b'\n_START_ARTICLE_\nKyholm\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98en har en udm\xc3\xa6rket havn, indtil ni meter dyb. I to perioder har Kyholm fungeret som karant\xc3\xa6nestation for Jylland - f\xc3\xb8rst 1709-11,  da pesten rasede; anden gang 1831-59. Som en slags modydelse til geng\xc3\xa6ld for retten til at opkr\xc3\xa6ve \xc3\x98resundstold, forpligtede Danmark sig til at oprette en karant\xc3\xa6nestation. Da en koleraepidemi i 1831 rasede i Europa, blev det derfor \xc3\xa5bnet en "losnings- og rensningskarant\xc3\xa6ne" p\xc3\xa5 Kyholm. Karant\xc3\xa6nestationen var opdelt i tre afdelinger - quarantainen, hvor selve behandlingen (r\xc3\xb8gning og badning) foregik, contumazen, der var en rekonvalescensafdeling, og prachticaen eller de raskes side, hvor \xc3\xb8ens kommandant boede. _NEWLINE_Under Englandskrigene 1801-14 var Sams\xc3\xb8 efter samtidens forhold meget st\xc3\xa6rkt bef\xc3\xa6stet med s\xc3\xb8batterier. Efter beretningerne angreb engl\xc3\xa6nderne ofte denne krigshavn, dog uden at lykkes med en erobring. Ved freden i 1814 oph\xc3\xa6vedes den bef\xc3\xa6stede tilstand. Af bes\xc3\xa6tningen p\xc3\xa5 omkring 400 soldater ligger 60-70 begravet p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden.  Rester af karant\xc3\xa6nestationen og bef\xc3\xa6stningen kan endnu ses, ligesom den lille kirkeg\xc3\xa5rd med ofre for s\xc3\xa5vel kolera som krig. Kyholm tjener i dag som overdrev med en smal forstrand og et lille vandhul. Der er en edderfuglekoloni p\xc3\xa5 \xc3\xb8en, som er et eldorado for strandfugle. Kyholm ejes af Brattingsborg gods, men der er fri adgang til \xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nLodstjenesten\n_START_PARAGRAPH_\n23. februar 1832 indf\xc3\xb8rtes et specialreglement for lodserierne p\xc3\xa5 Kyholm og Lang\xc3\xb8re: "Indtil videre ans\xc3\xa6ttes paa Kyholm 1 Lodsformand og 2 \xc3\xa0 3 Lodser, og paa Lang\xc3\xb8re: 1 Lods; hvilke samtlige staae under Pladscommandanten paa Kyholm, som er deres Overlods. Hensigten med disse Lodsers Ans\xc3\xa6ttelse er fornemmeligen, at de skulle indlodse de Skibe eller Fart\xc3\xb8ier, der ere bestemte til Quarantaine-Indretningen paa Kyholm og derfra igien at udlodse dem, naar de ere l\xc3\xb8sgivne af Quarantainen. Dog ere de ogsaa pligtige at lodse andre Skibe, under Iagttagelse af de quarantainem\xc3\xa6ssige Fremgangsmaader og Behandlinger." Lodserne forventedes ogs\xc3\xa5 at vedligeholde fyr, lodsm\xc3\xa6rker og prikker - delvis for egen regning. Lodsreglementet af 1832 skyldtes, at Kyholm i 1831 igen var blevet karant\xc3\xa6nestation, med henblik p\xc3\xa5 den stigende skibstrafik, samt den store koleraepidemi.\n_START_SECTION_\nKyholm i litteraturen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder navnet Kidholm optr\xc3\xa6der \xc3\xb8en i Frank J\xc3\xa6gers novelle i samlingen Kapellanen og andre Fort\xc3\xa6llinger.  Den 14-\xc3\xa5rige k\xc3\xb8benhavnerdreng Bernhard Aschengaard skal med en holstensk skipper til Bergen for at tilbringe nogle m\xc3\xa5neder hos sin farbror der; men undervejs opdager skipperen, at en af mandskabet har f\xc3\xa5et kolera og m\xc3\xa5 indl\xc3\xa6gges ved karant\xc3\xa6nestationen p\xc3\xa5 Kidholm. Drengens indtryk af \xc3\xb8en skildres: "Da han f\xc3\xb8rste gang var ude at ro med l\xc3\xa6ged\xc3\xb8trene og vel var kommen ind mod det samske Besser Rev og der vendte sig p\xc3\xa5 sin tofte og s\xc3\xa5 tilbage mod Kidholmen, hvad s\xc3\xa5 han da andet end en luftspejling af K\xc3\xb8benhavns Nyboder? Som havde en venlig og forst\xc3\xa5ende \xc3\xa5nd taget et lille parti af hans elskede by og f\xc3\xb8rt det over havet, som lampens \xc3\xa5nd i professor Oehlenschl\xc3\xa4gers Aladdin p\xc3\xa5 een nat flytter fyrsteslottet...Kunne vel Bergens h\xc3\xa5rde klipper og golde natur og evige regn have givet dig dette? Aldrig."\n_START_SECTION_\nKyholmer \xc3\xb8l\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98en har givet navn til en type \xc3\xb8l fra Sams\xc3\xb8 bryghus - en Kyholmer, som er overg\xc3\xa6ret og brygget p\xc3\xa5 \xc3\xb8kologisk pilsner/hvede/karamelmalt og humle.'