b'\n_START_ARTICLE_\nUtrecht\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nRomerne skabte grundlaget for byen Utrecht p\xc3\xa5 og omkring den nuv\xc3\xa6rende Domkirkeplads (ned: Domplein). Omkring \xc3\xa5r 50 e.Kr._NEWLINE_lod kejser Claudius bygge et kastel af tr\xc3\xa6 og jord p\xc3\xa5 Rhinens bred. Dette fort blev oprettet som led i et netv\xc3\xa6rk af forter langs nordgr\xc3\xa6nsen for Romerriget, den s\xc3\xa5kaldte Limes. Kastellet blev kaldt Traiectum, latinsk for vadested eller krydsningssted over en flod (nemlig Rhinen). For at kunne skelne stedet fra andre bos\xc3\xa6ttelser (fx Mosa Traiectum, Maastricht) blev forstavelsen Ultra lagt til. Med tiden blev de to ord sammentrukket til nutidens nederlandske navn, Utrecht. _NEWLINE_I 690 anlagde den angelsaksiske mission\xc3\xa6r og biskopen Willibrord et gejstligt centrum i den forladte gr\xc3\xa6nsepost. To kirker blev bygget indenfor gr\xc3\xa6nserne af det gamle kastel: domkirken (viet til Sankt Martinius, nederlandsk Sint-Maarten) og Sint-Salvatorkerk (Sankt Salvator-kirken). Senere kom en tredje kirke til. P\xc3\xa5 grund af dette blev stedet det religi\xc3\xb8se centrum for det nordlige Nederlandene. I det 10. \xc3\xa5rhundrede fik biskopen verdslig magt, og blev den vigtigste magtperson i det nordlige Nederlandene._NEWLINE_Den 2. juni 1122 fik Utrecht bystatus af Henrik V, kejser af Det tysk-romerske rige. Borgerne kunne nu bygge en mur omkring byen. Utrecht blev velst\xc3\xa5ende og det udviklede sig et netv\xc3\xa6rk af gader indenfor bymurene, hvor de bedst stillede indbyggere byggede huse af sten. P\xc3\xa5 denne tid havde Utrecht et forspring i forhold til andre nederlandske byer, eftersom bygninger af sten fortsat var ganske sj\xc3\xa6ldent._NEWLINE_Den nuv\xc3\xa6rende Domkirken i Utrecht blev p\xc3\xa5begyndt i 1254. I middelalderen var Utrecht som biskops\xc3\xa6de og st\xc3\xb8rste by i det nordlige Nederlandene det vigtigste kulturelle centrum i Nederlandene. Efter, at sidegrenen af Rhinen som str\xc3\xb8mmer gennem byen blev mindre dyb som en f\xc3\xb8lge af landbruget i omr\xc3\xa5det, blev det vanskeligere at drive skibsfart og handel i byen. Handelen flyttede sig nordover, og fra omkring 1300 overtog Amsterdam som den st\xc3\xb8rste by i Nederlandene.\n_START_SECTION_\nTrafik\n_START_PARAGRAPH_\nVigtige forbindingsveje er: A2, A12, A27, A28 og N230 _NEWLINE_Station Utrecht-Centraal er byens vigtigste station. Desuden er der Utrecht-Lunetten, -Maliebaan, -Overvecht, -Leidsche\xc2\xa0Rijn, -Terwijde, -Zuilen, Vleuten og -Vaartsche Rijn._NEWLINE_Utrecht Centraal er Nederlandenes st\xc3\xb8rste og vigtigste togstation der har forbindelser til Rotterdam, Haag, Amsterdam (og Schihol), Leeuwarden, Groningen, Enschede, Maastricht, Heerlen, Den Helder, etc.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nUtrecht er velkendt for sine institutioner inden for h\xc3\xb8jere uddannelse. Den mest fremtr\xc3\xa6dende af disse er Universitetet i Utrecht (oprettet i 1636), Nederlandenes st\xc3\xb8rste universitet med 26.787 studenter (per 2004). Universitetet er delvis beliggende i centrum og delvis i campus-omr\xc3\xa5det Uithof p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden af byen. If\xc3\xb8lge en rangering foretaget af SJiaotonguniversitetet i Shanghai fra 2008 er det verdens 47. bedste universitet_NEWLINE_._NEWLINE_I Utrecht findes ogs\xc3\xa5 det langt mindre Humanistisk Universitet (med nogle f\xc3\xa5 hundrede studenter)._NEWLINE_Utrecht er ogs\xc3\xa5 hjemsted for to andre store institutioner for h\xc3\xb8jere uddannelse: Hogeschool Utrecht (30.000 studenter), med bygninger i centrum og p\xc3\xa5 Uithof campus, samt HKU Utrecht School of the Arts (3.000 studenter).\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nUtrecht har et omfattende kulturtilbud_NEWLINE_._NEWLINE_Byen sigter mod at blive europ\xc3\xa6isk kulturhovedstad i 2018_NEWLINE_._NEWLINE_Det er flere teatre og teaterkompagnier i byen. Det vigtigste byteater blev bygget af Dudok i 1941. Ud over teatre er der et stort antal biografer. Utrecht er v\xc3\xa6rtsby for Nederlandenes filmfestival._NEWLINE_Byen har et vigtigt koncerthus, Vredenburg (bygget 1979 af Herman Hertzberger), hvis akustik anses som en af de bedste for koncerthuse byggede i det 20. \xc3\xa5rhundrede. Unge musikere uddannes ved konservatoriet (en del af Utrecht School of the Arts). Der findes et specialisert museum for automatiserede musikinstrumenter. Ved den gamle kanal (Oudegracht) ligger rockklubben Tivoli (som ogs\xc3\xa5 har et lokale uden for centrum). Byen har ogs\xc3\xa5 flere andre musiklokaler. _NEWLINE_Det findes mange kunstgallerier i Utrecht. Det er ogs\xc3\xa5 flere stiftelser, som st\xc3\xb8tter kunst og kunstnere. Uddannelse af kunstnere foreg\xc3\xa5r ved Utrecht School of the Arts. Centralmuseet (Centraal Museum) har mange udstillinger relaterede til kunst, deriblandt en permanent udstilling af v\xc3\xa6rker af illustratoren Dick Bruna, som er bedst kendt for at have skabt Miffy._NEWLINE__NEWLINE_Utrecht er ogs\xc3\xa5 hjemsted for en af landem\xc3\xa6rkene inden for moderne arkitektur, Rietveld Schr\xc3\xb6derhuis fra 1924, som er p\xc3\xa5 UNESCOs verdensarvliste._NEWLINE_I samarbejde med forskellige kulturorganisationer arrangerer byen regelm\xc3\xa6ssigt kulturs\xc3\xb8ndage for at involvere indbyggerne (og ikke bare eliten) i byens kulturrigdom. I l\xc3\xb8bet af s\xc3\xa5danne temas\xc3\xb8ndage sammens\xc3\xa6tter flere organisationer et program, som er \xc3\xa5bent for alle, gratis eller til en st\xc3\xa6rkt reduceret pris._NEWLINE_Videre er det mange initiativer overfor amat\xc3\xb8rkunstnere, for eksempel indenfor ud\xc3\xb8vende kunst, maleri og skulptur. Byen subsidierer en organisation for kunstuddannelse for amat\xc3\xb8rer (Utrechts Centrum voor de Kunsten), rettet til byens befolkning. Det samme g\xc3\xb8r universitetet for sine ansatte og studenter. Desuden findes flere private initiativer. _NEWLINE_Fodboldklubben FC Utrecht spiller i Nederlandenes h\xc3\xb8jeste division, Eredivisie, og har aldrig v\xc3\xa6ret rykket ned. Klubbens hjemmebane er Stadion Galgenwaard.'