b'\n_START_ARTICLE_\nCaritasbr\xc3\xb8nden\n_START_PARAGRAPH_\nCaritasbr\xc3\xb8nden er K\xc3\xb8benhavns \xc3\xa6ldste springvand, bygget i 1608 p\xc3\xa5 Gammeltorv ved Str\xc3\xb8get. Springvandet er bygget af Christian IV over en af byens br\xc3\xb8nde og regnes for et af K\xc3\xb8benhavns fineste mindesm\xc3\xa6rker fra ren\xc3\xa6ssancen. Egentlig var der tale om en flytning og modernisering af et \xc3\xa6ldre springvand fra Frederik II\'s tid. Frederik lod etablerere en 6 kilometer lang vandledning af tr\xc3\xa6 fra Emdrup S\xc3\xb8 ind til Gammeltorv, og da niveauforskellen mellem s\xc3\xb8en og Gammeltorv er p\xc3\xa5 9 meter, kom der nok vandtryk til at lave et springvand. Selvom det nok var til pynt, indgik br\xc3\xb8nden dog i K\xc3\xb8benhavns almindelige vandforsyning.\n_START_SECTION_\nUdformning og symbolik\n_START_PARAGRAPH_\nFigurgruppen er oprindeligt sk\xc3\xa5ret i tr\xc3\xa6 af den tyske billdsk\xc3\xa6rer Statius Otto, hvorefter der blev afst\xc3\xb8bninger i bronze af Peter Hofmann i Helsing\xc3\xb8r. Figurerne forestiller n\xc3\xa6stek\xc3\xa6rligheden og barmhjertigheden, p\xc3\xa5 latin "Caritas", symboliseret af en gravid moder med sine b\xc3\xb8rn. Figurerne st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en s\xc3\xb8jle i et kobberkar. Kobberkaret er h\xc3\xa6vet over det nederste bassin p\xc3\xa5 en stens\xc3\xb8jle. Kvinden spr\xc3\xb8jter vand ud af brysterne, mens den lille dreng "tisser" ned i bassinet. Under figurerne spr\xc3\xb8jter tre delfiner vand ned i karret. _NEWLINE_Oprindeligt var anl\xc3\xa6gget h\xc3\xa6vet ca. 1 meter over terr\xc3\xa6n, men allerede i 1634 blev kar og figurer neds\xc3\xa6nket i den omgivende stenkumme, s\xc3\xa5 den monumentale virkning gik tabt. Generalbygmester Johan Conrad Ernst rettede 1706 op p\xc3\xa5 dette misforhold ved at erstatte stenkummens \xc3\xb8vre del med et luftigt gitter, som i mindre grad ville "betage torvets dets prospekt". Ved en ny restaurering i 1781, da monumentet var "ynkelig forfaldent", blev det monteret p\xc3\xa5 den nuv\xc3\xa6rende piedestal af norsk marmor. P\xc3\xa5 foden er indgraveret Christian VII\'s monogram og K\xc3\xb8benhavns byv\xc3\xa5ben._NEWLINE_I 1859 blev K\xc3\xb8benhavns Vandv\xc3\xa6rk indviet, hvilket gav mulighed for st\xc3\xb8rre tryk i ledningerne. I den anledning blev font\xc3\xa6nens ledninger fornyet af bronzest\xc3\xb8ber J.B. Dalhoff, der samtidig foreslog, at figuren blev erstattet af en gr\xc3\xa6sk havmand, som han passende kunne levere. Det sagde Magistraten dog nej til, men Dalhoff fik alligevel ud\xc3\xb8vet censur ved at proppe de mest uanst\xc3\xa6ndige huller til._NEWLINE_I 1890 blev springvandet h\xc3\xa6vet 2\xc2\xbd meter og figurgruppen yderligere \xc2\xbd meter ved stadsarkitekt Ludvig Fenger, der ogs\xc3\xa5 tilf\xc3\xb8jede en granitkumme, s\xc3\xa5 det i dag er sv\xc3\xa6rt at forestille sig anl\xc3\xa6gget som en br\xc3\xb8nd. Delfinerne blev ogs\xc3\xa5 opsat i 1890. I 1940 blev de tilstoppede huller gen\xc3\xa5bnet.\n_START_SECTION_\nGuld\xc3\xa6blerne\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Dronningens f\xc3\xb8dselsdag springer der kobberkugler belagt med 24 karat guld i springvandet; de skal symbolisere guld\xc3\xa6bler. Guld\xc3\xa6blerne springer fire gange om \xc3\xa5ret. P\xc3\xa5 Dronningens, Prinsgemalens og Kronprinsens f\xc3\xb8dselsdag samt grundlovsdag den 5. juni. Traditionen stammmer fra 1700-tallet.'