b"\n_START_ARTICLE_\nSonar\n_START_PARAGRAPH_\nSonar (forkortelse af SOund NAvigation and Ranging) er en akustisk teknik, der bruges til at opspore og bestemme afstand og retning til genstande under vand, fx fiskestimer, undervandsb\xc3\xa5de, skibsvrag eller andre lydreflekterende genstande. _NEWLINE_En sonar agerer ligesom en flagermus, nemlig ved at udsende korte ultralydsimpulser, fx med en frekvens p\xc3\xa5 30kHz og en varighed p\xc3\xa5 2 sekunder. Sonaren opfanger de lydimpulser, der reflekteres fra genstande i vandet. Dette ekko bearbejder sonaren til oplysninger om afstand og retning til genstanden. _NEWLINE_Hvis genstanden bev\xc3\xa6ger sig, fx en ub\xc3\xa5d, kan dens hastighed ogs\xc3\xa5 bestemmes, idet dopplereffekten medf\xc3\xb8rer, at den reflekterede lydb\xc3\xb8lge har en lidt h\xc3\xb8jere frekvens end den prim\xc3\xa6re, hvis genstanden n\xc3\xa6rmer sig, og lidt lavere frekvens, hvis genstanden fjerner sig. _NEWLINE_Sonar kan ogs\xc3\xa5 anvendes til kommunikation igennem vandet. Det kr\xc3\xa6ver dog en sender og modtager hos begge parter.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSonaren var et teknologisk modsvar til en ny trussel, ub\xc3\xa5den. F\xc3\xb8r 1. verdenskrig havde man i det sm\xc3\xa5 i England og Frankrig arbejdet med sonar. Ved udbruddet af 1. verdenskrig i 1914 inds\xc3\xa5 man, at det var n\xc3\xb8dvendigt med et anti-ub\xc3\xa5ds-v\xc3\xa5ben. Hydrofoner blev i forvejen brugt, men det kr\xc3\xa6ver, at det, man leder efter (fx en ub\xc3\xa5d), udsender lyde. P\xc3\xa5 den baggrund genoptog de to lande arbejdet med opfinde den aktive sonar. Det passive sonarprincip, som blev brugt til at detektere ub\xc3\xa5de, bestod af en lang line med\xc2\xa0mikrofoner, som blev sl\xc3\xa6bt efter skibet og opfangede motor- og propelst\xc3\xb8j fra ub\xc3\xa5dene. Det\xc2\xa0aktive sonarsystem, som opfangede lydreflekser, udviklede fysikerne\xc2\xa0Ernest Rutherford\xc2\xa0og\xc2\xa0Paul Langevin. Det blev brugt i 1918 for f\xc3\xb8rste gang. _NEWLINE_I England kaldtes forskningsenheden for Anti-Submarine Division of the British Naval Staff, og al forskning foregik i dyb hemmelighed, for at fjenden (prim\xc3\xa6rt Tyskland) ikke skulle udvikle et forsvarssystem mod sonaren.  _NEWLINE_Som et r\xc3\xb8gsl\xc3\xb8r over forskningen omtaltes de nyudviklede apparater for ASD'ics, og de materialer, man brugte, for ASD'ivite, som i Anti-Submarine Division. I takt med at arbejdet skred frem, endte man med at kalde det ASDIC, der egentlig ikke st\xc3\xa5r for noget (bortset fra Anti-Submarine Division), men bare er en omskrivning af ASD'ics. _NEWLINE_ASDIC'en gjorde, at man nu aktivt kunne s\xc3\xb8ge efter ub\xc3\xa5dene, og sammen med dybdebomber var denne opfindelse med til at vende krigens gang.  _NEWLINE_Under 2. Verdenskrig bidrog sonaren i v\xc3\xa6sentlig grad til\xc2\xa0de allieredes\xc2\xa0succes i kampen mod tyske ub\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nAktiv sonar\n_START_PARAGRAPH_\nAktiv sonar registrerer ekkoer af egen udsendt lyd._NEWLINE_Sonaren virker efter samme princip som radaren (ekkoprincippet), det vil sige, at den udsender en kort lydb\xc3\xb8lge (ofte kaldet et ping) og registrerer ekkoerne p\xc3\xa5 en sk\xc3\xa6rm. Det tager l\xc3\xa6ngere tid at f\xc3\xa5 ekkoerne hjem, da lydens hastighed i vand er omkring 1.500 meter pr. sekund._NEWLINE_Ekkoloddet er et eksempel p\xc3\xa5 en sonar, der kun kigger nedad for at m\xc3\xa5le dybden.\n_START_SECTION_\nPassiv sonar\n_START_PARAGRAPH_\nPassiv sonar eller hydrofonen registrerer udelukkende lyd fra andre skibe/ub\xc3\xa5de (eller lyde fra havdyr)."