b'\n_START_ARTICLE_\nBiosf\xc3\xa6re\n_START_PARAGRAPH_\nBiosf\xc3\xa6ren er det rum, hvor levende organismer kan trives her p\xc3\xa5 kloden. Biosf\xc3\xa6ren omfatter alts\xc3\xa5 alle havbiotoper (fra bunden af Marianergraven til forstranden ved Dueodde), alle ferskvandsbiotoper (fra det lille vand i hjertet af en Ananasplante til det Kaspiske Hav), alle landbiotoper (fra Alvaret p\xc3\xa5 \xc3\x96land til foden af Kaukasusbjergene) og alle biotoper i luftrummet (fra jetvindene h\xc3\xb8jt i atmosf\xc3\xa6ren til luften inde i engblommens blomst)._NEWLINE_Fra et \xc3\xb8kologisk synspunkt best\xc3\xa5r Jorden af mange klart adskilte aflukker: hydrosf\xc3\xa6ren (vandet som levested), lithosf\xc3\xa6ren (jord og klipper som levested) og atmosf\xc3\xa6ren (luften som levested)._NEWLINE_Biosf\xc3\xa6ren beskrives somme tider som det fjerde aflukke, men snarest er det et samlende udtryk for alle de steder, hvor liv findes. Det er et meget tyndt overfladelag, der n\xc3\xa5r ned i 11 km dybde p\xc3\xa5 bunden af Marianergraven, og som n\xc3\xa5r op til 15 km h\xc3\xb8jde over havoverfladen, \xe2\x80\x93 og i virkeligheden findes langt hovedparten af de levende organismer mellem 100 m dybde under havoverfladen og 100 m h\xc3\xb8jde over den.\n_START_SECTION_\nEvolution\n_START_PARAGRAPH_\nLivet udviklede sig f\xc3\xb8rst i hydrosf\xc3\xa6ren p\xc3\xa5 ringe dybde, dvs. i den s\xc3\xa5kaldte fotiske zone. De flercellede organismer kom bagefter og koloniserede de bentiske zoner. Liv p\xc3\xa5 landjorden udviklede sig, efter at ozonlaget var dannet og beskyttede mod den dr\xc3\xa6bende UVstr\xc3\xa5ling. Artsdiversiteten menes at v\xc3\xa6re for\xc3\xb8get ved kontinentaldriften, b\xc3\xa5de n\xc3\xa5r kontinenter skiltes og n\xc3\xa5r de st\xc3\xb8dte sammen._NEWLINE_Biosf\xc3\xa6re og biodiversitet er uadskillelige kendetegn ved Jorden. Biosf\xc3\xa6re kan defineres som livets sted, mens biodiversitet er livets forskelligartethed. Sf\xc3\xa6ren er beholderen og diversiteten er indholdet. Denne diversitet ses flere steder p\xc3\xa5 samme tid: b\xc3\xa5de i \xc3\xb8kosystemet som helhed, mellem populationerne og inden for arterne.\n_START_SECTION_\nStof og energi\n_START_PARAGRAPH_\nBiosf\xc3\xa6ren rummer store m\xc3\xa6ngder af nogle grundstoffer, som f.eks. kulstof, kv\xc3\xa6lstof og ilt. Andre grundstoffer, som fosfor, calcium og kalium findes i mindre m\xc3\xa6ngde, men er ogs\xc3\xa5 vigtige for liv. P\xc3\xa5 \xc3\xb8kosystem- og biosf\xc3\xa6replanerne er der en vedvarende genanvendelse af alle disse grundstoffer, der skifter mellem at indg\xc3\xa5 i uorganiske og organiske stoffer._NEWLINE_Der sker ganske vist en smule tilf\xc3\xb8rsel af geotermisk varme, men hovedparten af \xc3\xb8kosystemet er f\xc3\xb8rst og fremmest baseret p\xc3\xa5 den energi, der kommer fra solen. Planter og gr\xc3\xb8nalger omdanner lys til kemisk energi gennem fotosyntesen. Der dannes glukose, druesukker, og der bliver frigjort ilt. Glukose bliver p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de til den sekund\xc3\xa6re energikilde, der driver \xc3\xb8kosystemet. Noget af glukosen bruges direkte af planterne selv eller af andre organismer som energistof. Andre af sukkermolekylerne kan omdannes til nye stoffer som f.eks. aminosyrer. Planterne bruger en del af glukosen i form af nektar som lokkemad for insekter, fugle eller andre best\xc3\xb8vere, s\xc3\xa5 de kan hj\xc3\xa6lpe til med i best\xc3\xb8vningen. Nogen har sagt det s\xc3\xa5dan, at n\xc3\xa5r bier koncentrerer nektar op, s\xc3\xa5 den bliver til honning, s\xc3\xa5 opst\xc3\xa5r der et produkt, som rummer "oplagret sommersol"._NEWLINE_Respiration hedder den proces, som de fleste organismer bruger for at nedbryde glukose til dets bestanddele, vand og CO\xe2\x82\x82. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de frigives samtidigt den kemiske energi, der oprindelig n\xc3\xa5ede planterne som solenergi. Forholdet mellem planters og gr\xc3\xb8nalgers fotosynteseaktivitet og andre organismers respiration afg\xc3\xb8r den pr\xc3\xa6cise sammens\xc3\xa6tning af Jordens atmosf\xc3\xa6re, is\xc3\xa6r dens iltindhold. De globale luftstr\xc3\xb8mme, jetstr\xc3\xb8mmene, blander atmosf\xc3\xa6rens luft og vedligeholder en n\xc3\xa6sten ensartet balance mellem omr\xc3\xa5der med intens, biologisk aktivitet og omr\xc3\xa5der med svag aktivitet._NEWLINE_Vand bliver ogs\xc3\xa5 udvekslet mellem hydrosf\xc3\xa6ren, litosf\xc3\xa6ren, atmosf\xc3\xa6ren og biosf\xc3\xa6ren i regelm\xc3\xa6ssige stofkredsl\xc3\xb8b. Oceanerne er k\xc3\xa6mpem\xc3\xa6ssige beholdere, som opbevarer vand, sikrer varmem\xc3\xa6ssig og klimatisk stabilitet og transport af kemiske stoffer takket v\xc3\xa6re de store havstr\xc3\xb8mme.\n_START_SECTION_\nKunstige biosf\xc3\xa6rer\n_START_PARAGRAPH_\nFor bedre at kunne forst\xc3\xa5 biosf\xc3\xa6rens virkem\xc3\xa5de s\xc3\xa5vel som de ubalancer, der skyldes menneskelig aktivitet, byggede amerikanske forskere en model af biosf\xc3\xa6ren, Biosf\xc3\xa6re II, i lille skala og under v\xc3\xa6ksthusbetingelser. Den russiske, underjordiske BIOS-3 har dog v\xc3\xa6ret i brug betydeligt l\xc3\xa6ngere og med st\xc3\xb8rre, videnskabelig succes.'