b'\n_START_ARTICLE_\nDjurslands Kyster\n_START_SECTION_\nBrakvandskysterne\n_START_PARAGRAPH_\nMod nordvest bliver Djursland afgr\xc3\xa6nset af Randers Fjord. Det smalle, og 30 kilometer lange, vandomr\xc3\xa5de sk\xc3\xa6rer sig ind i Jylland. Fjorden er udl\xc3\xb8b for Danmarks l\xc3\xa6ngste \xc3\xa5, Guden\xc3\xa5. Ferskvandet fra \xc3\xa5en blander sig med saltvand i Randers Fjord. Langs fjordens brakvandskyster g\xc3\xa5r enge og moser ofte direkte over i fjorden uden nogen strand. Bunden best\xc3\xa5r typisk af leragtig silt, og man skal et stykke ud for at n\xc3\xa5 dybder af betydning. Forhold der ikke l\xc3\xa6gger op til badning. Mange steder er der siv (tagr\xc3\xb8r) helt ud til vandet, og det betyder, at det ofte er sv\xc3\xa6rt at f\xc3\xa6rdes langs kysten. Denne mangel p\xc3\xa5 tilg\xc3\xa6ngelighed pr\xc3\xa6ger de kyster, der udg\xc3\xb8r den nordvestlige afgr\xc3\xa6nsning af Djursland-halv\xc3\xb8en i Randers Fjord. _NEWLINE_Der er ikke det store rekreative potentiale i Randers Fjord med hensyn til badning og strandliv, men det er der til geng\xc3\xa6ld, hvad ang\xc3\xa5r sejlads i det beskyttede farvand, og hvad ang\xc3\xa5r lystfiskeri og natur i \xc3\xb8vrigt. Der er opgang af hav\xc3\xb8rreder og laks i Guden\xc3\xa5systemet gennem Randers Fjord. En lokal Kattegatstamme af sild yngler i fjorden, og tons-store stimer tr\xc3\xa6kker hvert for\xc3\xa5r gennem fjorden helt op til Randers Havn 30 kilometer inde i landet.  _NEWLINE_Selv om fjorden er fiskerig, er det ofte n\xc3\xb8dvendigt med lokalkendskab for at finde fiskene, og for at finde de steder hvor man kan komme ned til fjordkanten fri for siv, hvor det samtidigt er godt at fiske.  _NEWLINE_Ved omr\xc3\xa5det, Kanal\xc3\xb8en, er der et bolv\xc3\xa6rk i forbindelse med en gravet sejlrende. Her er der dybt vand helt ind til bolv\xc3\xa6rkskanten. P\xc3\xa5 den 2.5 kilometer lange str\xc3\xa6kning er der et dansk og internationalt kendt lystfiskeri efter sild hvert for\xc3\xa5r. Omr\xc3\xa5det ligger umiddelbart syd for formidlingscentret, Kyst- og Fjordcentret, ved f\xc3\xa6rgelejet i den lille landsby og marina, Voer. Her er der f\xc3\xa6rgefart over fjorden til Mellerup med minf\xc3\xa6rgen, Ragna, der har plads til 3 \xe2\x80\x93 4 biler ad gangen. Umiddelbart nord for Kyst- og Fjordcentret er kysten tilg\xc3\xa6ngelig i vaders, og str\xc3\xa6kningen anbefales som et af de gode steder til hav\xc3\xb8rredfiskeri af den lokale fiskeforening, SMIFF.\n_START_SECTION_\nFladvandet\n_START_PARAGRAPH_\nDjurslands nordlige kystlinje str\xc3\xa6kker sig fra udmundingen af Randers Fjord p\xc3\xa5 Jyllandssiden til Gjerrild Strand l\xc3\xa6ngst mod \xc3\xb8st. Dette er en nordvendt kyst p\xc3\xa5 40 kilometer. Efter Gjerrild Strand drejer kysten mod syd og bliver til Djurslands \xc3\xb8stvendte stenkyst._NEWLINE_Djurslands nordkyst er kendetegnet ved en r\xc3\xa6kke fladvandede sandstrande. Det er karakteristisk, at man som badende skal vade langt ud for at n\xc3\xa5 sv\xc3\xb8mmedybde.  L\xc3\xa6ngst inde mod Jylland er der ved St. Sj\xc3\xb8rup og Lystrup semipermanente sandrevler et stykke ude, som udg\xc3\xb8r den egentlige strand for badende. Inde ved land er der ikke strand af betydning. Dette er mest markant ved St. Sj\xc3\xb8rup, hvor sandrevlen ligger omkring 400 meter ude. Mod \xc3\xb8st ved Gjerrild Strand er der st\xc3\xb8rre dybde t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 kysten. Her er der ogs\xc3\xa5 et bagland af klitter. Det lave vand p\xc3\xa5 Djurslands nordkyst bliver relativt hurtigt opvarmet om sommeren, og det bidrager til den rekreative v\xc3\xa6rdi, samt til disse lavvandede strandes b\xc3\xb8rnevenlighed. Det er sikkert for b\xc3\xb8rn at bade her, n\xc3\xa5r man mange steder skal g\xc3\xa5 30 meter ud, eller mere, f\xc3\xb8r vandet bliver dybere end 20 centimeter. _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Mellem B\xc3\xb8nnerup Strand og Gjerrild Strand er der en skovkl\xc3\xa6dt kystskr\xc3\xa6nt ned til vandet som del af de sammenh\xc3\xa6ngende skovomr\xc3\xa5der Lillebavle og Emmedsbo Plantager i baglandet. Karakteristisk for Nordkysten er, at er der ikke er kysterosion. Snarere bliver der lagt land til, modsat p\xc3\xa5 Djurslands \xc3\xb8stkyst._NEWLINE__NEWLINE_P\xc3\xa5 nordkysten er der anf\xc3\xb8rt 6 badestrande p\xc3\xa5 Kystkort Djursland. Det er, startende fra Jyllandssiden, St. Sj\xc3\xb8rup Strand, Lystrup Strand, Havhuse, Fjellerup Strand, B\xc3\xb8nnerup Strand og Gjerrild Nordstrand. Gjerrild Nordstrand er den eneste med sv\xc3\xb8mmedybde t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 land. Mellem disse strande er der ogs\xc3\xa5 andre bademuligheder, men stederne er ikke anf\xc3\xb8rt som strande, p\xc3\xa5 grund af vanskelige adgangsforhold i bil. Typisk er der et bagland af sommerhuse, og nogle gange campingpladser, ned til de seks strande.  Fjellerup Strand er den mest befolkede i h\xc3\xb8js\xc3\xa6sonen, med det st\xc3\xb8rste sommerhusomr\xc3\xa5de i baglandet._NEWLINE__NEWLINE_Af nordkystens strande ligger St. Sj\xc3\xb8rup t\xc3\xa6ttest p\xc3\xa5 Jyllands \xc3\xb8stvendte kyst. Det er en nord\xc3\xb8st-vendt strand, som ligger der, hvor Djurslands kyst drejer op mod Jyllands \xc3\xb8stkyst 7 kilometer f\xc3\xb8r Randers Fjord. Man kan vade ud til den semipermanente sandrevle cirka 400 meter ude. Ved St. Sj\xc3\xb8rup best\xc3\xa5r selve overgangen mellem hav og land af frodig moseagtig salttolerant vegetation. Ofte i tuer, der g\xc3\xa5r over i hav uden egentlig strand. St. Sj\xc3\xb8rup er nok en af de mindst kendte af Djurslands strande, selv om den p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der naturm\xc3\xa6ssigt er den mest interessante med vadehavsvegetation, og den hvide, brede og lange sandrevle ude i vandet, der har klassiske badestrands-egenskaber.\n_START_SECTION_\nStenkysterne\n_START_PARAGRAPH_\nDjursland \xc3\xb8stkyst er pr\xc3\xa6get af ofte brede stenstrande. Stenkysterne str\xc3\xa6kker sig 50 kilometer mod syd fra Gjerrild Nordstrand i nord til G\xc3\xa5sehage mod syd, hvor Hasn\xc3\xa6s-halv\xc3\xb8en med Ebeltoft udg\xc3\xb8r den sidste del overfor Kattegat\xc3\xb8en, Hjelm. \xc3\x98en ligger 6 kilometer \xc3\xb8st for spidsen af Hasn\xc3\xa6s halv\xc3\xb8en. Hasn\xc3\xa6s afslutter Djurslands \xc3\xb8stkyst i retning ned mod det sydlige Kattegat.  _NEWLINE__NEWLINE_P\xc3\xa5 \xc3\xb8stkystens stenstrande bliver det oftest dybere end man kan bunde blot 5 - 10 meter fra kysten. \xc3\x98stkysten er et relativt str\xc3\xb8mrigt farvand med ubrudt \xc3\xa5bent hav hen over Kattegat til Sverige. Det giver store b\xc3\xb8lger i p\xc3\xa5landsvind, og dermed tendens til brede strande, dannet af de opskyllende b\xc3\xb8lger.  _NEWLINE__NEWLINE_En undtagelse fra \xc3\xb8stkystens stenstrande er 5 kilometer lange Grenaa Strand, som er en bred hvid sandstrand med et klitbagland. En anden undtagelse fra stenstrandene er kalkklint-kysten ved Sangstrup og Karlby. Her g\xc3\xa5r de lodrette klippeagtige kalkklinter helt ned til havet med ingen, eller kun en kort, stenstrand i mellem._NEWLINE_Djurslands \xc3\xb8stkyst stikker ud i Kattegat, og der er kysterosion mange af de steder, som rager mest ud i havet. Her er der nedskridende skr\xc3\xa6nter, som gradvis bliver opslugt af havet. S\xc3\xa5som ved Gjerrild Klint i nord, Havknude syd for Grenaa, Helligkilde-n\xc3\xa6set p\xc3\xa5 Glatved Strand og ned for Rug\xc3\xa5rd Slot ved Rug\xc3\xa5rd Skov. Ved Rug\xc3\xa5rd Skov kan man p\xc3\xa5 den \xc3\xb8de kyst se en skovkl\xc3\xa6dt bakkeskr\xc3\xa5ning af plastisk ler med store b\xc3\xb8getr\xc3\xa6er der er ved at v\xc3\xa6lte, p\xc3\xa5 deres vej ned i havet._NEWLINE__NEWLINE_P\xc3\xa5 Kystkort Djursland er der anf\xc3\xb8rt to sandstrande p\xc3\xa5 Djurslands \xc3\x98stkyst. Grenaa Strand blev nationalt k\xc3\xa5ret som en af Danmarks tre bedste strande i 2006. Boeslum Strand p\xc3\xa5 Hasn\xc3\xa6s halv\xc3\xb8en overfor Ebeltoft er ogs\xc3\xa5 sandstrand ind i mellem.   _NEWLINE__NEWLINE_Fra Djurslands \xc3\xb8stkyst har der i mindst 150 \xc3\xa5r v\xc3\xa6ret udvinding af r\xc3\xa5stoffet, kalk. Tildels i form af faste kalkvadre fra en klippeagtig undergrund, der kommer op til overfladen p\xc3\xa5 \xc3\x98stdjursland. Dette er synligt i form af Sangstrup og Karlby Klinter, der danner en mur af massive kalkklipper ud til havet. Kalken er ogs\xc3\xa5 blevet udvundet fra bakkelandet, s\xc3\xa5som ved Glatved, i form af kalkrullesten i mor\xc3\xa6neaflejringer iblandet grus og sand. 10 middelalderkirker p\xc3\xa5 Djursland er bygget med kalkkvadre der er brudt op af kalk-undergrunden p\xc3\xa5 Djurslands \xc3\xb8stkyst._NEWLINE__NEWLINE_Det er karakteristisk for mange af stenstrandene p\xc3\xa5 \xc3\x98stdjursland, at man overalt kan se et isl\xc3\xa6t af hvide kalkrulesten p\xc3\xa5 strandene iblandet gr\xc3\xa5-sorte afrundede flintesten. Begge dele stammer fra en havbundsaflejring fra Kridttiden, der kommer op til overfalden i omr\xc3\xa5det. Dette er ogs\xc3\xa5 tilf\xc3\xa6ldet ude i havet ved Kalkgrunden ud for Grenaa Havn, og i form af Sangstrup og Karlby Klinter nord for Grenaa.    _NEWLINE__NEWLINE_Ud fra en rekreativ vinkel er stenstrandene p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkysten interessante for lystfiskere og snorkeldykkere, der vil fange fisk eller fotografere under vandet. Til disse form\xc3\xa5l er \xc3\xb8stkysten den mest attraktive af Djurslands kyster. Det skyldes dels gode varierede bundfold med stenbund ind i mellem, som giver f\xc3\xa6ste for tangskove, som ogs\xc3\xa5 er levested for f\xc3\xb8de til fisk i spisest\xc3\xb8rrelse. Det skyldes desuden at det str\xc3\xb8mmende Kattegatvand giver gode iltforhold. Dette kombineret med at det bliver dybt t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 land er grundlag for et varieret liv under vandoverfladen ved kysten.\n_START_SECTION_\nBugtlandet\n_START_PARAGRAPH_\nDet sydlige Djursland kystlinje best\xc3\xa5r af bugter og vige. Det er her Molslandets bakkeland m\xc3\xb8der havet. De st\xc3\xb8rste bugter og vige p\xc3\xa5 det sydlige Djursland er: Aarhus Bugt, Knebel Vig, Begtrup Vig og Ebeltoft Vig. De st\xc3\xb8rste halv\xc3\xb8er er Hasn\xc3\xa6s, Helgen\xc3\xa6s, og Tved-halv\xc3\xb8en. Dette sydlige kystomr\xc3\xa5de ligger for en stor del inden for Nationalpark Mols Bjerge, inklusive nogle af kyst- og havomr\xc3\xa5derne._NEWLINE_P\xc3\xa5 mange af disse kyster bliver b\xc3\xb8lgerne sj\xc3\xa6ldent h\xc3\xb8je, da der ikke er et langt str\xc3\xa6k, som b\xc3\xb8lgerne kan vokse sig store hen over, inden de skyller op, og skaber strande, n\xc3\xa5r det bl\xc3\xa6ser ved p\xc3\xa5landsvind. Sm\xc3\xa5 b\xc3\xb8lger giver smalle strande. Store b\xc3\xb8lger giver brede strande._NEWLINE__NEWLINE_Syddjursland er kendetegnet ved et varieret miks af flere typer af sten- og sandstrande. I mange af de mere lukkede vige og bugter er der ikke den samme vandudskiftning som p\xc3\xa5 Djurslands \xc3\xb8stvendte og eksponerede Kattegatkyst. Det betyder, at havbunden har tendens til at huse mindre fiskeliv og et mindre varieret planteliv her i Djurslands sydlige bugtland._NEWLINE__NEWLINE_Til geng\xc3\xa6ld er her ofte l\xc3\xa6 for badende. Man vil altid kunne finde en beskyttet strand p\xc3\xa5 Syddjursland inden for kort k\xc3\xb8reafstand, hvor der er fralandsvind og ingen b\xc3\xb8lger, lige meget hvad vej vinden bl\xc3\xa6ser fra._NEWLINE__NEWLINE_I Ebeltoft Vigs bund, samt p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkysten af samme vig, overfor Ebeltoft, er der flere mindre badestrande. Strands Strand, sydvendt ud til Begtrup Vig, er en regul\xc3\xa6r og ret bred sandstrand p\xc3\xa5 det sydlige Djursland, som man ikke finder, medmindre man ved, den er der. Den ligger for enden af biveje p\xc3\xa5 det sydlige Mols uden st\xc3\xb8rre byer, eller gennemg\xc3\xa5ende veje, i n\xc3\xa6rheden._NEWLINE__NEWLINE_Variation er et n\xc3\xb8gleord for strande og kyster p\xc3\xa5 Syddjursland.  Her findes s\xc3\xa5ledes ogs\xc3\xa5 eksponerede kyster med aktiv kysterosion, der ligner kysterne p\xc3\xa5 \xc3\xb8stkysten. S\xc3\xa5som syd for Molslinjens f\xc3\xa6rgeleje yderst p\xc3\xa5 Hasn\xc3\xa6s halv\xc3\xb8en, og p\xc3\xa5 Tved-halv\xc3\xb8en ved Mols Hoved overfor Aarhus og ned for godset, Isg\xc3\xa5rd. Her skrider h\xc3\xb8je bakkeskr\xc3\xa6nter ud i Aarhus Bugt og det sydlige Kattegat.'