b'\n_START_ARTICLE_\nSamfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktion\n_START_PARAGRAPH_\nEn samfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktion er en funktion, der rangordner forskellige mulige tilstande for et samfund som mere eller mindre fordelagtige. Begrebet bruges indenfor velf\xc3\xa6rds\xc3\xb8konomi som en teoretisk konstruktion, der kan vurdere gavnligheden af forskellige tiltag som eksempelvis skattereformer eller andre offentlige initiativer. En samfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktion beskriver st\xc3\xb8rrelsen af samfundsvelf\xc3\xa6rden, dvs. den samlede velf\xc3\xa6rd i befolkningen, typisk som en funktion af de enkelte indbyggeres nytte. Den er dermed en parallel til det enkelte individs nyttefunktion, der tilsvarende bruges til at rangordne \xc3\xb8nskeligheden af forskellige situationer, set fra den enkelte persons synsvinkel.\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen amerikanske \xc3\xb8konom Abram Bergson indf\xc3\xb8rte begrebet samfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktion (social welfare function) i artiklen "A Reformulation of Certain Aspects of Welfare Economics", der blev udgivet i tidsskriftet Quarterly Journal of Economics i 1938. Form\xc3\xa5let var "p\xc3\xa5 en pr\xc3\xa6cis m\xc3\xa5de at opstille de v\xc3\xa6rdidomme, der er n\xc3\xb8dvendige for at udlede de betingelser for maksimal \xc3\xb8konomisk velf\xc3\xa6rd", der var blevet opstillet af tidligere \xc3\xb8konomiske t\xc3\xa6nkere som Alfred Marshall, A.C. Pigou, Vilfredo Pareto og Abba Lerner. Funktionen anvendte reelle tal og var differentiabel. Den beskrev samfundet som helhed, og funktionens argumenter var bl.a. m\xc3\xa6ngden af de forskellige varer, der blev fremstillet og forbrugt i \xc3\xb8konomien, samt de resurser, der blev anvendt i produktionen, herunder m\xc3\xa6ngden af arbejdskraft.\n_START_SECTION_\nTyper af samfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktioner\n_START_PARAGRAPH_\nEn meget udbredt velf\xc3\xa6rdsfunktion er den utilitaristiske, der v\xc3\xa6gter hver enkelt indbyggers nytte lige og dermed maksimerer den samlede m\xc3\xa6ngde nytte for alle indbyggerne i et samfund tilsammen. Et andet ofte n\xc3\xa6vnt eksempel er den Rawlsianske velf\xc3\xa6rdsfunktion, opkaldt efter den amerikanske filosof John Rawls. Den Rawlsianske velf\xc3\xa6rdsfunktions v\xc3\xa6rdi for\xc3\xb8ges, n\xc3\xa5r nytten for\xc3\xb8ges for den person, der er d\xc3\xa5rligst stillet af alle. Generelt kan der t\xc3\xa6nkes mange forskellige samfundsvelf\xc3\xa6rdsfunktioner.'