b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb8m\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nLandskabet\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb8m\xc3\xb8 er en s\xc3\xa5kaldt barre\xc3\xb8. \xc3\x98en blev dannet p\xc3\xa5 grundlag af en sandbanke, et h\xc3\xb8jsand, der p\xc3\xa5 vestsiden har f\xc3\xa5et p\xc3\xa5lejret sand, og p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden er blevet udvidet med et marskomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 ler- og slikaflejringer. \xc3\x98ens tilblivelse afspejler sig i en r\xc3\xa6kke nord-sydg\xc3\xa5ende b\xc3\xa6lter. Mod vest str\xc3\xa6kker sig en forstrand p\xc3\xa5 indtil 2-3 kms bredde. S\xc3\xa5 f\xc3\xb8lger et klitb\xc3\xa6lte, der stammer fra midten af 1800-tallet. Mellem dette og et indre klitb\xc3\xa6lte findes et omr\xc3\xa5de med flere s\xc3\xb8er, blandt andre Lakolk s\xc3\xb8; denne udgjorde tidligere \xc3\xb8ens forstrand og har derfor navnet "Strand". \xc3\x98st for det indre klitb\xc3\xa6lte f\xc3\xb8lger et klitomr\xc3\xa5de med talrige mindre og st\xc3\xb8rre klitter, hvoraf de store vandreklitter (efter deres form kaldet parabelklitter) H\xc3\xb8stbjerg, Spidsbjerg og Stagebjerg er det mest markante. En del af klitterne er beplantet med bjergfyr, resten henligger som klithede, hedemose, hedek\xc3\xa6r og eng. Plantev\xc3\xa6ksten afspejler afstanden til grundvandet. Lakolk s\xc3\xb8 har en r\xc3\xb8rskov. Mod \xc3\xb8st f\xc3\xb8lger et agerlandsomr\xc3\xa5de opst\xc3\xa5et ved marskdannelse i l\xc3\xa6 af klitb\xc3\xa6lterne. Her ligger ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8ens bebyggelser. L\xc3\xa6ngst mod \xc3\xb8st ligger et marskomr\xc3\xa5de, der ved indd\xc3\xa6mninger i 1920-erne er blevet gjort bredere s\xc3\xa5vel ved \xc3\xb8ens nordende som ved sydenden. I nord er ved inddigningen skabt Tvismark s\xc3\xb8 og i syd S\xc3\xb8nderstrand._NEWLINE_Juvre Sand er et milit\xc3\xa6rt \xc3\xb8velsesomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 ca.  20 km\xc2\xb2 stort omr\xc3\xa5de af det nordlige R\xc3\xb8m\xc3\xb8, hvor der er permanent adgang forbudt. Det er tilladt at overv\xc3\xa6re \xc3\xb8velserne fra udsigtsplatformen ved p-pladsen, men v\xc3\xa6r opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5, at der i skydeterr\xc3\xa6net bruges laserlys, der kan give \xc3\xb8jenskader. Derfor advares der mod brug af kikkerter. Det er altid tilladt at g\xc3\xa5 eller cykle langs det 10 km lange Juvre-dige, som beskytter det store marskomr\xc3\xa5de, Juvre Enge. _NEWLINE_Kirkeby Plantage har ogs\xc3\xa5 \xc3\xa5bne omr\xc3\xa5der med moser, strandeng og en lille skovs\xc3\xb8, Hviddal s\xc3\xb8. Plantagen er pr\xc3\xa6get af de barske opv\xc3\xa6kstbetingelser p\xc3\xa5 klitheden for snart 100 \xc3\xa5r siden. I den nordlige del af skoven ligger et brandb\xc3\xa6lte med forhutlede, lave egetr\xc3\xa6er, men ellers er det fyrretr\xc3\xa6er, som dominerer skoven. R\xc3\xb8m\xc3\xb8s h\xc3\xb8jeste punkt er den 19 meter h\xc3\xb8je bakke Spidsbjerg i Kirkeby Plantage. Der er udsigt over en parabel-klit. Mod syd er der udsigt til Havneby, f\xc3\xa6rgen og den tyske \xc3\xb8, Sild. Og mod nord kigger man hen over Kirkeby Plantage til R\xc3\xb8m\xc3\xb8-d\xc3\xa6mningen og i klart vejr skimtes Esbjerg i horisonten.\n_START_SECTION_\nSandflugt\n_START_PARAGRAPH_\nSandflugt spillede i 1600- og 1700-\xc3\xa5rene en stor rolle. Flyvesandet lagde sig hen over agrene og m\xc3\xa5tte efterf\xc3\xb8lgende skovles v\xc3\xa6k, s\xc3\xa5 at agerlandet kom til at ligge neds\xc3\xa6nket i terr\xc3\xa6net og omgivet af l\xc3\xa6volde, til dels bevoksede med bukketorn og pil. Omkring 1700 s\xc3\xa5 det m\xc3\xb8rkt ud for Juvre. Nordvestenvinden bl\xc3\xa6ste det skarpe flyvesand ind over markerne, s\xc3\xa5 det ofte l\xc3\xa5 indtil tre alen h\xc3\xb8jt inde ved g\xc3\xa5rdene. N\xc3\xa5r b\xc3\xb8nder i de nordligste g\xc3\xa5rde k\xc3\xb8rte h\xc3\xb8 hjem fra de \xc3\xb8stlige marskenge, lejrede der sig ved nordvestenvind s\xc3\xa5 meget sand mellem udk\xc3\xb8rsel og hjemk\xc3\xb8rsel, at sandet m\xc3\xa5tte skovles v\xc3\xa6k fra d\xc3\xb8ren, f\xc3\xb8r de kunne f\xc3\xa5 h\xc3\xb8et ind. K\xc3\xa5l og gr\xc3\xb8ntsager lod sig ikke mere dyrke p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rreland. Ogs\xc3\xa5 faste, veltilgroede klith\xc3\xb8je blev forvandlet til rent flyvesand, s\xc3\xa5 marker, huse og tofter var d\xc3\xa6kket med klitsand.  Det kostede R\xc3\xb8m\xc3\xb8s befolkning mange \xc3\xa5rs h\xc3\xa5rdt arbejde at redde sit hjemsted. F\xc3\xb8rst blev sandet sl\xc3\xa6bt sammen til en stor bunke, der blev d\xc3\xa6kket med tang og fugtig sandjord fra havstokken mod \xc3\xb8st. Dermed kunne sandet ikke bl\xc3\xa6se v\xc3\xa6k, og et stykke fra rejste de en vold af tang. Gr\xc3\xa6st\xc3\xb8rv, grene og opskyllet tr\xc3\xa6 blev samlet til form\xc3\xa5let. Voldene blev beplantet med marehalm, hentet fra andre klitter. Mange steder m\xc3\xa5tte beplantningen dog efterg\xc3\xa5s hvert \xc3\xa5r. Juvre havde efter 1740 indvundet nogle hektar land, som tidligere var d\xc3\xa6kket af flyvesand.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nMand\xc3\xb8, R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og Fan\xc3\xb8 er alle f\xc3\xb8dt i stormfloder, men den f\xc3\xb8rste stormflod der blev registreret var Den Store Manddrukning i 1362, s\xc3\xa5 det vides ikke med sikkerhed, hvorn\xc3\xa5r \xc3\xb8en opstod._NEWLINE_R\xc3\xb8m\xc3\xb8 blev for f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt p\xc3\xa5 skrift i 1190 under navnet Rimma; i 1200-tallet Rym\xc3\xb8, af jysk rimme = langstrakt forh\xc3\xb8jning, vel nok de langstrakte sandbanker.  \xc3\x98en h\xc3\xb8rte under Sankt Knuds Kloster i Odense. I 1229 blev den n\xc3\xa6vnt i Kong Valdemars Jordebog som krongods. _NEWLINE_Overordnet var \xc3\xb8en en del af Ellumssyssel. Efter 1290 erhvervede klosteret i Ribe land p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8, og vandt dermed efterf\xc3\xb8lgende indflydelse._NEWLINE_Tidligere og siden 1500-tallet var R\xc3\xb8m\xc3\xb8 et fiskerleje og har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret ladeplads. Da fiskeriet gik tilbage i 1600-tallet, slog nogle sig p\xc3\xa5 skibsfart. Mange fik arbejde som "kommand\xc3\xb8rer" (kaptajner) p\xc3\xa5 hvalfangerskibe og tjente godt ved det, hvilket ses p\xc3\xa5 kvaliteten af de \xc3\xa6ldre huse p\xc3\xa5 \xc3\xb8en._NEWLINE_\xc3\x98ens sydlige del har ogs\xc3\xa5 haft speciel status som kongelig enklave. Indtil 1864 var \xc3\xb8en delt i en sydlig del under Kronen og en nordlig slesvigsk del, der ogs\xc3\xa5 rummede en del kongelig str\xc3\xb8gods henh\xc3\xb8rende under Hviding Herred._NEWLINE_Gr\xc3\xa6nsen mellem de to dele gik i \xc3\xb8st \xe2\x80\x93 vestlig retning fra et punkt lige nord for R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Kirke. Delingen blev fremkaldt ved at dronning Margrete 1. omkring \xc3\xa5r 1400 afk\xc3\xb8bte sl\xc3\xa6gten Limbek forskellige landstr\xc3\xa6kninger, bl.a. Mand\xc3\xb8, den sydlige del af R\xc3\xb8m\xc3\xb8_NEWLINE_og den nordlige del af Sild. Omr\xc3\xa5derne sk\xc3\xa6nkede dronningen til Ribe Domkapitel og udskilte dem derved som kongerigske enklaver fra Hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig. Den omst\xc3\xa6ndighed, at s\xc3\xa5vel den sydlige_NEWLINE_del af R\xc3\xb8m\xc3\xb8 som List forblev kongerigsk dom\xc3\xa6ne, sikrede helt frem til 1864 Danmarks herred\xc3\xb8mme over det vigtige farvand lister Dyb. _NEWLINE_I det 16. \xc3\xa5rhundrede fik s\xc3\xb8farten stor betydning p\xc3\xa5 \xc3\xb8en. For en kort tid overtog \xc3\xb8en funktionen som havn for Ribe, efter at det var umulig for st\xc3\xb8rre skibe at komme ind i havnen._NEWLINE_Under Kejserkrigen, angreb de kejserlige tropper ledet af Albrecht von Wallenstein i efter\xc3\xa5ret 1627 Slesvig og Holsten, og herfra fortsatte de nordp\xc3\xa5 og invaderede R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og Jylland.  _NEWLINE_Den anden store manddrukning 11. oktober 1634 h\xc3\xa6rgede \xc3\xb8en og hele vestkysten. Mellem 8.000 og 15.000 mennesker omkom. _NEWLINE_Under Torstenssonfejden var R\xc3\xb8m\xc3\xb8 i 1644 besat af svenskerne. R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og Ribes store handelsfl\xc3\xa5de, der l\xc3\xa5 \xc3\xb8st for \xc3\xb8en, blev br\xc3\xa6ndt ned. Af mangel p\xc3\xa5 arbejde begyndte s\xc3\xb8folkene at sejle p\xc3\xa5 hvalfangst ved Gr\xc3\xb8nland, is\xc3\xa6r fra Hamborg og Holland._NEWLINE_De to kanoner ved Havneby stammer fra Torstenssonfejdens tid.  Christian 4. havde overdraget engl\xc3\xa6nderen Markus Whitte at forsvare R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og Sild med to pramme og otte galejer. Men i februar 1644 erobrede den svenske general Lennart Torstenson takket v\xc3\xa6re Whittes forr\xc3\xa6deri den nordlige del af Sild, samt R\xc3\xb8m\xc3\xb8. Begge \xc3\xb8er faldt uden modstand. Whitte overgav simpelthen skibene til svenskerne og tr\xc3\xa5dte i deres tjeneste. Ved den anledning br\xc3\xa6ndte svenskerne 26 af R\xc3\xb8m\xc3\xb8s 30 skibe. Lidt nord for M\xc3\xb8lby slog de lejr, hvor klitterne senere blev heddende Lejrbjerge.  De anlagde ogs\xc3\xa5 to skanser \xc3\xb8st for Havneby. Med Holland som sin forbundsf\xc3\xa6lle, kaprede den svenske styrke i februar alene tolv danske skibe. Det kunne ikke forts\xc3\xa6tte, og i marts tog den danske oberstl\xc3\xb8jtnant Heinrich von Buchwald ud fra f\xc3\xa6stningen Gl\xc3\xbcckstadt med 600 soldater. 21. marts gik de i land p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8, erobrede de svenske skanser og tog 1.450 fanger, deriblandt Markus Whitte, som Buchwald lod h\xc3\xa6nge efter sin hjemkomst til Gl\xc3\xbcckstadt 9. april. For denne indsats blev von Buchwald udn\xc3\xa6vnt til oberst. _NEWLINE_I maj dukkede en fl\xc3\xa5de p\xc3\xa5 36 skibe op i Listerdyb, udrustet i Holland af den rige k\xc3\xb8bmand Louis de Geer. Anf\xc3\xb8rt af admiral Martin Theyssen havde skibene kurs for Ribe, hvor de skulle hente 800 af general Torstensons bueskytter som st\xc3\xb8tte for de svenske troppers landgang p\xc3\xa5 Fyn. Men lige da ankom Christian 4. i Listerdyb med ni orlogsskibe. 16. maj angreb kong Christian med flagskibet Trefoldigheden den hollandske fl\xc3\xa5de. I to timer var skibet alene mod en overmagt p\xc3\xa5 24 hollandske skibe, da de andre danske skibe ikke kunne gribe ind grundet vindstille og modg\xc3\xa5ende str\xc3\xb8m. Men takket v\xc3\xa6re hans kanoners st\xc3\xb8rre r\xc3\xa6kkevidde, og fordi de hollandske skibe ogs\xc3\xa5 l\xc3\xa5 ubev\xc3\xa6gelige i vindstille, endte slaget i Listerdyb med et tilintetg\xc3\xb8rende nederlag for svenskere og holl\xc3\xa6ndere. De skal have mistet mellem 800 og 1.000 mand, hvoraf de fleste blev gravlagt p\xc3\xa5 den nu forsvundne \xc3\xb8, Jordsand, ud for Emmerlev syd\xc3\xb8st for R\xc3\xb8m\xc3\xb8. Men p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 var der efter krigen stor fattigdom, fordi svenskerne havde br\xc3\xa6ndt skibene, og skibsfart var r\xc3\xb8mesernes levebr\xc3\xb8d. _NEWLINE_R\xc3\xb8m\xc3\xb8 gik heller ikke fri af hekseprocesserne, der fulgte i reformationens k\xc3\xb8lvand. If\xc3\xb8lge Ballum birks tinglysningsprotokol blev der i 1652 henrettet en kvinde ved navn Anna Boyes fra R\xc3\xb8m\xc3\xb8 for trolddom. F\xc3\xb8r sin henrettelse angav hun en anden kvinde, Mette Th\xc3\xb8ffrings, som heks. Men denne blev f\xc3\xb8rst anholdt 14 \xc3\xa5r senere og indesp\xc3\xa6rret i M\xc3\xb8gelt\xc3\xb8nderhus sammen med Maren Peder Bodzers. 14. februar 1666 blev Th\xc3\xb8ffrings f\xc3\xb8rt for retten i Ballum, anklaget for hekseri. Sagen trak dog i langdrag, for der var ikke andet at anf\xc3\xb8re mod hende end Anna Boyes\' udsagn. Et \xc3\xa5r senere spurgte de femten udpegede domsm\xc3\xa6nd 2. marts 1667 anklageren Hans Andersen, om han ud over den afd\xc3\xb8des beskyldning besad andet bevismateriale. Det gjorde han ikke, og havde heller ikke h\xc3\xb8rt andet end godt om Mette Th\xc3\xb8ffrings. Hun blev derfor frikendt.   _NEWLINE_Omkring 1720 tiltog hvalfangsten p\xc3\xa5 Svalbard, og \xc3\xb8erne F\xc3\xb8r, Sild og R\xc3\xb8m\xc3\xb8 udrustede skibe til hval- og s\xc3\xa6lfangst (robbefangst). Desuden bemandede man k\xc3\xb8benhavnske og andre selskabers skibe med mandskab og f\xc3\xb8rere, s\xc3\xa5kaldte kommand\xc3\xb8rer. N\xc3\xa6st efter F\xc3\xb8r leverede R\xc3\xb8m det st\xc3\xb8rste antal kommand\xc3\xb8rer til Hamburgs hvalfangerfl\xc3\xa5de. Mange havde ogs\xc3\xa5 kommandoen p\xc3\xa5 hollandske og danske skibe, og en overgang fandtes der 40 kommand\xc3\xb8rer ud af en befolkning p\xc3\xa5 omkring 1.600. Da de gerne tog en del af mandskabet med hjemmefra, tog n\xc3\xa6sten alle mandlige indbyggere fra 10-12-\xc3\xa5rsalderen hvert \xc3\xa5r i februar af sted med smakkerne til Hamburg eller Amsterdam for at g\xc3\xa5 om bord i hvalfangerskibene. _NEWLINE_I Vyk p\xc3\xa5 F\xc3\xb8r blev der omkring 1720 oprettet en navigationsskole, hvor matroserne fra Vesterhavs\xc3\xb8erne blev undervist i navigation, og efter praktisk uddannelse om bord i hvalfangerskibene kunne de ans\xc3\xa6ttes som kommand\xc3\xb8rer. Fan\xc3\xb8boerne vedblev dog at sejle som matroser p\xc3\xa5 hvalfangerskibene._NEWLINE_Indtil 1864 var den sydlige del af \xc3\xb8en (S\xc3\xb8nderlandet) en af de kongerigske enklaver og tilh\xc3\xb8rte Kongeriget Danmark. Den nordlige del af \xc3\xb8en (N\xc3\xb8rrelandet) tilh\xc3\xb8rte Hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig. _NEWLINE_Mellem 2. slesvigske krig i 1864 og genforeningen i 1920 var R\xc3\xb8m\xc3\xb8 en del af Kreises Tondern zu Schleswig-Holstein. _NEWLINE_Under den tyske bes\xc3\xa6ttelse var der endnu ingen d\xc3\xa6mning til fastlandet. En allieret invasion ville v\xc3\xa6re besv\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8, og V\xc3\xa6rnemagten udbyggede derfor kun forsvaret sparsomt p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8. I alt blev der opf\xc3\xb8rt ca. 52 bunkers p\xc3\xa5 \xc3\xb8en. De almindelige bunkers p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 blev bygget og indrettet til brug med opvarmning, elektrisk lys, friskluftsforsyning, k\xc3\xb8jer m.m. De blev brugt fra 1943 til 1945._NEWLINE_For at afv\xc3\xa6rge allierede angreb, blev der fra 1942 til krigens slutning opf\xc3\xb8rt radarstationer med navne som S\xc3\xb8elefant, Mammut og Freya. Radaranl\xc3\xa6ggene p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 udgjorde ved krigens slutning den st\xc3\xb8rste og mest avancerede radarstilling i Danmark.  Efter krigen fjernede de allierede de tekniske installationer. T\xc3\xb8nder Amt s\xc3\xb8rgede for at bunkerne p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 blev lukket, og indgangene d\xc3\xa6kket med sand. I dag holder Lindet statsskovdistrikt s\xc3\xa5 vidt muligt bunkerne lukkede for at undg\xc3\xa5 h\xc3\xa6rv\xc3\xa6rk._NEWLINE_Den 18. december 1948 blev den  9,2 km lang vejd\xc3\xa6mning, der forbinder R\xc3\xb8m\xc3\xb8 med fastlandet ved Sk\xc3\xa6rb\xc3\xa6k i S\xc3\xb8nderjylland indviet. Man begyndte at bygge den allerede i 1938, som et besk\xc3\xa6ftigelsesprojekt, men grundet 2. Verdenskrig blev arbejdet f\xc3\xb8rst f\xc3\xa6rdiggjort i 1948.  _NEWLINE_Under stormen Ingolf 28. oktober 2017 bl\xc3\xa6ste det ved R\xc3\xb8m\xc3\xb8 med 25,4 meter pr sekund i middelvinden,  selv om Kalundborg fik de h\xc3\xa5rdeste vindst\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nLadepladser, f\xc3\xa6rgehavne og jernbanen p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb8m\xc3\xb8 havde i flere \xc3\xa5rhundreder omkring 8 lade og omladepladser langs med \xc3\xb8stkysten. I slutningen af 1800-tallet var Kongsmark og Havneby de to vigtigste ladepladser, da man her byggede en f\xc3\xa6rge-og b\xc3\xa5debro._NEWLINE_Om vinteren kunne overfarten p\xc3\xa5 grund af isen volde problemer. Man kunne ikke bruge de store d\xc3\xa6ksb\xc3\xa5de, men kun en lille \xc3\xa5ben jolle. Ved  h\xc3\xa5rd frost, med passende vind i en uges tid, kunne man g\xc3\xa5 over vadehavet fra Bodilsmark eller Toftum til Astrupstrand p\xc3\xa5 fastlandet. L\xc3\xa5 isen rolig i l\xc3\xa6ngere tid, kunne man benytte sl\xc3\xa6de eller vogn. _NEWLINE_Et konsortium (1897-1903), ledet af pastor Johannes C. Jacobsen (1854-1919), der var pr\xc3\xa6st i Sk\xc3\xa6rb\xc3\xa6k fra 1884 til 1904, anlagde i 1897-98 en skinnebane, som udgik fra Kongsmark F\xc3\xa6rgebro. Herfra f\xc3\xb8rte banen de rejsende tv\xc3\xa6rs over R\xc3\xb8m\xc3\xb8, ud til de store klitarealer, man havde opk\xc3\xb8bt p\xc3\xa5 \xc3\xb8ens vestkyst. Skinnevejen endte i Lakolks klitr\xc3\xa6kke, hvor der var opf\xc3\xb8rt en jernbanestation af tr\xc3\xa6. Planen var at anskaffe et damplokomotiv, men sandet kunne imidlertid ikke b\xc3\xa6re lokomotiverne og man m\xc3\xa5tte n\xc3\xb8jes med to heste som m\xc3\xa5tte tr\xc3\xa6kke udflugtsvognene. Banens sidste drifts\xc3\xa5r var 1940, og herefter blev sporene taget op i 1941. De -sporene- blev efterf\xc3\xb8lgende solgt til et brunkulsleje p\xc3\xa5 Brande-egnen._NEWLINE_Fra 1909 kom der regelm\xc3\xa6ssig f\xc3\xa6rgesejlads fra H\xc3\xb8jer til R\xc3\xb8m\xc3\xb8. Fra 1920 til 1948 flyttedes sejladsen fra Kongsmark til Ballum Sluse. _NEWLINE_1964 blev R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Havn ved Havneby indviet. Den blev bygget til at kunne rumme ca. 40 kuttere med mulighed for at udvide til 120 kuttere. Oprindeligt var det planen at fiske spisefisk/fladfisk, men det blev aldrig en succes. Et par \xc3\xa5r senere opfordrede tyske fiskere deres danske kolleger til at satse p\xc3\xa5 hesterejer. I dag er det stadig det, der fiskes efter og landes i R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Havn. _NEWLINE_F\xc3\xa6rgeruten mellem R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og Sild startede i 1963 under det danske rederi Lindinger. Den 1. maj 1979 overtog Flensburger F\xc3\xb6rde Reederei driften p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8-Sild Linien.  I juni 2005 blev f\xc3\xa6rgerne "Westerland" og "Vikingland" afl\xc3\xb8st af f\xc3\xa6rgen "SyltExpress". R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Havn blev oprindelig grundlagt som en statsejet havn. I 2001 blev det til en kommunal selvstyre havn ejet af Sk\xc3\xa6rb\xc3\xa6k Kommune, som i 2007 blev en del  T\xc3\xb8nder Kommune. _NEWLINE_\xc3\x85rets udgave af R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Motor Festival, der afholdes den 1. september, tegner til at blive den st\xc3\xb8rste nogensinde. Interessen for l\xc3\xb8bet er vokset b\xc3\xa5de i ind- og udland.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1919 til 1924 var der p\xc3\xa5 hver \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Fan\xc3\xb8 motorl\xc3\xb8b. Den tradition blev fra 2016 genoplivet p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8. R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Motor Festival p\xc3\xa5 Lakolk Strand i begyndelsen af september har omkring 100 k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer til start. Deltagerne kommer fra 11 lande fordelt over hele Europa. Alle biler og motorcykler har det til f\xc3\xa6lles, at ingen k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re af nyere dato end 1947 - og det g\xc3\xa6lder ogs\xc3\xa5 tuningen._NEWLINE_Derudover er \xc3\xb8en ogs\xc3\xa5 kendt for sin store dragefestival p\xc3\xa5 stranden og en jazzfestival. Som mange andre danske \xc3\xb8er er der et stort antal kunstnere og tilh\xc3\xb8rende gallerier p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8.  Af kunstgallerier kan n\xc3\xa6vnes "Art-House" og "Mellem Ebbe og Flod". Der bliver ogs\xc3\xa5 lavet stearinlys p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Lys, hvor bes\xc3\xb8gende kan st\xc3\xb8be deres egne lys. _NEWLINE_Det regionale k\xc3\xb8kken er pr\xc3\xa6get af fisk og havets frugter. En af \xc3\xb8ens specialiteter er k\xc3\xb8d fra lam som har gr\xc3\xa6sset p\xc3\xa5 saltengene. Typisk for \xc3\xb8en er ogs\xc3\xa5 det s\xc3\xb8nderjydske k\xc3\xb8kken._NEWLINE_Rokuku! R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Kunst og Kulturforening arrangerer hvert \xc3\xa5r mange forskellige kulturelle aktiviteter. Af faste  aktiviteter er der grupper indenfor: Filtarbejde, snaps, maleri, V\xc3\xa6rksted og v\xc3\xa6rksted.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\n1898 oprettede Pastor Jacobsen fra Sk\xc3\xa6rb\xc3\xa6k "Nordseebad Lakolk" der var t\xc3\xa6nkt som et badested for velhavende tyskere. Det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r var der kun 2 enfamiliehuse og 2 barakker med servering og 4 v\xc3\xa6relser. I de kommende par \xc3\xa5r blev der opf\xc3\xb8rt en lang r\xc3\xa6kke bygninger og omkring 40 s\xc3\xa5kaldte blokhuse. 1903 gik Pastor Jacobsen konkurs og det ramte ogs\xc3\xa5 Nordseebad Lakolk. Stedet kom efterf\xc3\xb8lgende p\xc3\xa5 forskellige h\xc3\xa6nder. Med tiden gik de fleste af restaurations- og forlystelsesbygningerne til p\xc3\xa5 grund af manglende vedligeholdelse og spinkle byggematerialer. Blokhusene blev udstykket og kom p\xc3\xa5 private h\xc3\xa6nder. I dag st\xc3\xa5r enkelte af husene tilbage med store dele af deres oprindelige ydre intakt._NEWLINE_F\xc3\xb8rst med bygningen af en 9 kilometer lang d\xc3\xa6mning i 1948, blev turismen en vigtig del af \xc3\xb8ens erhvervsliv. _NEWLINE_R\xc3\xb8m\xc3\xb8 har ca. 2-2,5 mio. overnatninger om \xc3\xa5ret. Ca. 90% af \xc3\xb8en er ren natur, en stor del er statsejet, og 1.700 hektar er fredet. Butendiek er et Agenda 21-projekt til o. 6. mia. kroner, der er under anl\xc3\xa6gning ud for nabo\xc3\xb8en Sild._NEWLINE_Der er flere sommerhus- og campingomr\xc3\xa5der samt feriecentre, tre hoteller, vandrehjem og Bed and breakfast. De fleste af turistomr\xc3\xa5derne er hovedsageligt beboet i sommerhalv\xc3\xa5ret, hvor der kommer mange turister fra Nordeuropa og specielt Tyskland. _NEWLINE_Stranden p\xc3\xa5 R\xc3\xb8m\xc3\xb8 str\xc3\xa6kker sig fra Juvre Strand i nord til S\xc3\xb8nderstrand i syd, men det er kun tilladt at k\xc3\xb8re i bil p\xc3\xa5 stranden fra butikscentret ved Lakolk og til S\xc3\xb8nderstrand - en str\xc3\xa6kning p\xc3\xa5 otte kilometer. Den nordlige del af R\xc3\xb8m\xc3\xb8 og de tilh\xc3\xb8rende strande er lukket for offentligheden, og fungerer som fuglebeskyttelsesomr\xc3\xa5de for de mange vadefugle i Vadehavet. _NEWLINE_V\xc3\xa6r opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 tidevandet, der ofte overrasker turisterne, som m\xc3\xa5 have hj\xc3\xa6lp til at f\xc3\xa5 trukket deres biler fri. Strandene er sten- og tangfri. Der er b\xc3\xa6lter med muslingeskaller, men disse er ikke til gene for badeg\xc3\xa6sterne. Tidevandet skaber revler t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 land, som ved ebbe, is\xc3\xa6r er til stor gl\xc3\xa6de for de mindste badeg\xc3\xa6ster.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98ens museer\n_START_PARAGRAPH_\nKommand\xc3\xb8rg\xc3\xa5rden bygget i 1748, der h\xc3\xb8rer under Nationalmuseet, er et intakt hvalfangerhjem og en af \xc3\xb8ens gamle, velst\xc3\xa5ende sl\xc3\xa6gtsg\xc3\xa5rde. Navnet hentyder til de kommand\xc3\xb8rer (kaptajner), der i 1600-tallet og begyndelsen af 1700-tallet havde kommandoen p\xc3\xa5 store hvalfangerb\xc3\xa5de, som var p\xc3\xa5 handelsrejser og lange hvaltogter i Nordatlanten._NEWLINE_Museet viser blandt andet eksempler p\xc3\xa5 1700-tallets malerh\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og snedkerarbejde, og inde i hjemmet kan man ogs\xc3\xa5 opleve hele v\xc3\xa6gge udsmykket med tidstypiske hollandske fliser. I laden er der udstillet et skelet fra en kaskelothval._NEWLINE_Toftum skole er en skole fra 1784 syd\xc3\xb8st for Kommand\xc3\xb8rg\xc3\xa5rden. Skolen er istandsat, s\xc3\xa5 den b\xc3\xa5de inde og ude kommer t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 skolens oprindelige udseende. Den rummer forgang, br\xc3\xa6ndselsrum og et undervisningslokale. Bygningen best\xc3\xa5r kun af et klassev\xc3\xa6relse. Bygningen blev fredet i 1950 og er en afdeling af Nationalmuseet. _NEWLINE_Naturcenter T\xc3\xb8nnisg\xc3\xa5rd mellem d\xc3\xa6mningen og Havneby ligger i en gammel str\xc3\xa5t\xc3\xa6kt kommand\xc3\xb8rg\xc3\xa5rd, indeholder udstillinger om Vadehavet, hvaler og R\xc3\xb8m\xc3\xb8s natur og kultur. Der arrangeres ogs\xc3\xa5 ture med vejleder p\xc3\xa5 dansk, tysk og engelsk.\n_START_SECTION_\nKendte personer\n_START_PARAGRAPH_\nPeter M\xc3\xa6rsk M\xc3\xb8ller (1836 i \xc3\x98sterby (R\xc3\xb8m\xc3\xb8) \xe2\x80\x93 1927) var en dansk kaptajn, der sammen med sin s\xc3\xb8n Arnold Peter M\xc3\xb8ller grundlagde rederiet Dampskibsselskabet Svendborg i 1904. Firmanavnet A.P. M\xc3\xb8ller-M\xc3\xa6rsk g\xc3\xa5r s\xc3\xa5ledes tilbage tilbage til en sl\xc3\xa6gt, der stammer fra R\xc3\xb8m\xc3\xb8.'