b'\n_START_ARTICLE_\nMarie Toft\n_START_SECTION_\nBarndom\n_START_PARAGRAPH_\nAne Marie Elise Carlsen blev f\xc3\xb8dt den 4. august 1813 p\xc3\xa5 Gammelkj\xc3\xb8gegaard som datter af Christen Rasmussen Carlsen (1777-1818) og hustru Else Margrethe Nyhuus (1792-1857). Fra barnsben l\xc3\xa6rte hun at tage del i godsets daglige drift, s\xc3\xa5vel inde som ude og at kunne f\xc3\xa6rdes lige vant i mark og skov som p\xc3\xa5 de bonede gulve._NEWLINE_Hendes s\xc3\xb8skende var Hans Rasmussen Carlsen, gift med Clara Frijs, komtesse af Frijsenborg, Jutta Carlsen, gift med pr\xc3\xa6sten Peter R\xc3\xb8rdam, og Franziska Carlsen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste \xc3\xa6gteskab\n_START_PARAGRAPH_\nDen 9. juni 1840 blev Ane Marie Elise Carlsen i K\xc3\xb8ge Kirke viet til juristen Harald Peter Nicolai Toft, f\xc3\xb8dt den 22. februar 1812 i K\xc3\xb8benhavn. Han var student fra Sor\xc3\xb8 Akademi og havde i 1837 best\xc3\xa5et den juridiske embedseksamen med bedste karakter. Kort tid efter brylluppet erhvervede Harald Toft godset R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm ved N\xc3\xa6stved, hvor \xc3\xa6gteparret efter ombygning af hovedbygningen flyttede ind i for\xc3\xa5ret 1841. Men deres lykke varede kun kort, idet Harald Toft d\xc3\xb8de den 24. november af en brystsyge, som han havde p\xc3\xa5draget sig under en studierejse i Frankrig i 1837. Han blev bisat fra R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6k Kirke, hvorfra kisten blev indsat i sl\xc3\xa6gten Carlsens Kapel i Sct. Nicolai Kirke i K\xc3\xb8ge. I 1855 blev den indsat i gravhv\xc3\xa6lvingen p\xc3\xa5 "Claras Kirkeg\xc3\xa5rd".\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm\n_START_PARAGRAPH_\nKnap tre m\xc3\xa5neder efter sin mands d\xc3\xb8d nedkom Marie Toft den 17. februar 1842 med en datter, der ved d\xc3\xa5ben i R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6k Kirke fik navnet Haralda Judithe Johanne Margrethe Toft. Efter sin mands d\xc3\xb8d videref\xc3\xb8rte hun med stor dygtighed driften af godset, og for at bist\xc3\xa5 hende i den daglig husholdning flyttede hendes mor og to s\xc3\xb8stre ind p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm._NEWLINE_Fra sit hjem var Marie Toft dybt forankret i den kristne tro og gav med stort engagement husly og hjerterum for den gudelige v\xc3\xa6kkelsesbev\xc3\xa6gelse som i disse \xc3\xa5r pr\xc3\xa6gede Sydsj\xc3\xa6lland. S\xc3\xa5ledes var pastor Joachim Godske Willemoes i Herf\xc3\xb8lge ofte hovedtaler ved m\xc3\xb8derne p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm, hvortil en stadig st\xc3\xb8rre kreds af yngre, grundtvigsk indstillede pr\xc3\xa6ster, som Peter Andreas Fenger i Slotsbjergby, Frederik E. Boisen i Sk\xc3\xb8rpinge, Emil Clausen i Boeslunde og Peter R\xc3\xb8rdam i Mern tilsluttede sig._NEWLINE_I sensommeren 1844 var Asta Frijs med sin plejes\xc3\xb8ster Clara Carlsen, f\xc3\xb8dt Frijs p\xc3\xa5 familiebes\xc3\xb8g p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm. Blandt g\xc3\xa6sterne var ogs\xc3\xa5 den unge kapellan Mads Maal\xc3\xb8e Melbye fra Middelfart, som var kaldet som kapellan og husl\xc3\xa6rer af herskabet p\xc3\xa5 Holsteinborg. Her l\xc3\xa6rte Peter R\xc3\xb8rdam dem at synge Grundtvigs nye salme "Sov s\xc3\xb8dt, barnlille", og som han senere skrev til Grundtvig "De er alle sangfugle, og vi sang den rigtig kj\xc3\xb8nt".\n_START_SECTION_\nMarie Toft og Grundtvig\n_START_PARAGRAPH_\nMarie Toft m\xc3\xb8dte Grundtvig f\xc3\xb8rste gang i slutningen af 1845, og det var da hende, der ops\xc3\xb8gte ham i K\xc3\xb8benhavn for en samtale om de gudelige forsamlinger. Grundtvig var direkte modstander af de gudelige forsamlinger, som han kaldte "de hellige" og fandt dem usunde og vederstyggelige. De gudelige r\xc3\xb8relser i Sydsj\xc3\xa6lland gik mod slutningen af 1840\'erne i den grundtvigske retning, ledet af de yngre pr\xc3\xa6ster og l\xc3\xa6gfolk._NEWLINE_I januar 1851 d\xc3\xb8de Grundtvigs hustru Elisabeth Christina Margaretha, f\xc3\xb8dt Blicher, kaldet Lise. I de n\xc3\xa6rmeste kredse var man ikke i tvivl om, at der mellem Grundtvig og Marie Toft var knyttet n\xc3\xa6re og st\xc3\xa6rke f\xc3\xb8lelser. Ved parrets trolovelse 4. august 1851 skrev Grundtvig digtet "Hvad er det min Marie" (h\xc3\xb8jskolesangbogen nr. 438). Brylluppet fandt sted den 24. oktober i Br\xc3\xb8ndbyvester Kirke, forest\xc3\xa5et af Grundtvigs mange\xc3\xa5rige ven Gunni Busck (1798-1869). \xc3\x86gteskabet vakte stort r\xc3\xb8re i k\xc3\xb8benhavnske kredse og blev ikke umiddelbart billiget i Grundtvigs n\xc3\xa6rmeste familie._NEWLINE_Parret boede om sommeren p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm, hvor Marie fortsat forestod driften. I parken opf\xc3\xb8rte hun en pavillon, hvor Grundtvig kunne arbejde. Han kaldte den for Venligheden. Grundtvig kunne passe sine gudstjenester i Vartov ved at tage toget til K\xc3\xb8benhavn. Om vinteren boede de i en lejlighed i K\xc3\xb8benhavn under herskabelige forhold. Grundtvigs tilv\xc3\xa6relse antog her et mere aristokratisk tilsnit, hvilket ikke faldt i hans gamle venners smag.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og begravelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen 15. maj 1854 nedkom Marie med en sund og velskabt dreng, der blev d\xc3\xb8bt Frederik Lange Grundtvig, men der tilst\xc3\xb8dte smertefulde komplikationer, der medf\xc3\xb8rte Maris d\xc3\xb8d den 9. juli. Hun blev bisat fra Vartov Kirke den 17. juli 1854. Kisten blev indsat i sl\xc3\xa6gten Carlsens Kapel i Sct. Nicolai Kirke i K\xc3\xb8ge, hvorfra den senere blev indsat i gravhv\xc3\xa6lvingen p\xc3\xa5 "Claras Kirkeg\xc3\xa5rd" p\xc3\xa5 Gammelkj\xc3\xb8gegaard.\n_START_SECTION_\nMinder om Marie Toft\n_START_PARAGRAPH_\nVed sin 70-\xc3\xa5rs f\xc3\xb8dselsdag, den 8. september 1853, modtog Grundtvig en pengegave, hvortil der var indsamlet bel\xc3\xb8b fra grundtvigske kredse i Danmark og Norge. Bel\xc3\xb8bet skulle anvendes til etablering af Grundtvigs H\xc3\xb8jskole, en tanke som Grundtvigs hustru st\xc3\xa6rkt havde st\xc3\xb8ttet og om hvis udformning, hun havde gjort sig mange tanker. Hun s\xc3\xa5 den s\xc3\xa5ledes gerne udformet som en bondeh\xc3\xb8jskole efter h\xc3\xb8jskolemanden Christen Kolds m\xc3\xb8nster og tilb\xc3\xb8d at stille et af sine huse p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm til r\xc3\xa5dighed, men hun n\xc3\xa5ede ikke selv at se dr\xc3\xb8mmen blive realiseret._NEWLINE_Skolen blev indviet den 3. november 1856 og havde indtil 1890 hjemme p\xc3\xa5 det ydre N\xc3\xb8rrebro. Med denne beliggenhed fik Grundtvig en n\xc3\xa6r tilknytning til skolen til gensidige gl\xc3\xa6de s\xc3\xa5vel for ham og hans familie som for dens l\xc3\xa6rere og elever. Grundtvig var fast taler ved \xc3\xa5bningen af h\xc3\xb8jskolens vinterhalv\xc3\xa5r, ligesom l\xc3\xa6rere og elever kom i hans hjem._NEWLINE_Marie Tofts forst\xc3\xa5else og medleven i sine b\xc3\xb8nders og husm\xc3\xa6nds forhold kom st\xc3\xa6rkt til udtryk, da de efter hendes d\xc3\xb8d rejste en bautasten til hendes \xc3\xa6re. De havde oprigtig set op til hende, hun havde v\xc3\xa6ret gavmild overfor dem og havde afl\xc3\xb8st hoveriet og sk\xc3\xa6nket dem jagtret og v\xc3\xa6ret rimelig, n\xc3\xa5r de overtog deres f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rde og husmandssteder til selveje. Afsl\xc3\xb8ringen af bautastenen fandt sted p\xc3\xa5 Maries \xc3\xa5rsdag den 4. august 1855, hvor Grundtvig talte, og hvor han i varme ord mindedes sin elskede Marie og fortalte forsamlingen, at h\xc3\xb8jskolen skulle b\xc3\xa6re hendes navn.'