b'\n_START_ARTICLE_\nHviderussere\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nHviderussere taler hviderussisk og russisk, som er t\xc3\xa6tforbundne slaviske sprog i den indoeurop\xc3\xa6iske sprogfamilie. Mens modersm\xc3\xa5let for hviderussere er hviderussisk, taler de fleste ogs\xc3\xa5 russisk, og bruger det ofte som dagligdagssprog, specielt i hovedstaden Minsk samt andre st\xc3\xb8rre byer._NEWLINE_B\xc3\xa5de hviderussisk og russisk skrives med det kyrilliske alfabet, der blev opfundet af de gr\xc3\xa6ske mission\xc3\xa6rer Sankt Kyrillos og Methodios i 900-tallet. Der er dog sm\xc3\xa5 varianter p\xc3\xa5 det hviderussiske og russiske kyrilliske alfabet.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nBen\xc3\xa6vnelsen \xe2\x80\x9crusser\xe2\x80\x9d (kyrillisk: \xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5, tr. russki) stammer fra det gamle folkeslag rus, der anses som forf\xc3\xa6dre for b\xc3\xa5de russere, hviderussere og ukrainere. Derimod er oprindelsen af \xe2\x80\x9crus\xe2\x80\x9d omstridt. To sprogforskere, Vilhelm Thomsen fra Danmark og den tysk-russiske Ernst Eduard Kunik, st\xc3\xa5r bag den hypotese, der har opn\xc3\xa5et st\xc3\xb8rst accept. If\xc3\xb8lge hypotesen stammer "rus" fra finsk, der anvender deres ben\xc3\xa6vnelse for Sverige (finsk: Ruotsi) om det russiske folk. Sikkert pga. af den tidlige forbindelse mellem skandinaviske vikinger og russerne omkring Kijev._NEWLINE_Oprindelsen af pr\xc3\xa6fikset "hvide" er ogs\xc3\xa5 noget usikker. Eventuelt kan det h\xc3\xa6nge sammen med, at de tidlige russiske regenter havde hvidfarvede k\xc3\xa5ber for at afskille sig fra de tidligere romerske, (som bar lilla) og byzantinske ledere (r\xc3\xb8dt). Alternativt kan det referere til de fire farver for kompasretningerne brugt i mange centralasiatiske kulturer, hvor hvid indikerer vest.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDet hviderussiske folks tidlige historie begynder med slaviske folkeslags emigration og ekspansion ud i \xc3\x98steuropa i l\xc3\xb8bet af 500 til 700-tallet. De tidlige \xc3\xb8stslaviske stammer bosatte sig i det nuv\xc3\xa6rende Hviderusland, Rusland og Ukraine, hvor de blandede sig med og assimilerede eksisterende folkeslag, bl.a. de baltiske stammer jotvingerne, Dneprbaltere i Hviderusland, finner i Rusland og steppenomader i Ukraine. Den tidlige etniske integration med andre folkeslag hjalp med til den gradvise differentiering af de tre \xc3\xb8stslaviske folkeslag. Hviderusserne stammer sandsynligvis fra en sammenblanding af de tre \xc3\xb8stslaviske stammer krivichi, Drehovichi og radmichi samt flere forskellige baltiske stammer, specielt i den vestlige og nordvestlige del af vore dages Hviderusland._NEWLINE_Hviderussere (\xc3\xb8stslaverne) var p\xc3\xa5 dette tidspunkt hedninger og animister, deres \xc3\xb8konomi var baseret p\xc3\xa5 landbrug og handel med landbrugsvarer, vildt, pels, honning, bivoks og rav._NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af 800 og 900-tallet oprettede skandinaviske, hovedsageligt svenske, vikinger handelsruter med det byzantinske rige, der gik igennem hviderussiske omr\xc3\xa5der. I denne periode blev de hviderussiske folkeslag regeret af skandinaviske vikingekonger. De blandede \xc3\xb8stslaviske/skandinaviske riger, (kijevriget), allierede sig med \xc3\x98strom mod bulgarske nomadestammer, der p\xc3\xa5 dette tidspunkt overstr\xc3\xb8mmede regionen. Gennem alliancen med det kristne, byzantinske rige blev der \xc3\xa5bnet for en kristen omvendelse af de hedenske hviderussere._NEWLINE_Hviderussere ser deres historiske r\xc3\xb8dder i Storfyrstend\xc3\xb8mmet Litauen og videre tilbage til kijevrusserne. I det 1200-1700-tallet kendtes hviderusserne hovedsageligt under ben\xc3\xa6vnelsen russisk: \xd0\xa0\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b, tr. rusiny, p\xc3\xa5 dansk ogs\xc3\xa5 kendt som rutenere eller litvins, litauere. Litauer kommer af det litauiske storfyrstend\xc3\xb8mme, de var en del af. Fra starten af 1800-tallet blev de hviderussiske folkeslag underlagt det Russiske Kejserrige._NEWLINE_Efter f\xc3\xb8rste verdenskrig levede hviderussere med varierende grad af selvst\xc3\xa6ndighed. F\xc3\xb8rst som den kortlivede Hviderussiske nationale republik (1918 \xe2\x80\x93 1919) og derefter som den sovjetiske republik Hviderussiske SSR (1919 \xe2\x80\x93 1991). Efter Sovjetunionens opl\xc3\xb8sning i 1990\'erne fik Hviderusland fuld selvst\xc3\xa6ndighed i 1991._NEWLINE_I forhold til befolkningsst\xc3\xb8rrelsen led det hviderussiske folk dest\xc3\xb8rste tab under anden verdenskrig. Omkring en fjerdedel af folket gik tabt under krigen, hundredtusindvis blev deporteret som slavearbejdere, 9.200 landsbyer og 1,2 millioner huse blev \xc3\xb8delagt. I st\xc3\xb8rre byer som Minsk og Vitebsk blev over 80% af alle huse \xc3\xb8delagt. Alligevel form\xc3\xa5ede hviderusserne at f\xc3\xb8re en effektiv guerillakrig mod de nazistiske bes\xc3\xa6ttelsestropper.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nLangt st\xc3\xb8rstedel af hviderussere er kristne. Omkring 80% gr\xc3\xa6sk ortodokse og 20% katolikker.'