)\n_START_PARAGRAPH_\nFra 3. november kunne DDR-borgere uden formaliteter udvandre over Tjekkoslovakiet, og der kom en ny flugtb\xc3\xb8lge. 4. november fandt den st\xc3\xb8rste demonstration i DDR`s eksistens sted p\xc3\xa5 Alexanderplatz i Berlin med omkring en million deltagere. Demonstrationen blev sendt direkte i fjernsynet. 7. november gik regeringen og politbureauet af._NEWLINE_9. november kl. 18:57 offentliggjorde G\xc3\xbcnter Schabowski p\xc3\xa5 en direkteoverf\xc3\xb8rt international pressekonference, at nye rejsebestemmelser skulle g\xc3\xa6lde "med \xc3\xa9n gang" (ab sofort). Udrejser kunne finde sted ved alle gr\xc3\xa6nseovergange mellem DDR og Vesttyskland/Vestberlin. Dette f\xc3\xb8rte til, at tusinder begav sig til gr\xc3\xa6nseovergangene. De uforberedte gr\xc3\xa6nsevagter \xc3\xa5bnede gr\xc3\xa6nserne, f\xc3\xb8rst under kontrollerede former, men p\xc3\xa5 grund af det voldsomme pres sluttede al kontrol snart. Dagen efter bes\xc3\xb8gte flere millioner DDR-borgere nabobyer i Vesttyskland og den vestlige del af Berlin. Der kom voldsomme gl\xc3\xa6desscener, hvor fremmede mennesker omfavnede hinanden, sang, dansede og jublede._NEWLINE_Den vesttyske kansler, Helmut Kohl, afbr\xc3\xb8d et statsbes\xc3\xb8g i Warszawa og talte om aftenen 10. november foran Rathaus Sch\xc3\xb6neberg i Vestberlin. SPDs \xc3\xa6resformand Willy Brandt ytrede d\xc3\xa9r det ber\xc3\xb8mte: "nu vokser det sammen, som h\xc3\xb8rer sammen". Samme aften fandt der en ny massedemonstration sted foran Europacenteret i Vestberlin, hvor Kohl blev begejstret modtaget af 150.000 mennesker.\n_START_SECTION_\nVidere udvikling i DDR og Vesttyskland\n_START_PARAGRAPH_\n13. november blev Hans Modrow valgt til DDRs statsminister af Folkekammeret. Kort efter erkl\xc3\xa6rede Gorbatjov, at tysk genforening var et indre tysk anliggende._NEWLINE_Allerede 28. november 1989 pr\xc3\xa6senterede Kohl i Forbundsdagen et ti-punktsprogram for en konf\xc3\xb8deration mellem DDR og Vesttyskland, som skulle ende med en fuldst\xc3\xa6ndig genforening og integration i en europ\xc3\xa6isk samlingsproces._NEWLINE_I begyndelsen af december blev SED`s "f\xc3\xb8rerrolle" str\xc3\xb8get fra forfatningen i DDR, og der blev indledt efterforskning af tidligere SED-funktion\xc3\xa6rer, bl.a. Erich Honecker. Egon Krenz tr\xc3\xa5dte tilbage fra alle politiske hverv og blev efterfulgt af Manfred Gerlach. 7. december kom der "rundbordssamtaler" mellem de tidligere blokpartier og oppositionsgrupper. To dage senere blev den reformorienterede Gregor Gysi ny partiformand i SED._NEWLINE_I januar 1990 \xc3\xa6ndrede slagordet under mandagsdemonstrationerne sig fra Wir sind das Volk (vi er folket) til Wir sind ein Volk (vi er et folk) og Deutschland einig Vaterland. 15. januar stormede demonstranter Stasis hovedkvarter i \xc3\x98stberlin.\n_START_SECTION_\nFolkekammervalget (marts 1990), Lothar de Maizi\xc3\xa8re bliver ny statsminister\n_START_PARAGRAPH_\nDen 18. marts blev det f\xc3\xb8rste frie Folkekammer i DDR valgt. Den borgerlige Allianz f\xc3\xbcr Deutschland, best\xc3\xa5ende af CDU, DSU og Demokratischer Aufbruch, fik et stort flertal. Allianz f\xc3\xbcr Deutschland blev aktivt st\xc3\xb8ttet af Helmut Kohl i valgkampen. Sammen med SPD kunne koalitionen 12. april danne en ny regering med \xc3\xb8st-CDU`s indtil da ukendte leder Lothar de Maizi\xc3\xa8re som statsminister i DDR. Maizi\xc3\xa8res regering gik ind for en hurtig tysk genforening. 5. april blev CDU-politikeren Sabine Bergmann-Pohl valgt til pr\xc3\xa6sident for Folkekammeret og dermed sidste statsoverhoved i DDR.\n_START_SECTION_\nMaizi\xc3\xa8re-Kohl-traktaten om valutaunion\n_START_PARAGRAPH_\nForhandlingerne mellem Maizi\xc3\xa8re-regeringen og Kohl-regeringen fra marts 1990 f\xc3\xb8rte i f\xc3\xb8rste omgang til underskrivelsen af en traktat om en n\xc3\xa6rings-, valuta- og socialunion den 18. maj 1990. 1. juli tr\xc3\xa5dte unionen i kraft, og Deutsche Mark blev officiel valuta i DDR. Samme dag lovede Kohl i en ber\xc3\xb8mt fjernsynstale "blomstrende landskaber" i DDR._NEWLINE_I midten af juli blev Treuhandanstalt grundlagt. Dens opgave var at afh\xc3\xa6nde al Volkseigener Betrieb.\n_START_SECTION_\nSamtaler med de tidligere bes\xc3\xa6ttelsesmagter\n_START_PARAGRAPH_\nSamtidig med den indretyske udvikling arbejdede den f\xc3\xb8derale regering for at opn\xc3\xa5 accept \xc3\xa1f genforeningen hos andre stater, s\xc3\xa6rligt de fire tidligere bes\xc3\xa6ttelsesmagter som stadig havde beholdt visse rettigheder._NEWLINE_14. februar 1990 m\xc3\xb8dtes udenrigsministrene fra Vesttyskland og DDR med udenrigsministrene fra USA, Sovjetunionen, Storbritannien og Frankrig for at diskutere ydre aspekter ved genforeningen. Specielt blev Tysklands \xc3\xb8stgr\xc3\xa6nse diskuteret. Den tyske regering havde til da forbeholdt sig retten til at holde sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let \xc3\xa5bent. Senest i sin ti-punktsplan for genforening havde Kohl ladt sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let v\xc3\xa6re \xc3\xa5bent. Sejrsmagterne forlangte imidlertid en formel anerkendelse af denne gr\xc3\xa6nse. Til betydelige protester indenfor sit eget parti valgte Kohl modvilligt at indg\xc3\xa5 den tysk-polske gr\xc3\xa6nsetraktat, som anerkendte Polens anneksion af \xc3\xb8stlige dele af Tyskland._NEWLINE_Under et bes\xc3\xb8g hos Gorbatjov i Kaukasus klarede Kohl og hans udenrigsminister Hans-Dietrich Genscher at opn\xc3\xa5, at Sovjetunionen gav afkald p\xc3\xa5 alle rettigheder over for Tyskland. Dermed kunne det nye Tyskland selv bestemme over sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l som alliancetilh\xc3\xb8righed og dermed opfylde USA\'s \xc3\xb8nske om fortsat NATO-tilknytning for det genforenede Tyskland. Dermed var sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, som stod i vejen for genforening, ryddet af vejen. 12. september indgik USA, Sovjetunionen, Storbritannien og Frankrig  formelt en seperatfred med de to Tysklande, i "to plus fire-samtalerne". Hermed var de internationale forhindringer for en genforening ryddet af vejen.\n_START_SECTION_\nGenforeningen (3. oktober 1990)\n_START_PARAGRAPH_\nDen 3. oktober 1990 blev DDRs territorium genforenet med Forbundsrepublikken Tyskland, og DDR oph\xc3\xb8rte dermed at eksistere. "Tag der Deutschen Einheit" (dagen for tysk enhed) blev efter forslag fra Helmut Kohl gjort til ny nationaldag og afl\xc3\xb8ste da 17. juni, dagen for opstanden mod okkupationen i DDR.\n_START_SECTION_\nEfter genforeningen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter genforeningen blev delstaterne Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt og Th\xc3\xbcringen grundlagt p\xc3\xa5 ny. Den genforenede by Berlin blev en egen delstat og ny hovedstad i Tyskland.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomisk udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nVirksomhederne i DDR var p\xc3\xa5 grund af for\xc3\xa6ldet teknologi ikke konkurrencedygtige i et vestligt samfund. I till\xc3\xa6g var det vigtigste marked for disse virksomheder den tidligere \xc3\xb8stblok. Da \xc3\xb8stblokken faldt sammen forsvandt markedet for DDR-erhvervslivet._NEWLINE_Vekslingskursen p\xc3\xa5 1:1, den s\xc3\xa5kaldte "folkegave", f\xc3\xb8rte til, at omkostningerne for arbejdskraft i det tidligere DDR blev forholdsm\xc3\xa6ssig meget h\xc3\xb8je, og nye arbejdspladser opstod derfor langsomt._NEWLINE_N\xc3\xa6ringsbyggerne i DDR var ogs\xc3\xa5 st\xc3\xa6rkt nedslidte og utidssvarende. Struktur\xc3\xa6ndringerne f\xc3\xb8rte til, at storvirksomhederne blev opl\xc3\xb8st og delt i sm\xc3\xa5 og middelstore virksomheder, og mange virksomheder blev nedlagt. Vesttyske selskaber var ikke interesserede i at overtage og videredrive selskaber i det tidligere DDR. Ofte blev DDR-selskaber k\xc3\xb8bt billigt og nedlagt for at udradere en potentiel konkurrent. Nedl\xc3\xa6ggelsen af arbejdspladser var meget omfattende._NEWLINE_DDR-erhvervlivets sammenbrud f\xc3\xb8rte til en migrationsproces af historiske dimensioner. Blot i tiden f\xc3\xb8r 1991 forlod to millioner tidligere DDR-borgere hjemmet for at s\xc3\xb8ge arbejde i Vesttyskland._NEWLINE_Genforeningen b\xc3\xa5de var og er for den tyske stat en stor \xc3\xb8konomisk belastning. Estimater str\xc3\xa6kker sig fra 250 milliarder euro i direkte overf\xc3\xb8ringer til 1,25 billioner euro totalt._NEWLINE_\xc3\x98konomer peger specielt p\xc3\xa5 l\xc3\xb8nudviklingen i det tidligere DDR som grund til den langsomme \xc3\xb8konomiske udvikling. Gennem at vesttyske fagforeninger og arbejdsgiverforeninger forhandler  om l\xc3\xb8nnen ogs\xc3\xa5 i det tidligere DDR, stiger l\xc3\xb8nnen hurtigere end produktiviteten, noget som sv\xc3\xa6kker konkurrencedygtigheden for den eksisterende industri og f\xc3\xb8rer til, at vesttyske og udenlandske virksomheder ikke investerer i det tidligere DDR.\n_START_SECTION_\nIndre enhed\n_START_PARAGRAPH_\nSelv efter genforeningen bliver der peget p\xc3\xa5, at det stadig eksisterer en "mur i hovedet" p\xc3\xa5 mange mennesker. \xc3\x98st-vest-t\xc3\xa6nkning er stadig udbredt, og en del indbyggere i det tidligere DDR, ofte tidligere kommunister og statsansatte, som mistede deres job i forbindelse med demokratiseringen, h\xc3\xa6vder ofte at blive set p\xc3\xa5 som andenrangsborgere.\n_START_SECTION_\nUdslettelse af spor af DDR, strafforf\xc3\xb8lgelse af DDR-ledere\n_START_PARAGRAPH_\nEfter genforeningen er spor af DDR blevet fjernet i mange sammenh\xc3\xa6nge. Gader og byer er blevet omd\xc3\xb8bt, bygninger revet ned og tidligere kommunistiske DDR-ledere og h\xc3\xb8jere tjenestem\xc3\xa6nd stillet for retten.'