b'\n_START_ARTICLE_\nStambog (Album Amicorum)\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nStambogsskikken opstod efter Reformationen, hvor det var p\xc3\xa5 mode at samle autografer fra ber\xc3\xb8mte reformatorer. Den \xc3\xa6ldste kendte stambog er tysk. Den er fra 1542 fra Reformationens arnested Martin Luthers hjemby Wittenberg og indeholder bl.a. autografer af Martin Luther og hans n\xc3\xa6re samarbejdspartner Philipp Melanchthon. Adelen brugtes stamb\xc3\xb8ger til at samle autografer og hilsner ved festlige lejligheder og dermed markere sl\xc3\xa6gtskab og venskab. Diplomater kunne medbringe stamb\xc3\xb8ger, soldater kunne tage dem med p\xc3\xa5 krigstogter og kunstnere kunne anvende dem som skitseb\xc3\xb8ger. Dertil kom at stamb\xc3\xb8ger anvendtes af fyrstelige og adelige, som sikrede sig fremmede bes\xc3\xb8gendes navnetr\xc3\xa6k, som kunne kaste glans over dem.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r den unge adelsmand eller studerende i 1600- og 1700-tallet tog p\xc3\xa5 dannelsesrejse, var det mode at medbringe en stambog. I stambogen beseglede man sit venskab ved i f\xc3\xa6llesskab at udfylde et blad i stambogen. Det skete mest ved festlige lejligheder og afskedsfester. Indf\xc3\xb8relslerne kan v\xc3\xa6re udformet i et kryptografisk sprog, som ikke sagde udenforst\xc3\xa5ende noget. En hilsen blev for det meste suppleret med en angivelse af det universitet og fakultet, hvor han studerede. Man kl\xc3\xa6bede ogs\xc3\xa5 prospekter og tegninger i stamb\xc3\xb8gerne; popul\xc3\xa6re motiver var udsigter over universitetsbyerne eller scener fra studerlivet. Ejeren af stambogen indsamlede ogs\xc3\xa5 autografer fra professorer og andre \xe2\x80\x9d\xc3\xa6ldste\xe2\x80\x9d, dvs. gejstlige, aristokratiet og ber\xc3\xb8mtheder. Stambogen kunne derfor  bruges som et anbefalingsbrev, n\xc3\xa5r en studerende kom til et nyt universitet. Hvis en person med h\xc3\xb8j social status havde skrevet i stambogen, var der h\xc3\xa5b om, at det kunne \xc3\xa5bne vejen for en mentor eller en velynder ved n\xc3\xa6ste ophold. Efter hjemkomsten havde ejeren et minde og kunne vise, hvilke ber\xc3\xb8mtheder han havde f\xc3\xa5et til at skrive i stambogen.\n_START_SECTION_\nIndhold og indretning\n_START_PARAGRAPH_\nEfterh\xc3\xa5nden blev skikken med stamb\xc3\xb8ger sat i system. Nogle bogtrykkere specialiserede sig i at fremstille stamb\xc3\xb8ger, og de tilb\xc3\xb8d b\xc3\xb8ger med f\xc3\xa6rdiglavet grafik som "stambogsark" eller fortrykt titelblad. Traditionen tilsagde, at en stambog skulle indeholde farvede pennetegninger, men da det ikke kunne forventes at alle havde talent, blev der ogs\xc3\xa5 fremstilling af tegninger en industri i 1700-tallet. Indbindingen havde ogs\xc3\xa5 betydning, idet bindene afspejlede, hvor velst\xc3\xa5ende ejeren var. Der var uskrevne regler for indholdet i stambogen. Helst skulle en person af h\xc3\xb8j stand skrive p\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste side, da det senere kunne \xc3\xa5bne d\xc3\xb8re. Indf\xc3\xb8relslerne var ikke i kronologisk orden, da der traditionelt var et stambogshierarki: personer af h\xc3\xb8j stand skulle st\xc3\xa5 f\xc3\xb8rst og studentervenner til sidst. Der kan derfor v\xc3\xa6re en del blanke sider forrest i stamb\xc3\xb8gerne, fordi vennerne af beskedenhed holdt sig til de sidste sider. Nogle stambogsejere startede med at have et s\xc3\xa6t l\xc3\xb8se blade, som de senere kunne sortere og indbinde i den rette r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge. Bidragene gik fra meget personlige hilsner, oftest i poetisk form, over personlige tegninger over klassiske citater til korte hilsener af n\xc3\xa6rmest formel karakter. Is\xc3\xa6r professorernes bidrag kunne v\xc3\xa6re meget kortfattede, og nogle professorer gik efterh\xc3\xa5nden over til f\xc3\xb8rst at skrive i stambogen, n\xc3\xa5r studenten var dimitteret._NEWLINE_Stamb\xc3\xb8gerne har haft forskellige navne, Album Amicorum (vennernes album) eller Philotheca Amicorum, (vennernes tempel). I Tyskland havde de trykt titelblad Der Freundschaft geweiht, Denkmal der Freundschaft og lignende. Alt refererer til, at det var vennernes eller mindernes bog._NEWLINE_De mest varierede stamb\xc3\xb8ger findes til begyndelsen af 1600-tallet, hvorefter indholdet bliver mere ensformigt. Stambogen var et personligt eje, som med sit beskedne udstyr og ofte kryptiske bidrag n\xc3\xa6ppe har sagt de n\xc3\xa6ste generationer s\xc3\xa6rlig meget. De f\xc3\xb8rste generationer kunne stadig v\xc3\xa6rne om en sj\xc3\xa6lden stambog, som var et minde om forfaderens rejser, men interessen svandt gennem senere generationer og mange stamb\xc3\xb8ger er g\xc3\xa5et tabt.\n_START_SECTION_\nBetydning\n_START_PARAGRAPH_\nI alt kendes mere end 10.500 stamb\xc3\xb8ger. De st\xc3\xb8rste samlinger findes i London, N\xc3\xbcrnberg, Weimar og Frankfurt am Main. Stamb\xc3\xb8gerne er en kilde til kultur- og l\xc3\xa6rdomshistorie p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af landegr\xc3\xa6nser samt en kilde til personalhistorien. Stamb\xc3\xb8gerne kan rumme oplysninger om mindre kendte videnskabsm\xc3\xa6nd._NEWLINE_Stamb\xc3\xb8ger har v\xc3\xa6ret et yndet objekt for autografsamlere. Derfor kendes store samlinger af l\xc3\xb8se blade fra slagtede stamb\xc3\xb8ger, hvor autografsamlere har udsk\xc3\xa5ret blade med betydelige personers bidrag og autografer. St\xc3\xb8rstedelen af de l\xc3\xb8se blade er indbundet i autografalbum, resten i andres stamb\xc3\xb8ger.\n_START_SECTION_\nStamb\xc3\xb8ger i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nStamb\xc3\xb8ger er i Danmark bevaret i Rigsarkivet, Statsbiblioteket, Karen Brahes Bibliotek, Landsarkiverne i Odense, Viborg og \xc3\x85benr\xc3\xa5 samt i Det Kongelige Bibliotek. Det Kongelige Bibliotek rummer en samling p\xc3\xa5 ca. 300 stamb\xc3\xb8ger indtil 1800, hvilket er den st\xc3\xb8rste i samling i Danmark. De er beskrevet i fire artikler i Fund og Forskning i Det Kongelige Biblioteks Samlinger . I alt kendes mere end 870 danske stamb\xc3\xb8ger, hvoraf mere end 500 befinder sig i tyske biblioteker og arkiver ._NEWLINE_Den \xc3\xa6ldste danske stambog er fra Wittenberg, p\xc3\xa5begyndt 1556. Ejeren var senere biskop i Lund Mogens Madsen. Denne stambog er i dag i Uppsala Universitetsbibliotek. Den \xc3\xa6ldste stambog i Det kongelige Bibliotek blev p\xc3\xa5begyndt i Wittenberg 1557. Ejeren var Albert Beck, f\xc3\xb8dt 1539 og s\xc3\xb8n af rentemester Jochum Beck. En af de \xc3\xa6ldste holstenske stamb\xc3\xb8ger i Det Kongelige Biblioteks samlinger er bevaret efter Daniel Kr\xc3\xb6ning. Han kom fra Neustadt og anlagde en stambog i 1615, da han drog til Wittenberg. Efter endt uddannelse slog han sig ned i sin f\xc3\xb8deby som diakon. En af de seneste stamb\xc3\xb8ger fra 1700-tallet er billedhuggeren Bertel Thorvaldsens stambog, som p\xc3\xa5begyndtes i 1796 da han ad s\xc3\xb8vejen rejste til Italien. Han havde stambogen med under sit lange ophold i Rom og stambogen slutter under hans bes\xc3\xb8g i Danmark 1819-20, hvor bl.a. forfatteren Jens Baggesen har skrevet i den._NEWLINE_S\xc3\xa6rlig kendt er Carsten Niebuhrs stambog. Carsten Niebuhr (1733-1815) var en tysk orientalist og opdagelsesrejsende i dansk tjeneste og er is\xc3\xa6r kendt fra den store ekspedition Den Arabiske Rejse, hvor han var den eneste overlevende. Carsten Niebuhr blev f\xc3\xb8dt i kurfyrstend\xc3\xb8mmet Hannover og startede sin stambog i 1757, da han blev indskrevet p\xc3\xa5 G\xc3\xb6ttingen Universitet, ligeledes i Hannover. Han medbragte  sin stambog p\xc3\xa5 Den Arabiske Rejse, hvor den har tjent til Niebuhrs helt personlige erindring, hvilket er til stambogens oprindelige ide.\n_START_SECTION_\nAndre typer af stamb\xc3\xb8ger\n_START_PARAGRAPH_\nBegrebet stambog er ogs\xc3\xa5 anvendt i andre sammenh\xc3\xa6nge. Et eksempel er H.C. Andersens stambog (ogs\xc3\xa5 betegnet H.C. Andersens Album), hvor forfatteren helt op til sin d\xc3\xb8d i 1875 selv har indkl\xc3\xa6bet breve, hilsner, stambogsblade, noder og billeder . Stambogen er s\xc3\xa5ledes et minde om dem, som H.C. Andersen m\xc3\xb8dte, alts\xc3\xa5 en vennebog. Balletmester August Bournonvilles stambog 1843-1890 indeholder 76 bidrag fra kunstnervenner, som bes\xc3\xb8gte familien. Det vil sige, at det er en moderne g\xc3\xa6stebog . Det g\xc3\xa6lder Georg Brandes stambog 1890-1940 p\xc3\xa5 400 sider. Den er anlagt af datteren Edith Brandes og giver et indblik i Georg Brandes bekendtskabskreds.'