b'\n_START_ARTICLE_\nAugustus\n_START_SECTION_\nNavn\n_START_PARAGRAPH_\nHans f\xc3\xb8denavn er Gajus Octavius (m\xc3\xa5ske Gajus Octavius Thurinus). Det blev \xc3\xa6ndret til Gajus Julius C\xc3\xa6sar, da han blev adopteret af sin mors onkel Gajus Julius C\xc3\xa6sar efter hendes d\xc3\xb8d. For at undg\xc3\xa5 forveksling kalder historikerne ham normalt Octavian(us) med det tilnavn, der efter romersk skik dannedes til adoptivs\xc3\xb8nners gamle navn._NEWLINE_Senatet tildelte ham den 16. januar 27 f.Kr. \xc3\xa6resnavnet Augustus "den oph\xc3\xb8jede". Augustus n\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 stor popularitet i den \xc3\xb8stlige del af romerriget, og blev givet det gr\xc3\xa6ske \xc3\xa6resnavn\xc2\xa0Sebast\xc3\xb3s (gr\xc3\xa6sk: \xce\xa3\xce\xb5\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82) "den \xc3\xa6rv\xc3\xa6rdige"._NEWLINE_Da han d\xc3\xb8de, l\xc3\xb8d hans fulde titel: Imperator Caesar Divi filius Augustus, pontifex maximus, consul XIII, imperator XXI, tribuniciae potestatis XXXVII, pater patriae._NEWLINE_M\xc3\xa5neden august, der tidligere hed Sextilis ("den sjette m\xc3\xa5ned", regnet fra marts), er opkaldt efter Augustus.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHan tr\xc3\xa5dte for alvor frem efter Julius C\xc3\xa6sars d\xc3\xb8d. Han bek\xc3\xa6mpede f\xc3\xb8rst Antonius, og allierede sig derefter med ham mod senatet og C\xc3\xa6sars mordere, som han var med til at sl\xc3\xa5 ned. Han delte herred\xc3\xb8mmet med Antonius til \xc3\xa5r 31 f.Kr., da de br\xc3\xb8d med hinanden, bl.a. i sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om Kleopatra og herred\xc3\xb8mmet i Egypten. Efter Antonius\' nederlag og d\xc3\xb8d stod Octavian som sejrherre. Mens han i kamp\xc3\xa5rene ofte havde vist sig brutal og hensynsl\xc3\xb8s, optr\xc3\xa5dte han p\xc3\xa5faldende moderat efter sejren. Hans lange regeringstid var pr\xc3\xa6get af en fremgang og velstand, der stod i skarp kontrast til de forgangne \xc3\xa5rtiers opslidende borgerkrige, og man taler derfor om Pax Augusta, den august\xc3\xa6iske fred._NEWLINE_I sin 45 \xc3\xa5r lange tid som enehersker indf\xc3\xb8rte han reelt det romerske kejserd\xc3\xb8mme. Formelt lod han republikken best\xc3\xa5 og lod sig kun genv\xc3\xa6lge som consul og princeps senatus, men samlede s\xc3\xa5 mange magtbef\xc3\xb8jelser i sin egen person, at han faktisk var monark \xe2\x80\x93 en stilling hans efterkommere overtog. I 27 f.Kr tog han navnet Augustus (den oph\xc3\xb8jede), som han siden f\xc3\xb8rte, og pr\xc3\xb8vede at st\xc3\xa5 som en slags landsfader for romerne. Indadtil skabte han fred og orden efter de mange borgerkrige, bragte handel og landbrug p\xc3\xa5 fode, foretog byfornyelser i Rom og iv\xc3\xa6rksatte et reform program for at h\xc3\xb8jne moralen hos den romerske befolkning. Han samlede nye specielle kejserlige r\xc3\xa5dgivere. Han opbyggede ogs\xc3\xa5 pr\xc3\xa6torianergarden, den kejserlige livvagt, som antog form af en privat h\xc3\xa6r._NEWLINE_Udenrigspolitisk stod Augustus for en ekspansiv linje: Han indlemmede Egypten (der blev kejserens private provins) og flere lande i Lilleasien: Galatien, Armenien og Kappadokien. Ogs\xc3\xa5 Mauretanien blev en del af Romerriget under Augustus. I nord sk\xc3\xb8d han gr\xc3\xa6nsen helt frem til Donau og fik dermed dannet provinserne R\xc3\xa6tien, Noricum, Pannonien, Illyricum og M\xc3\xb8sien. Han fors\xc3\xb8gte ogs\xc3\xa5 at indlemme omr\xc3\xa5det mellem Rhinen og Elben, men planerne led skibbrud, da tre legioner under Publius Quinctilius Varus blev udslettet af germanske opr\xc3\xb8rere i Teutoburgerskoven i 9 e.Kr.._NEWLINE_Livet igennem var Augustus s\xc3\xa6rdeles svagelig og deltog fx aldrig selv i st\xc3\xb8rre milit\xc3\xa6re operationer, men holdt sig til den civile administration. Han havde imidlertid flere betydelige medhj\xc3\xa6lpere, bl.a. Agrippa, der var hans svigers\xc3\xb8n og som fungerede som b\xc3\xa5de administrator og fl\xc3\xa5dechef, samt den kulturelle r\xc3\xa5dgiver M\xc3\xa6cenas. Kulturelt blev hans regering kendt som Roms guldalder, hvor flere af de store klassiske digtere som Vergil, Horats og Ovid skrev deres bedste v\xc3\xa6rker.\n_START_SECTION_\nFamilie\n_START_PARAGRAPH_\nAugustus var i hele sin regeringstid gift med Livia, som blev tillagt stor indflydelse p\xc3\xa5 hans familiepolitik. En stor del af hans regering var pr\xc3\xa6get af problemet om tronf\xc3\xb8lgen. Da han ingen s\xc3\xb8nner havde, indsattes flere svigers\xc3\xb8nner og b\xc3\xb8rneb\xc3\xb8rn som mulige arvinger gennem et kompliceret indgiftesystem, men de d\xc3\xb8de n\xc3\xa6sten alle f\xc3\xb8r han selv. Det f\xc3\xb8rte til, at sted- og svigers\xc3\xb8nnen Tiberius, der var Augustus\' absolutte sidstevalg, blev hans efterf\xc3\xb8lger. Dynastiet endte dog med at blive et dynasti af gale kejsere der dr\xc3\xa6bte hundrede pga. paranoia, fors\xc3\xb8mte deres imperium og brugte massevis af penge p\xc3\xa5 pladser og fester. Det julioclaudiske dynasti udd\xc3\xb8de med tipoldebarnet Nero.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nAugustus d\xc3\xb8de i \xc3\xa5r 14 e.Kr. og efter sin d\xc3\xb8d blev han oph\xc3\xb8jet til gud.'