b'\n_START_ARTICLE_\nGothersgade\n_START_PARAGRAPH_\nGothersgade er en k\xc3\xb8benhavnsk gade i Indre By, som l\xc3\xb8ber fra Kongens Nytorv til Sortedams S\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nGadens udbredelse og navngivning\n_START_PARAGRAPH_\nGothersgade f\xc3\xb8lger forl\xc3\xb8bet af den gamle \xc3\x98stervolds nordside. Ved siden af volden l\xc3\xa5 stadsgraven; en voldgrav, hvor man ogs\xc3\xa5 t\xc3\xb8mte sit affald. Det lugtede derfor ofte grimt. Da Christian 4. i 1647 nedlagde den gamle \xc3\x98stervold, og i stedet anlagde en ny vold langs den nuv\xc3\xa6rende \xc3\x98ster Voldgade til Kastellet, opstod Ny-K\xc3\xb8benhavn - og hovedstaden voksede dermed omtrent 40\xc2\xa0% i st\xc3\xb8rrelse. Langsmed Gothersgade er byen n\xc3\xa6rmest sk\xc3\xa5ret til med kniv. Ved hj\xc3\xb8rnehuset til Christian 9.s gade stod den gang "Hans Clausens t\xc3\xa5rn", hvor den gamle bymur drejede ind den nuv\xc3\xa6rende bebyggelse i retning Kongens Nytorv. R\xc3\xa5dmand Clausen fik t\xc3\xa5rnet opf\xc3\xb8rt i 1510._NEWLINE_Gothersgade var en del af byplanen fra 1649, hvor den udgjorde basislinjen i det kvadrerede gadenet. Det planlagte torv (Kongens Nytorv) i omr\xc3\xa5det henl\xc3\xa5 som vildmark, i folkemunde kendt som "Hallands\xc3\xa5sen" s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge de gamle volde fra Christian 4.s tid endnu ikke var sl\xc3\xb8jfet, men skabte et bakket terr\xc3\xa6n. "Hallands\xc3\xa5sen" blev i mellemtiden anvendt som losseplads og rettersted. _NEWLINE_Gothersgade blev anlagt i \xc3\xa5rene 1650-55, og hed Kongensgade frem til 1664. Byens udvidelse skabte en m\xc3\xa6ngde nye gader, der var t\xc3\xa6nkt opkaldt efter danske besiddelser, kongelige og h\xc3\xb8jere st\xc3\xa6nder. Dermed fik man navne som Norgesgade (i dag Bredgade), Adelgade, Nye Kongens Gade (i dag Store Kongensgade) og netop Gothersgade._NEWLINE_Den \xc3\xa6ldste del af gaden, som har relation til dens nuv\xc3\xa6rende navn, er stykket foran Rosenborg Slot, der i det 17. \xc3\xa5rhundrede omtales som "Gotersgade". I forbindelse med anl\xc3\xa6ggelsen af "Ny K\xc3\xb8benhavn" projekteres det samlede gadeforl\xc3\xb8b under navnet "Ny Kongensgade", hvilket dog aldrig blev f\xc3\xb8rt ud i livet._NEWLINE_Navnet Gothersgade (Gotersgade) stammer fra den kongelige titel "de gothers" efter Valdemar Atterdags status som konge over Gotland. Titlen blev f\xc3\xb8rst afskaffet af dronning Margrethe. Sl\xc3\xa6gtskabet med titlen "de venders" understreges ved, at fra S\xc3\xb8torvet udg\xc3\xa5r s\xc3\xa5vel Gothersgade som Vendersgade som hinandens spejlbillede omkring Frederiksborggade.\n_START_SECTION_\nGadens forl\xc3\xb8b\n_START_PARAGRAPH_\nGaden udl\xc3\xb8ber fra Kongens Nytorv med Baron Boltens G\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre side og det oprindelige hovedkontor for Store Nordiske Telegrafselskab p\xc3\xa5 venstre side. P\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre side op mod hj\xc3\xb8rnet til Borgergade ligger en af de f\xc3\xb8rste k\xc3\xb8benhavnske ejendomme, som fra starten var bygget som stort kontorhus med ekstern forsyning af varme og elektricitet fra Gothersgade Electricitetsv\xc3\xa6rk overfor._NEWLINE_P\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen fra Kongens Nytorv og frem til mellem Borgergade og Adelgade g\xc3\xa5r man ovenp\xc3\xa5 det oprindelige k\xc3\xb8levandsindtag fra Nyhavn til elektricitetsv\xc3\xa6rket. Midt i karr\xc3\xa9en mellem Borgergade og Adelgade udf\xc3\xb8rtes oprindeligt el-forsyning, som s\xc3\xa5 fortsatte gennem Gothersgade videre ud i byen._NEWLINE_Efter Adelgade bem\xc3\xa6rker man, at den moderne ejendom har en facade, som er trukket tilbage fra den \xc3\xb8vrige facadelinje i husr\xc3\xa6kken. Dette skyldes, at man p\xc3\xa5 et tidspunkt har planlagt Gothergades bredde \xc3\xb8get i hele dens l\xc3\xa6ngde til den l\xc3\xa6ngde, som vi i dag finder langs Kongens Have._NEWLINE_I krydset Christian 9.s gade, M\xc3\xb8ntergade og Kronprinsessegade finder vi Kongeporten til Kongens Have. Den st\xc3\xa5r diametralt modsat Dronningeporten, som st\xc3\xa5r ved Georg Brandes Plads._NEWLINE_Op langs med Kongens Have ses modsat tre markante bygningskomplekser, som hver is\xc3\xa6r udfylder en hel karr\xc3\xa9. F\xc3\xb8rst M\xc3\xb8nterg\xc3\xa5rden, efterfulgt af K\xc3\xb8benhavns Belysningsv\xc3\xa6sen og sidst Gutenberghus; bygningen, som i dag bruges af Det Danske Filminstitut. _NEWLINE_Ved Rosenborggades udl\xc3\xb8b p\xc3\xa5 venstre side finder vi Reformert Kirke og KFUM-borgen, som ligger overfor indgangen til Livgardens Kaserne med Rosenborg Slot i baggrunden._NEWLINE_Henover N\xc3\xb8rre Voldgade, som skjuler Boulevardbanen med N\xc3\xb8rreport Station for s\xc3\xa5vel S-tog som regionaltog, finder vi indgangen til Botanisk Have p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd. Haven og dens ejendomme udfylder hele karr\xc3\xa9en videre ned mod N\xc3\xb8rre Farimagsgade, som i krydset har Sankt Andreas Kirke liggende. Mellem N\xc3\xb8rre Voldgade og N\xc3\xb8rre Farimagsgade ligger R\xc3\xb8mersgade p\xc3\xa5 venstre h\xc3\xa5nd._NEWLINE_Det sidste stykke af Gothersgade frem mod \xc3\x98ster S\xc3\xb8gade og Sortedams s\xc3\xb8 passeres Nansensgade og Bartholinsgade. Gothersgade 91 er bygget over Trinitatis Sogns pestkirkeg\xc3\xa5rd. I lighed med den endnu \xc3\xa6ldre pestkirkeg\xc3\xa5rd i Fiolstr\xc3\xa6de 34 (Vor Frue Sogn) var den i brug frem til 1760, da Assistenskirkeg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro blev \xc3\xa5bnet.\n_START_SECTION_\nBebyggelse\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det mellem Gothersgade, Landem\xc3\xa6rket og \xc3\x85benr\xc3\xa5 blev i middelalderen kaldt Roseng\xc3\xa5rden og var indtil senmiddelalderen ubebygget. F\xc3\xb8rst slutningen af 1500-tallet begyndte man at udstykke private grunde. I 1600-tallet n\xc3\xa6vnes en del boder i omr\xc3\xa5det, kaldt "sj\xc3\xa6leboder", fordi de velhavende ofte testamenterede s\xc3\xa5danne boder til beboelse og erhverv til byens fattige. Kvarteret fik derfor efterh\xc3\xa5nden karakter af et fattigkvarter._NEWLINE_Hvor Belysningsv\xc3\xa6senet ligger nu, l\xc3\xa5 omkring 1900 stadig Store og Lille Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6de med bev\xc3\xa6rtninger som "Nordpolen", "Dukkehjemmet" og "Det lille apotek". I 1689 ses Lille Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6de kaldet Str\xc3\xa6det Bag Volden, og p\xc3\xa5 et kort fra 1757 kaldet Bag Volden. I 1806 blev navnet \xc3\xa6ndret til Lille Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6de, ved udbygningen af Gothersgade v\xc3\xa6ksaneret i 1910. I kvarteret mellem Gothersgade, Adelgade, Klerkegade og Borgergade var der ca 34 v\xc3\xa6rtshuse, der alle gik godt, sk\xc3\xb8nt en flaske br\xc3\xa6ndevin kun kostede 22 \xc3\xb8re. "Dukkehjemmet" var en k\xc3\xa6lderbev\xc3\xa6rtning p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet af de to Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6der, udelukkende s\xc3\xb8gt af alfonser og svindlere. Da str\xc3\xb8gets faste politibetjent, J\xc3\xb8rgensen, en gang under inspektion syntes, nogle af de tilstedev\xc3\xa6rende var lidt l\xc3\xa6nge om at rejse sig, uddelte han lussinger, s\xc3\xa5 de faldt af stolen. Dern\xc3\xa6st smed han den ene efter den anden op i gadens rendesten, hvorfra de luskede v\xc3\xa6k. P\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, om de havde gjort sig fortjent til s\xc3\xa5dan en omgang, svarede han bare: "Det har de altid." I de to Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6der var der ogs\xc3\xa5 bordeller. I Lille Br\xc3\xb8ndstr\xc3\xa6de var de prostituerede \xc3\xa6ldre, slidte kvinder til den gamle takst (2 Mark = 66 \xc3\xb8re) for et bes\xc3\xb8g.'