b'\n_START_ARTICLE_\nGotthard-Basistunnelen\n_START_PARAGRAPH_\nGotthard-Basistunnelen (GBT) er en jernbanetunnel i Schweiz der blev indviet d. 1. juni 2016 efter 17 \xc3\xa5rs konstruktionsarbejde. Med en l\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 57 km og en total l\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 153,5 km (tunneler, skakter og passager) er det den l\xc3\xa6ngste tunnel i verden (af alle jernbane- og vejtunneler), foran den tidligere rekordindehaver, Seikantunnelen, (som forbinder de japanske \xc3\xb8er Honsh\xc5\xab og Hokkaid\xc5\x8d). Projektet best\xc3\xa5r af 2 separate tunnelr\xc3\xb8r, hver med \xc3\xa9t spor. Tunnelen er en del af det schweiziske AlpTransit-projekt, som ogs\xc3\xa5 omfatter L\xc3\xb6tschberg-Basistunnelen mellem kantonerne Bern og Valais. Ligesom ved L\xc3\xb6tschberg-tunnelen er motivationen for anl\xc3\xa6ggelsen at undg\xc3\xa5 stejle bjergkurver og etablere en direkte rute, egnet til h\xc3\xb8jhastighedstog og tunge godstog. Den forventes at formindske den nuv\xc3\xa6rende rejsetid mellem Z\xc3\xbcrich og Milano med en time, n\xc3\xa5r den indg\xc3\xa5r i togtrafikken fra vinterk\xc3\xb8replanens ikrafttr\xc3\xa6den d. 11. december 2016. De to portaler vil v\xc3\xa6re n\xc3\xa6r landsbyerne Erstfeld i Kanton Uri og Bodio i Kanton Ticino._NEWLINE_Tunnelens ene r\xc3\xb8r blev boret f\xc3\xa6rdigt den 15. oktober 2010, mens den sidste tunnelmaskine br\xc3\xb8d igennem d. 23. marts 2011._NEWLINE_N\xc3\xa6rved findes to andre St. Gotthard-tunneler: Gotthard-jernbanetunnelen fra 1881 og Gotthard-vejtunnelen fra 1980.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nRuten over Gotthard-passet eller gennem en af dens tunneler er en af de vigtigste passager gennem Alperne p\xc3\xa5 Europas nord-syd akse. Ved tunnelbygningens vedtagelse var trafikken mere end tidoblet siden 1980, og de tidligere vej- og jernbanetunneler var p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6nsen af, hvad de kunne tage. For at f\xc3\xa5 en hurtigere og mere flad passage gennem de schweiziske Alper, besluttede de schweiziske v\xc3\xa6lgere at bygge denne tunnel, som sk\xc3\xa6rer sig gennem Gotthardmassivet n\xc3\xa6sten ved jordniveau, 600 meter under den tidligere jernbanetunnel. P\xc3\xa5 det tidligere spor, Gotthardbanen, kunne kun begr\xc3\xa6nsede godstog med en maksimal v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 2.000 tons, trukket af to eller tre lokomotiver, passere gennem de sn\xc3\xa6vre bjergdale og gennem spiraltunneler, som snor sig op til den gamle tunnels portaler i 1.100 m.o.h. Ved at bruge GBT vil standardgodstog p\xc3\xa5 op til 4.000 tons v\xc3\xa6re i stand til at forcere denne naturlige barriere, som om Alperne slet ikke eksisterede. P\xc3\xa5 grund af den stadigt stigende internationale lastbilstrafik stemte de schweiziske v\xc3\xa6lgere den 20. februar 1994 for en \xc3\xa6ndring i transportpolitikken (Verlagerungsgesetz, som blev til lov den 8. oktober 1999). Form\xc3\xa5let med loven og Gotthard-Basistunnelen var at kunne transportere lastbiler, trailere og fragtcontainere fra Sydtyskland til Norditalien og vice versa med tog for at aflaste allerede overbelastede veje og for at im\xc3\xb8dekomme den politiske m\xc3\xa5ls\xc3\xa6tning om at flytte s\xc3\xa5 meget gods som muligt fra vejtransport til togtransport, som kr\xc3\xa6vet i Alpenschutzartikel af 1994._NEWLINE_Passagertog vil blive i stand til at k\xc3\xb8re med hastigheder helt op til 250 km/t gennem tunnellerne og dermed reducere rejsetiden for trans-alpine togrejser med 50 minutter \xe2\x80\x93 og med en time, n\xc3\xa5r de tilst\xc3\xb8dende Zimmerberg- og Ceneri-Basistunneler st\xc3\xa5r f\xc3\xa6rdige.\n_START_SECTION_\nKonstruktion\n_START_PARAGRAPH_\nAlpTransit Gotthard AG var ansvarlig for konstruktionen og er en underafdeling 100% ejet af de schweiziske jernbaner, SBB. For at halvere byggetiden blev der bygget fire adgangstunneler, s\xc3\xa5dan at byggeriet af tunnelen kunne begynde fire (og senere fem) forskellige steder p\xc3\xa5 samme tid (ved byerne Erstfeld, Amsteg, Sedrun, Faido og Bodio)._NEWLINE_Tunnelen er egentlig et tunnelsystem med to enkeltsporstunneler, som er forbundet med hinanden med tv\xc3\xa6rr\xc3\xb8r for hver 325 meter. Tog kan skifte spor ved to multifunktionsstationer (MFS) ved Sedrun og Faido. Disse stationer huser ogs\xc3\xa5 ventilationsudstyr og teknisk infrastruktur og tjener som n\xc3\xb8dstop og evakueringsveje._NEWLINE_Det er ganske besv\xc3\xa6rligt at komme til det sted, hvor Sedrun-stationen ligger. Stationen kan kun n\xc3\xa5s gennem en vandret adgangstunnel, en kilometer lang, med udgangspunkt i dalbunden n\xc3\xa6r Sedrun, for enden af hvilken to skakter p\xc3\xa5 hver 800 meters h\xc3\xb8jde f\xc3\xb8rer lodret ned til basistunnel-niveauet. Et projekt der gik ud p\xc3\xa5 at bygge en egentlig jernbanestation kaldet Porta Alpina p\xc3\xa5 dette sted, forbundet med elevatorer, blev stoppet uigenkaldeligt i september 2007.'