b'\n_START_ARTICLE_\nTripolitania\n_START_PARAGRAPH_\nTripolitania (arabisk \xd8\xb7\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x84\xd8\xb3, Tar\xc4\x81bulus) er en historisk region og en tidligere libysk provins, eller stat. Omr\xc3\xa5det indbefatter tre byer i det nuv\xc3\xa6rende Libyen, deraf navnet, som er gr\xc3\xa6sk for tre byer. Omr\xc3\xa5det ligger geografisk samlet ved kysten i den nordvestlige del af landet.\n_START_SECTION_\nAreal og gr\xc3\xa6nser\n_START_PARAGRAPH_\nTripolitanien udgjorde i mellemkrigstiden den vestlige og st\xc3\xb8rste del af den italienske koloni Libia Italiana p\xc3\xa5 Afrikas nordkyst. Den var begr\xc3\xa6nset mod nord af Middelhavet, mod vest af Tunis og Algiersk Sahara, mod syd af Fransk Sahara og mod \xc3\xb8st af Cyrenaica, den \xc3\xb8stlige del af Libia Italiana. Arealet var ca. 900.000 km\xc2\xb2 med i 1921 ca. 550.000 Indbyggere, hvoraf 13.100 var italienere, 2.625 andre europ\xc3\xa6ere og resten var indf\xc3\xb8dte (berbere, arabere og j\xc3\xb8der). Omgangssproget var arabisk, men det officielle sprog italiensk.\n_START_SECTION_\nTerr\xc3\xa6n og landskab\n_START_PARAGRAPH_\nTripolitania udgjordes af landet syd for den store og lille Syrte. Langs kysten findes en flad kyststr\xc3\xa6kning med en sandet strand. \xc3\x98rkenen g\xc3\xa5r her s\xc3\xa5 at sige de fleste steder helt ud til havet. Terr\xc3\xa6net h\xc3\xa6ver sig indad mod landet til Djebel Nefusa og Djebel Gharian (600 m). Talrige flodlejer, vadi\xe2\x80\x99er, der s\xc3\xa6dvanlig er t\xc3\xb8rre og kun efter de f\xc3\xa5 heftige regnskyl fyldes med vand, f\xc3\xb8rer ned ad skr\xc3\xa5ningerne mod havet; ikke alle n\xc3\xa5r dog s\xc3\xa5 vidt, men taber sig i sandet eller saltsumpe. Har man overskredet bjergk\xc3\xa6derne, befinder man sig i den m\xc3\xa6gtige, ca. 100.000 km\xc2\xb2 store Hammada-el-Homra, udstrakte stenede \xc3\xb8rkenplateauer, der adskilte det egentlige Tripolitania fra oasesamlingen Fezzan. Mod syd s\xc3\xa6nker h\xc3\xb8jsletten sig terrasseformigt, men mod \xc3\xb8st og syd\xc3\xb8st er landskabet mere kuperet, og plateauet opl\xc3\xb8ser sig i en r\xc3\xa6kke af h\xc3\xb8jderygge, adskilte ved dale; af disse h\xc3\xb8jderygge kan n\xc3\xa6vnes Djebel-es-Soda, Djebel Scherkie og Harudjes-Sod ("de sorte bjerge"); mod \xc3\xb8st taber disse h\xc3\xb8jderygge sig i den store libyske \xc3\xb8rken.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlimaet ved kysten figner klimaet i de andre nordafrikanske Middelhavslandskaber; dog er den \xc3\xa5rlige gennemsnitstemperatur nogle grader h\xc3\xb8jere end i Alg\xc3\xa9riet og Tunis og ligger mellem 20 og 22\xc2\xb0C. Kuldegrader kendes s\xc3\xa5 godt som ikke, men temperaturer p\xc3\xa5 40\xc2\xb0C er ogs\xc3\xa5 sj\xc3\xa6ldne uden p\xc3\xa5 Scirocco-dage._NEWLINE_Regnm\xc3\xa6ngden i kystegnene overstiger ikke 200 mm, s\xc3\xa5 selv her indskr\xc3\xa6nker kulturen sig til oasekultur. P\xc3\xa5 Hammada\xe2\x80\x99en er klimaet mere kontinentalt, og springene i temperatur st\xc3\xb8rre ikke blot mellem dag og nat, men ogs\xc3\xa5 mellem sommer og vinter; mens temperaturen i sommertiden om dagen ligger mellem 30\xc2\xb0C og 40\xc2\xb0C, er mange vintern\xc3\xa6tter f\xc3\xb8lelig kolde, ofte kun 5\xe2\x80\x946\xc2\xb0C, ja undertiden kan vandet endog v\xc3\xa6re frosset om morgenen. Regnm\xc3\xa6ngden er s\xc3\xa5 godt som lig nul og vegetationen typisk \xc3\xb8rkenvegetation.\n_START_SECTION_\nBefolkningsforhold\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningen bestod i mellemkrigstiden af de oprindelige indbyggere (berberne, arabiske nomadestammer og maurere) i byerne, alle mere eller mindre blandede med negerblod; desuden fandtes en del j\xc3\xb8der og europ\xc3\xa6ere i byerne._NEWLINE_Hovedn\xc3\xa6ringsvejen var kv\xc3\xa6gavl, og befolkningen ejede et stort antal f\xc3\xa5r, geder, hornkv\xc3\xa6g og kameler. Agerbruget spillede en mindre rolle, da den st\xc3\xb8rste del af landet var \xc3\xb8rken. Der fandtes dog mange frugtbare oaser, hvor der is\xc3\xa6r dyrkedes byg, daddelpalmer, oliven, figen, safran og hennah samt espartogr\xc3\xa6s. Ved Kysten blev drevet et betydeligt svampefiskeri af gr\xc3\xa6kere._NEWLINE_Handelen i det indre foregik v\xc3\xa6sentligt ved kamelkaravaner, og flere store karavanruter f\xc3\xb8rte fra kysten gennem Tripolitania og \xc3\xb8rkenen til Sudan, s\xc3\xa5ledes over Mursuk i Fezzan, Ghadames, Ghat (Rhat) og andre. Udenrigshandelen var i europ\xc3\xa6ernes h\xc3\xa6nder. Der indf\xc3\xb8rtes i 1924 for 198 mio. lire og udf\xc3\xb8rtes for 25 mio. lire (skind, hennah, dadler, uld, halfa, svampe og strudsefjer). Jernbanenettet var i 1927 kun 252 km i drift og 33 km under bygning. Linjerne udgik fra byen Tripolis mod vest langs kysten til Suara og mod syd til Kasr Gharian. Hovedbyerne var ved kysten Tripolis, Homs, Suara og Misrata, i det indre Ghadames, Ghat, Sokna og Mursuk.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHavnebyerne blev grundlagt af f\xc3\xb8nikerne i det ottende \xc3\xa5rhundrede f\xc3\xb8r Kristus, og udgjorde den \xc3\xb8stlige del af det karthagiske rige i 300-tallet f\xc3\xb8r Kristus og blev af gr\xc3\xa6kerne kaldet Tripolitania, "de tre byer", efter de tre vigtigste pladser Oea, Lepta og Sabrata._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det kom p\xc3\xa5 numidiske h\xc3\xa6nder i 146 f. Kr., for s\xc3\xa5 100 \xc3\xa5r senere at blive indlemmet i Romerriget, hvor det f\xc3\xb8rst h\xc3\xb8rte til provinsen Africa, senere gjordes det til en egen Provincia Tripolitana._NEWLINE_Vandalerne overtog omr\xc3\xa5det i \xc3\xa5r 435, f\xc3\xb8r det Byzantinske Rige overtog magten i 500-tallet._NEWLINE_Under romerne 644 erobredes det af araberne under Amru og tilh\xc3\xb8rte i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundreder forskellige arabiske dynastier. 1510 indtoges hovedstaden af Spanierne, og 1530\xe2\x80\x9451 h\xc3\xb8rte det til Johanniterordenen. 1551 erobrede tyrkerne Landet, men det var i den f\xc3\xb8lgende tid n\xc3\xa6rmest uafh\xc3\xa6ngigt og berygtet for sit s\xc3\xb8r\xc3\xb8veri, hvorfor hovedstaden gentagne gange blev bombarderet af europ\xc3\xa6iske fl\xc3\xa5der, s\xc3\xa5ledes 1663 af engl\xc3\xa6nderne under Blake og Narborough, i 1665 og 1728 af franskm\xc3\xa6ndene og i 1797 af Danmark, bl.a. under S\xc3\xb8slaget ved Tripoli. F\xc3\xb8rst 1835 gjorde en tyrkisk ekspedition ende p\xc3\xa5 s\xc3\xb8r\xc3\xb8veruv\xc3\xa6senet, og Tripolitanien blev gjort til et vilajet under Det Osmanniske Rige._NEWLINE_1911 udbr\xc3\xb8d der stridigheder mellem Italien og Tyrkiet om omr\xc3\xa5det, og italienerne besatte landet med en h\xc3\xa6r og annekterede det officielt i november 1911, og ved Freden i Ouchy i oktober 1912 opgav Tyrkiet sine krav p\xc3\xa5 herred\xc3\xb8mmet over landet. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r underlagde Italien sig efterh\xc3\xa5nden det udstrakte terr\xc3\xa6n og n\xc3\xa5ede i sommeren 1914 endog at bes\xc3\xa6tte Mursuk og Ghat. Ved Italiens indtr\xc3\xa6den i 1. verdenskrig 1915 rejste de indf\xc3\xb8dte stammer sig imidlertid til opr\xc3\xb8r, st\xc3\xb8ttet af den fanatiske muhammedanske sekt senussierne i Cyrenaica, og italienerne s\xc3\xa5 sig efterh\xc3\xa5nden n\xc3\xb8dt til at r\xc3\xb8mme det indre, og en tid var havnene Tripolis og Homs de eneste af italienerne besatte Pladser. Efter afslutningen p\xc3\xa5 1. verdenskrig i 1918 kunne de imidlertid atter bes\xc3\xa6tte hele omr\xc3\xa5det. Provinsen opn\xc3\xa5ede delvis selvstyre i mellemkrigstiden._NEWLINE_Under 2. verdenskrig blev omr\xc3\xa5det erobret af De Allierede._NEWLINE_I 1951 blev de tre provinser Tripolitania, Fezzan og Cyrenaika sl\xc3\xa5et sammen i dannelsen af kongeriget Libyen.'