b'\n_START_ARTICLE_\nSenmoderne samfund\n_START_PARAGRAPH_\nDet senmoderne samfund er et sociologisk begreb af den engelske sociolog Anthony Giddens. Begrebet betegner tendenser og karakteristikker i nutidens samfund. Det senmoderne samfund byder p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke \xc3\xa6ndringer i samfundet set i forhold til den tidligere periode, det moderne samfund. Det senmoderne samfund har sin stille begyndelse allerede efter 2. verdenskrig, men forandringerne var f\xc3\xb8rst tydelige i og efter 1970\'erne, hvor sociologer blev overbeviste om at en ny samfundstype var p\xc3\xa5 vej. Denne nye samfundstype har et utal af navne som servicesamfund, informationssamfund, netv\xc3\xa6rkssamfund, samt post-moderne eller post-industrielt samfund. Det er is\xc3\xa6r de to sidstn\xc3\xa6vnte Giddens g\xc3\xb8r lidt op med, i og med at han h\xc3\xa6vder at den nye samfundstype er en forts\xc3\xa6ttelse af moderniteten._NEWLINE_Det senmoderne samfund kendetegnes ved aftraditionalisering, individualisering, urbanisering, globalisering, \xc3\xa6ndringer i familiestruktur og k\xc3\xb8nsroller. Det senmoderne samfund er ogs\xc3\xa5 pr\xc3\xa6get af store byer, hvis indbyggere er besk\xc3\xa6ftiget i serviceerhverv, industrialiseringen er for l\xc3\xa6ngst gennemf\xc3\xb8rt, og den igangv\xc3\xa6rende it-revolution \xc3\xa6ndrer vores forhold til information. _NEWLINE_Mens Anthony Giddens er ophavsmand og den vigtigste sociolog i forbindelse med begrebet, er det co-udviklet af flere sociologer, som alle har givet deres bud p\xc3\xa5 hvad begrebet indeb\xc3\xa6rer. Af sociologer foruden Anthony Giddens, hvis tanker ogs\xc3\xa5 er toneangivende ang\xc3\xa5ende det senmoderne samfund, kan n\xc3\xa6vnes Ulrich Beck, som kalder det senmoderne samfund for risikosamfundet. Thomas Ziehe som er professor i p\xc3\xa6dagogik som har skrevet kritisk om den \xc3\xb8gede refleksivitet og individualisering. Samt Zygmunt Bauman som kalder det senmoderne samfund for den flydende modernitet, og har fokuseret p\xc3\xa5 indflydelsen fra den \xc3\xb8konomiske globalisering. I Danmark har forfatteren Henrik Jensen gjort sig bem\xc3\xa6rket som en kritiker af moderniseringens udviklingstr\xc3\xa6k.\n_START_SECTION_\nCentrale tendenser\n_START_PARAGRAPH_\nAnthony Giddens mener at det senmoderne samfund er en radikalisering og dermed en forts\xc3\xa6ttelse af moderniteten, men ikke en afl\xc3\xb8sning. Netop derfor er der ikke tale om et postmoderne samfund (som indeb\xc3\xa6rer et brud med moderniteten). Det senmoderne samfund kendetegnes ved opl\xc3\xb8sning af traditioner og traditionelle f\xc3\xa6llesskaber, samt en individualiseret v\xc3\xa6rdipluralistisk kultur med en st\xc3\xa6rkt \xc3\xb8get refleksivitet. Det senmoderne samfund er pr\xc3\xa6get af selvrealisering, med en endel\xc3\xb8s r\xc3\xa6kke af valg blandt en n\xc3\xa6sten lige s\xc3\xa5 endel\xc3\xb8s r\xc3\xa6kke af muligheder, som betyder stor personlig frihed for individet, men ogs\xc3\xa5 et n\xc3\xa6sten overv\xc3\xa6ldende ansvar for at tr\xc3\xa6ffe de rigtige valg.\n_START_SECTION_\nAdskillelse af tid og rum\n_START_PARAGRAPH_\nI det traditionelle samfund var det n\xc3\xb8dvendigt at man var tilstede p\xc3\xa5 samme sted og tid hvis man ville kommunikere med nogen. Den moderne teknologi har gjort det muligt at kommunikere med andre p\xc3\xa5 store afstande, hvor som helst p\xc3\xa5 kloden. Man kan sende en besked, som modtageren vil modtage p\xc3\xa5 et senere tidspunkt. Denne adskillelse af tid og rum i forbindelse med menneskelige interaktioner byder p\xc3\xa5 en anderledes type sociale relationer og samv\xc3\xa6rsformer. Disse er is\xc3\xa6r synlige i diverse sociale medier og har tendens til at v\xc3\xa6re mindre n\xc3\xa6re og dybdeg\xc3\xa5ende, samt til at tage tid fra familielivet og de n\xc3\xa6re venne-relationer. Omvendt er der ogs\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre social ber\xc3\xb8ringsoverflade, der giver mulighed for mere kontakt med en st\xc3\xb8rre del af den udvidede familie og gamle venner, samt at vedligeholde kontakt p\xc3\xa5 trods af adskillelsen i tid og afstand.\n_START_SECTION_\nUdlejring af sociale systemer\n_START_PARAGRAPH_\nAnthony Giddens siger at vi i det senmoderne samfund er afh\xc3\xa6ngige af abstrakte eller ekspert-systemer og symbolske tegn, samt at der sker en udlejring af sociale relationer._NEWLINE_Abstrakte og ekspert-systemer kan have forskellig karakter. Borgere i det senmoderne samfund er tvunget til at have tillid til de abstrakte systemer. For\xc3\xa6ldre og b\xc3\xb8rn bliver helt afh\xc3\xa6ngige af, at der er eksperter i b\xc3\xb8rnepasning og undervisning som kan tage over, mens for\xc3\xa6ldrene er p\xc3\xa5 arbejde. Anthony Giddens kalder dette udlejring af sociale relationer, fordi der netop tales om opgaver der f\xc3\xb8r blev udf\xc3\xb8rt af familien. I det senmoderne samfund er der eksperter til alt, lige fra sundhedspleje til trafiksikkerhed. Denne udlejring af sociale systemer til abstrakte systemer g\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 det senmoderne samfund afh\xc3\xa6ngigt af det Giddens betegner som symbolske tegn. Symbolske tegn er oftest en del af udlejringen. Det bedste eksempel p\xc3\xa5 et symbolsk tegn er penge._NEWLINE_De abstrakte systemer kan derfor ikke undv\xc3\xa6res i et senmoderne samfund, hvor globaliseringen og den teknologiske udvikling g\xc3\xb8r, at vi er afh\xc3\xa6ngige af de abstrakte systemers evne til at fungere, samtidig med at vi ogs\xc3\xa5 er afh\xc3\xa6ngige af, at de ekspertpersoner som udvikler og styrer de abstrakte systemer, g\xc3\xb8r det p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5de, at de systemer der laves, er sikre.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98get refleksivitet\n_START_PARAGRAPH_\nEt af de centrale kendetegn ved det senmoderne samfund er opl\xc3\xb8sning af traditioner og traditionelle f\xc3\xa6llesskaber, samt en individualiseret v\xc3\xa6rdipluralistisk kultur med en st\xc3\xa6rkt \xc3\xb8get refleksivitet. Aftraditionaliseringen g\xc3\xb8r, at ingen normer, v\xc3\xa6rdier og livsforl\xc3\xb8b l\xc3\xa6ngere er noget det senmoderne menneske f\xc3\xa5r fra f\xc3\xa6llesskabet, men er blevet noget man selv v\xc3\xa6lger. Af den grund er det senmoderne samfund pr\xc3\xa6get af kontinuerlig individualisering og selvrealisering, hvor enhver social aktivitet er en anledning til refleksion. Alt i det senmoderne menneskeliv er et valg: arbejde, omgangskreds, fritid, partner osv. osv. _NEWLINE_I det senmoderne samfund er de n\xc3\xa6rmeste relationer ikke l\xc3\xa6ngere n\xc3\xb8dvendigvis kernefamilien, men kan v\xc3\xa6re f.eks. venner og bekendte, eller nye alternative familiestrukturer. Sociologen Lars Dencik taler om fire forskellige typer af familier i det senmoderne samfund: teamfamilien, den traditionelle st\xc3\xa6rke familie, svingd\xc3\xb8rsfamilien og det sociale akvarium.\n_START_SECTION_\nRisikosamfund\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske sociolog Ulrich Beck kalder den nye samfundstype for risikosamfundet  (Risikogesellschaft (1986)). Han mener at det senmoderne samfund er kendetegnet ved dets produktion af risici, og er et pessimistisk syn p\xc3\xa5 den moderne udviklingstanke. Hvor det moderne samfund producerede v\xc3\xa6rdier og goder til samfundet, som ganske vist blev fordelt ulige, s\xc3\xa5 producerer det senmoderne samfund risici som rammer mere lige. Med risici mener Beck samfundsskabte problemstillinger. Disse er ikke altid objektivt m\xc3\xa5lbare og kan derfor afh\xc3\xa6nge meget af det refleksive individs perspektiv, hvor definitionerne og forst\xc3\xa5elsen af problemerne har en afg\xc3\xb8rende rolle. Terrorisme og klimaforandringer er gode eksempler. Beck selv mener at risikosamfundet skal forst\xc3\xa5s som et civilisationskritisk begreb, mens Giddens mener at begrebet passer ind i hans egne teorier.\n_START_SECTION_\nKritik af moderniseringen\n_START_PARAGRAPH_\nHvor Jean-Jacques Rousseau i bogen "Samfundspagten" beskrev forholdet mellem samfundsf\xc3\xa6llesskabet og individet som en stiltiende aftale, hvor individet giver afkald p\xc3\xa5 sin ubetingede frihed og indg\xc3\xa5r en forpligtelse til at respektere og overholde de love og regler, som samfundet hviler p\xc3\xa5, mener nogle kritikere af det senmoderne samfund, at denne samfundspagt reelt er opsagt i dag. Henrik Jensen mener i sin debatbog "Det ordentlige menneske", at "Moderniseringen medf\xc3\xb8rer en relativisering af moralen, vi g\xc3\xa5r fra moral til \xe2\x80\x98etikker\xe2\x80\x98 og derfra til \xe2\x80\x98hvordan det f\xc3\xb8les\xe2\x80\x98. Den globaliserede verden er uordentlig, l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r den bliver kaotisk. Hvor nomos - loven - r\xc3\xa5dede, indtr\xc3\xa6der anomi - normopl\xc3\xb8sning." Han forts\xc3\xa6tter: "Anomi er en tilstand, der opst\xc3\xa5r, n\xc3\xa5r muren eroderer eller ligefrem kollapser, og der ikke l\xc3\xa6ngere er faste moralske sigtepunkter til at afgr\xc3\xa6nse, lede og fastholde menneskers og gruppers handlinger i den sociale helheds interesse." Efter Jensens mening bliver resultatet det, han kalder "moderne barbarer" kendetegnede af ansvarsl\xc3\xb8shed, korruption, anarki, \xc3\xa5benlyst snylteri p\xc3\xa5 det offentlige baseret p\xc3\xa5 "rettighedskulturen" og psykopatisk adf\xc3\xa6rd fx at stj\xc3\xa6le biler, k\xc3\xb8re cyklister ned og bestj\xc3\xa6le dem.'