b'\n_START_ARTICLE_\nFrimenighed\n_START_PARAGRAPH_\nFrimenighed, er en betegnelse for en menighedsdannelse udenfor folkekirken, men som i mods\xc3\xa6tning til frikirkerne er forpligtet p\xc3\xa5 de evangelisk-luthersk bekendelser ligesom Folkekirken. _NEWLINE_Bekendelsesm\xc3\xa6ssigt er der derfor ingen forskel, og ofte s\xc3\xa5 vil frimenigheder gerne regnes for en del af Folkekirken. En frimenighed st\xc3\xa5r dog ikke under tilsyn af provst og biskop, i mods\xc3\xa6tningen til valgmenigheder som h\xc3\xb8rer under folkekirken og som skal godkendes af kirkeministeren._NEWLINE_Frimenighedsordningen, som kun forekommer i Danmark, har baggrund i Grundtvigs tanker om frihed i folket og kirken, og n\xc3\xa5r frimenighederne st\xc3\xa5r uden for folkekirken skyldes f\xc3\xb8rst og fremmest et \xc3\xb8nske hos disse menigheder om at kunne organisere sig under friere former, end det er muligt selv inden for folkekirkens valgmenigheder og eventuelle uenigheder med folkekirkens biskopper ang\xc3\xa5ende ikke bekendelsesm\xc3\xa6ssige uenigheder._NEWLINE_Frimenigheder er har en r\xc3\xa6kke rettigheder som frikirker ikke har, men er dog \xc3\xb8konomisk selvst\xc3\xa6ndig og afl\xc3\xb8nner selv sin pr\xc3\xa6st og andre medarbejdere, og er derfor helt afh\xc3\xa6ngig af medlemmernes antal og deres bidrag.\n_START_SECTION_\nFrimenighedsformen og rettigheder\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Grundlovens \xc2\xa74 er den evangelisk-lutherske kirke \xe2\x80\x9cfolkekirken\xe2\x80\x9d, hvad enten den er organiseret som sogne-, valg- eller frimenighed._NEWLINE_I Roesens Kirkeret (den kirkeretlige h\xc3\xa5ndbog fra Kirkeministeriet) st\xc3\xa5r der omkring de evangelisk-lutherske frimenigheder:_NEWLINE_De evangelisk-lutherske frimenigheders s\xc3\xa6rkende er, at de st\xc3\xa5r uden for folkekirken, selvom der ikke best\xc3\xa5r noget mods\xc3\xa6tnings-forhold mellem frimenighederne og folkekirken med hensyn til bekendelsesgrundlag og l\xc3\xa6re. _NEWLINE_Da en frimenighed er og f\xc3\xb8ler sig t\xc3\xa6t besl\xc3\xa6gtet med folkekirken, er der en r\xc3\xa6kke s\xc3\xa6rrettigheder, som frimenigheder \xe2\x80\x93 til forskel fra frikirker \xe2\x80\x93 kan nyde godt af i forhold til folkekirken: en evangelisk-luthersk frimenighed kan l\xc3\xa5ne en kirke til kirkelige handlinger, dens pr\xc3\xa6st kan b\xc3\xa6re folkekirkens pr\xc3\xa6stedragt, ordineres af en folkekirkelig biskop (kirkeministeriet har dog fastsl\xc3\xa5et, at det ikke er en officiel ordination, men en privat handling) og i visse tilf\xc3\xa6lde have mulighed for efter syv \xc3\xa5r at opn\xc3\xa5 ans\xc3\xa6ttelse som folkekirkepr\xc3\xa6ster. Derudover kan pr\xc3\xa6sten f\xc3\xa5 en del af sin pension betalt af staten gennem kirkeministeriets pensionskasse.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFri- og valgmenighederne opstod i sidste halvdel af det 19. \xc3\xa5rhundrede spredt rundt i landet, der hvor Grundtvigs tanker om frihed i folk og kirke vandt genklang. Og de er oprettet af mennesker, der som f\xc3\xb8lge af den oplysningstradition, der var en del af Grundtvigs ide, fik mod til at tage selvst\xc3\xa6ndig stilling, \xe2\x80\x93 og g\xc3\xb8re op med de stramme b\xc3\xa5nd, der p\xc3\xa5 den tid var almindelig i kirkelig regi, og var derfor alle frimenighederne i de f\xc3\xb8rste hundrede \xc3\xa5r grundtvigske menigheder. Foruds\xc3\xa6tningerne p\xc3\xa5 det kirkelige omr\xc3\xa5de var Grundtvigs bestandige selvopg\xc3\xb8r, hans \xe2\x80\x9dg\xc3\xa5en op imod str\xc3\xb8mmen i mig selv\xe2\x80\x9d. Periodens pr\xc3\xa6g af almuens opv\xc3\xa6kkelse var grobunden for denne genklang. -. _NEWLINE_1825: Den kirkelige Anskuelse:_NEWLINE_De grundtvigske tanker ang\xc3\xa5ende kirken startede i 1825, hvor Grundtvig formulerede den anskuelse, han selv kaldte sin \xe2\x80\x9dmagel\xc3\xb8se opdagelse\xe2\x80\x9d og traditionen efter ham for \xe2\x80\x9dden kirkelige anskuelse\xe2\x80\x9d, nemlig at kirken og kristendommen ikke var grundlagt p\xc3\xa5 Bibelen. Han var udogmatisk og anskuede kristendommen historisk, hvorfor menigheden m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re til f\xc3\xb8r Bibelen. Hans anskuelse var frisatte almuen i Danmark til b\xc3\xa5de folk og menighed p\xc3\xa5 eget ansvar, og ikke afh\xc3\xa6ngig af folkekirkens ydre struktur. _NEWLINE_1849: Grundloven _NEWLINE_Grundlovens religionsfrihed gjorde det muligt at danne trossamfund udenfor kirken. _NEWLINE_1855: Sogneb\xc3\xa5ndets oph\xc3\xa6velse _NEWLINE_1868: Valgmenighedsloven_NEWLINE_Den folkekirkelige valgmenighedslov gav folkekirkelige medlemmer mulighed for danne menighed og v\xc3\xa6lge deres egen pr\xc3\xa6st uden at skulle udtr\xc3\xa6de af folkekirken_NEWLINE_1874-1910: Oprettelse af evangeliske-lutherske frimenigher i Nordslesvig_NEWLINE_Oprettelse skete p\xc3\xa5 baggrund af den tyske overtagelse og de fleste p\xc3\xa5 n\xc3\xa6r to blev opl\xc3\xb8st ved Genforeningen i 1920. _NEWLINE_1883: Frimenighed p\xc3\xa5 Mors_NEWLINE_Efter valgmenighedsloven viste det sig at der var kredse der \xc3\xb8nskede en endnu st\xc3\xb8rre grad af frihed, og som derfor i 1883 dannede den f\xc3\xb8rste egentlige frimenighed p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Mors, pga. den tidligere valgmenighedspr\xc3\xa6st insistede p\xc3\xa5 nadver for ukonfirmerede b\xc3\xb8rn. _NEWLINE_Siden er mange grundtvigske frimenigheder dannet, og af dem er der i dag otte tilbage._NEWLINE_1997: Luthersk Missions godkender frimenigheder indenfor foreningen._NEWLINE_I 1997 blev en godkendelse af frimenigheder indenfor foreningen vedtaget af Luthersk Mission (LM). Muligheden for dannelse af frimenigheder skete for at opfylde et \xc3\xb8nske fra dele foreningens medlemmer om en l\xc3\xb8sning ud af en folkekirke, der blev set p\xc3\xa5 som ofte frafaldende fra bibelsk kristendom og for at kunne udfolde et helt menighedsliv og forme gudstjenesterne mere frit. _NEWLINE_Siden er fortl\xc3\xb8bigt 11 frimenigheder opst\xc3\xa5et i Luthersk Missions regi, og derudover flere uafh\xc3\xa6ngige frimenigheder._NEWLINE_2006: Evangelisk Luthersk Netv\xc3\xa6rk _NEWLINE_ELN blev stiftet i Odense den 27. august 2006. Baggrunden var den kirkelige situation, og et \xc3\xb8nske om at skabe en platform, et netv\xc3\xa6rk, for evangelisk-lutherske kristne i Danmark, som \xc3\xb8nsker at fastholde en klassisk forst\xc3\xa5else af Bibelen og kirkens bekendelser. _NEWLINE_Fra begyndelsen af var ELN en medlemsorganisation best\xc3\xa5ende af individuelle medlemskaber. Men efter et par \xc3\xa5r, \xc3\xa5bnede man ogs\xc3\xa5 op for menighedsmedlemsskaber. Herved blev M-netv\xc3\xa6rket lanceret. I M-netv\xc3\xa6rket er der b\xc3\xa5de sognemenigheder, valgmenigheder, menighedsf\xc3\xa6llesskaber og frimenigheder. I \xc3\xb8jeblikket er der 9 frimenigheder tilknyttet ELN._NEWLINE_2011: Indre Mission tillader frimenigheder indenfor foreningen._NEWLINE_I 2011 besluttede Indre Missions (IM) hovedbestyrelse at \xc3\xa5bne for etableringen af frimenigheder udenfor folkekirken og at der holdes gudstjenester i missionshusene. Den dav\xc3\xa6rende formand Anders Dalgaard gik af som en reaktion p\xc3\xa5 beslutningen, der if\xc3\xb8lge den nye formand Hans-Ole B\xc3\xa6kg\xc3\xa5rd blev vedtaget med en ellers enig hovedbestyrelse. Beslutningen var et markant brud med IM\'s tidligere holdning om kun at ville virke indenfor folkekirkens rammer, jf. foreningens fulde navn Kirkelig Forening for den indre mission i Danmark. Beslutningen skyldes striden om folkekirkens forhold til registreret partnerskab, og det skred i forholdet til Bibelen og folkekirkens bekendelserne som dette forslag if\xc3\xb8lge mange i Indre Missions bagland er et udslag af. Derved h\xc3\xa5ber IM at kunne holde de, is\xc3\xa6r unge, der g\xc3\xa5r med tanker om dannelse af frimenigheder inden for IM. Et problem, der is\xc3\xa6r vil v\xc3\xa6re aktuelt, hvis vielser af homoseksuelle bliver en realitet i folkekirken. _NEWLINE_I tr\xc3\xa5d med beslutningen i 2011, sagde den dav\xc3\xa6rende formand Christian Poulsen allerede i 2004 i sin formandsberetning at "den selvf\xc3\xb8lgelighed, hvormed Indre Mission i dag er en bev\xc3\xa6gelse i folkekirken, ikke eksisterer l\xc3\xa6ngere, hvis en s\xc3\xa5dan ordning for homofiles vielse indf\xc3\xb8res.\xe2\x80\x9d og at \xe2\x80\x9ci l\xc3\xb8bet af en uges tid kunne s\xc3\xa6tte d\xc3\xb8befonte og altre ind i en r\xc3\xa6kke missionshuse\xe2\x80\x9d. Dog tilf\xc3\xb8jer han at \xe2\x80\x9cnoget s\xc3\xa5dant er det sidste, bestyrelsen \xc3\xb8nsker sig." _NEWLINE_2012: Homofilidebat i folkekirken._NEWLINE_D.15. juni 2012 tr\xc3\xa5dte en ny lov om k\xc3\xb8nsneutralt vielsesritual i folkekirken i kraft, hvilket har skabt debat om hele folkekirken som institution. Debatten er dels aff\xc3\xb8dt af, at der ikke er enighed om ritualet. Men dertil kommer, at der er tale om en politisk beslutning p\xc3\xa5 vegne af en religi\xc3\xb8s institution. I l\xc3\xb8bet af f\xc3\xb8rste halvdel af 2012 er der ogs\xc3\xa5 sket en stigning i antal udmeldelser af folkekirken , samtidig med at en r\xc3\xa6kke frikirker er oprettet. Flere af disse ligger i Jylland og er blevet omtalt "protestmenigeheder".\n_START_SECTION_\nFrimenigheder i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\n(stiftelses\xc3\xa5r i parentes)'