b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa1ll Briem\n_START_SECTION_\nEmbedskarriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev student i 1878 fra Reykjavik, cand.jur. fra K\xc3\xb8benhavns Universitet i 1884. Inden Briem var f\xc3\xa6rdig med embedseksamen, begyndte han at studere den islandske fristats love og udgav i 1885 en afhandling om Gr\xc3\xa1g\xc3\xa1s i det islandske litter\xc3\xa6re selskabs tidsskrift. _NEWLINE_Briem var altingsmand 1887-91 (f\xc3\xb8rst for Sn\xc3\xa6fellsness og Hnappadals Syssel, 1904 for Akureyri. Til ham knytter sig det s\xc3\xa5kaldte "m\xc3\xa6glingsforslag" af 1889 i forfatningssagen. Dette forslag, der var udarbejdet med Kanadas regeringsform som forbillede, fik Briem ikke gennemf\xc3\xb8rt, og han trak sig nu tilbage fra politikken. I 1890 blev han sysselmand i Rang\xc3\xa1rvallasyssel og 12. september 1894 amtmand over Islands Nord- og \xc3\x98stamt. 1. august 1904 (fra 30. september) fik han afsked med ventepenge, idet amtmandsembederne blev nedlagt. Han blev Ridder af Dannebrog 5. januar 1899 og Dannebrogsmand 1. august 1904. Briem blev juridisk meddirekt\xc3\xb8r ved den nyoprettede Islands Bank. Han flyttede da til Reykjavik, hvor en rig virksomhed ventede ham, der dog blev afbrudt ved hans pludselige d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\nSom amtmand gjorde Briem sig fortjent ved sin energiske optr\xc3\xa6den mod f\xc3\xa5reskab. Han interesserede sig ogs\xc3\xa5 meget for landbrugets praktiske udvikling og for folkeoplysningen. Sine studier fik han nu lejlighed til at genoptage, og han udgav fem \xc3\xa5rgange af et juridisk-\xc3\xb8konomisk tidsskrift, L\xc3\xb6gfr\xc3\xa6\xc3\xb0ingur (1897-1901), der for st\xc3\xb8rste delen var skrevet af ham selv. Her behandlede han indg\xc3\xa5ende flere sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l i den islandske lovgivning. I sine sidste \xc3\xa5r gav Briem sig igen af med politik. Vinteren 1899-1900 tilbragte han mest for sine studiers skyld i K\xc3\xb8benhavn og Berlin. P\xc3\xa5 opfordring af fire altingsm\xc3\xa6nd forhandlede han da med ministeriet ang\xc3\xa5ende forfatningssagen, men ministeriet ville ikke godkende hans m\xc3\xa6glingsforslag. Han lod imidlertid sit forslag indbringe p\xc3\xa5 Altinget 1901, hvor det p\xc3\xa5 grund af tilf\xc3\xa6ldige omst\xc3\xa6ndigheder blev vedtaget, da partierne var lige st\xc3\xa6rke. Herved reddede Briem det islandske H\xc3\xb8jreparti fra splittelse, men vakte en s\xc3\xa5 st\xc3\xa6rk misstemning imod sig selv, at det ikke lykkedes ham at blive altingsmand f\xc3\xb8rend ved suppleringsvalgene i efter\xc3\xa5ret 1904.'