b'\n_START_ARTICLE_\nFedtsyre\n_START_PARAGRAPH_\nFedtsyrer er organiske syrer der best\xc3\xa5r af lange, uforgrenede k\xc3\xa6der af kulstofatomer med en carboxylsyregruppe (-COOH) i den ene ende. Fedtsyrer opbygger triglycerider med den generelle struktur glycerol med tre fedtsyrer i esterbinding, hvor fedtsyrerne kan v\xc3\xa6re identiske, men oftest er forskellige, og de findes i alle levende v\xc3\xa6sner i cellemembraner, intracellul\xc3\xa6re membraner og liposomer (adiposomes eller eng. lipid droplet).\n_START_SECTION_\nNavngivning\n_START_PARAGRAPH_\nFedtsyrene navngives jf. IUPAC regler for navngivning af kemiske forbindelser dvs. ud fra den vigtigste funktionelle gruppe, der i dette tilf\xc3\xa6lde er syregruppen. Der findes ogs\xc3\xa5 en anden (komprimeret) navngivning, der ofte anvendes ved analyse af fedtsyrer, der er baseret p\xc3\xa5 placeringen af den f\xc3\xb8rste dobbeltbinding, optalt fra den modsatte ende af syregruppen og antallet af dobbeltbindinger angives ogs\xc3\xa5. Eksempelvis kan Linolsyre, en fedtsyre med 18 kulstofatomer og 2 dobbeltbindinger navngives som C18:2\xcf\x896, der angiver at dette er en omega 6 fedtsyre. Fordelen ved denne navngivning af bl.a. at omega 3 og 6 fedtsyrer umiddelbart kan identificeres ud fra navnet.\n_START_SECTION_\nFremstilling\n_START_PARAGRAPH_\nFedtsyrer kan fremstilles ud fra fedtstoffer ved en s\xc3\xa5kaldt fors\xc3\xa6bning, dvs. kogning af fedtstof med st\xc3\xa6rk base (typisk kaliumhydroxid eller natriumhydroxid). Betegnelsen fors\xc3\xa6bning kommer af, at fedtsyrer eller saltene af disse ofte er udm\xc3\xa6rkede s\xc3\xa6ber, der stadig bruges i stor udstr\xc3\xa6kning, f.eks. i form af s\xc3\xa6besp\xc3\xa5ner. Fedtsyrer er nok den \xc3\xa6ldste kendte form for s\xc3\xa6be, men i dag har man udviklet mange andre stoffer der ogs\xc3\xa5 har gode vaskeegenskaber.'