b'\n_START_ARTICLE_\nSteve Biko\n_START_SECTION_\nBarndom\n_START_PARAGRAPH_\nSteve Biko blev f\xc3\xb8dt i 1946, og hele den bevidste del af hans liv kom s\xc3\xa5ledes til at foreg\xc3\xa5 under apartheid. Biko voksede op i Ginsberg Location (township) t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 King Williams Town; et sted som hans ven Barney Pityana kaldte \xe2\x80\x9det t\xc3\xa6t forbundet samfund best\xc3\xa5ende af omkring 800 familier, der m\xc3\xa5tte deles om vandhaner og toiletfaciliteter\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nStudietid\n_START_PARAGRAPH_\nBiko var en intelligent og succesfuld studerende og modtog derfor et stipendium til Lovedale, et gymnasium udelukkende for sorte afrikanere.  Herfra blev han bortvist, selvom han var uskyldig i anklagerne, og afsluttede sin gymnasieuddannelse p\xc3\xa5 en katolsk skole. Han l\xc3\xa6ste derefter til l\xc3\xa6ge p\xc3\xa5 University of Natal fra 1966, og jura fra 1973 gennem University of South Africa (UNISA), et korrespondance-universitet hvor blandt andet Nelson Mandela ogs\xc3\xa5 studerede per korrespondance mens han var i f\xc3\xa6ngsel. Biko fuldf\xc3\xb8rte ikke nogen af studierne, mestendels fordi han endte med at vie st\xc3\xb8rsteparten af sit liv til at opbygge et v\xc3\xa6ld af organisationer der alle havde relation til Black Conscioussness-bev\xc3\xa6gelsen.\n_START_SECTION_\nBlack Consciousness\n_START_PARAGRAPH_\nEfter at Biko i f\xc3\xb8rste omgang havde v\xc3\xa6ret medlem af og arbejdet for the National Union of South African Students (NUSAS), br\xc3\xb8d han med studenterforeningen for at danne the South African Students Organisation (SASO) i 1968, da han mente at de hvide \xe2\x80\x9dliberals\xe2\x80\x9d; velmenende hvide studerende som Biko f\xc3\xb8lte havde overtaget kampen imod apartheid p\xc3\xa5 en reaktion\xc3\xa6r facon; umuliggjorde sort selvbevidsthed. Fra 1972 arbejdede Biko for Black Community Programmes, men blev \xe2\x80\x9dbandlyst\xe2\x80\x9d (dvs. at han bl.a. ikke kunne tale med mere end en person af gangen ud over sin n\xc3\xa6re familie) i 1973 p\xc3\xa5 grund af den stigende opm\xc3\xa6rksomhed han p\xc3\xa5drog sig pga. forskellige artikler og interviews han havde givet, blandt andet under pseudonymet \xe2\x80\x9dFrank Talk\xe2\x80\x9d. Biko blev dog ved med at v\xc3\xa6re overordentlig aktiv i Black Conscioussness-bev\xc3\xa6gelsen, og hjalp bl.a. med at starte Zimele Trust Fund i 1975. _NEWLINE_Biko var s\xc3\xa5ledes Black Consciousness-bev\xc3\xa6gelsens \xe2\x80\x9dfader\xe2\x80\x9d og hoved-inspiration, selvom han gjorde sit yderste for ikke at v\xc3\xa6re dominerende og kontrollerende , s\xc3\xa5ledes at andre i bev\xc3\xa6gelsen kunne f\xc3\xa5 ligelig del i ansvaret for bev\xc3\xa6gelsen, og for at modvirke optr\xc3\xa6k til en personlighedskult.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6ngsel og bandlysning\n_START_PARAGRAPH_\nDen frygtl\xc3\xb8shed som Biko udviste overfor enhver autoritet, for eksempel under SASO-BPC retsagen i 1976, hans ut\xc3\xb8vende reaktion overfor enhver kr\xc3\xa6nkelse, og hans manglende overholdelse af hans \xe2\x80\x9dbandlysning\xe2\x80\x9d var sandsynligvis kraftigt medvirkende \xc3\xa5rsager til hans tidlige d\xc3\xb8d. P\xc3\xa5 den anden side var det at han \xc3\xa5benlyst viste, at han ikke var bange for myndighederne, eller f\xc3\xb8lte nogen form for underlegenhed overfor hvide sydafrikanere, en vigtig medvirkende faktor til at skabe en kultur der i langt h\xc3\xb8jere grad var blottet for angst blandt sorte sydafrikanere.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nBiko blev gentagne gange tilbageholdt uden at blive anklaget for noget, og m\xc3\xa5tte d\xc3\xb8je med lange perioder i isolation i f\xc3\xa6ngslet. Han blev tilbageholdt for sidste gang i august 1977, efter at v\xc3\xa6re blevet stoppet af det sydafrikanske sikkerhedspoliti ved en vejafsp\xc3\xa6rring. Han d\xc3\xb8de i politiets varet\xc3\xa6gt i september, efter at have v\xc3\xa6ret udsat for tortur. Ingen af dem, der var impliceret i hans d\xc3\xb8d, eller nogen anden part, er nogensinde blevet d\xc3\xb8mt for hans mord. De betjente der var ansvarlige for hans d\xc3\xb8d fors\xc3\xb8gte at f\xc3\xa5 amnesti ved Truth and Reconcilliation Commission, men dette blev dem afsl\xc3\xa5et.\n_START_SECTION_\nHoldninger\n_START_PARAGRAPH_\nBiko kom fra en familiebaggrund der var pr\xc3\xa6get af b\xc3\xa5de den vestlige og den traditionelt afrikanske kultur og tankem\xc3\xa5de.  Biko var derfor ikke overbevist af den eksklusivistiske afrikanisme, som Pan Africanist Congress (PAC) advokerede, selv om Bikos familie for det mestes vedkommende st\xc3\xb8ttede denne organisation.  Biko havde heller ikke synderligt sympati for ANCs racefrie (non-racialist) tilgang. Bikos radikale synspunkter og skrifter fra hans ungdoms\xc3\xa5r, blev stille og roligt modererede i midten af halvfjerdserne, og han endte med at se p\xc3\xa5 sine tidligere holdninger og artikler som \xe2\x80\x9doverkill\xe2\x80\x9d.  Hvor hans tidlige skrifter meget handlede om en taktisk tilbagetr\xc3\xa6kning fra racem\xc3\xa6ssigt integrerede organisationer (selvom alle Black Consciousness\xe2\x80\x99 organisationer havde deltagelse af s\xc3\xa5vel afrikanere, indere og coloureds, summen af hvilket Biko kaldte \xe2\x80\x9dsorte\xe2\x80\x9d), fokuserede hans senere tanker og artikler p\xc3\xa5 at skabe et racel\xc3\xb8st Sydafrika, samt p\xc3\xa5 i h\xc3\xb8jere grad at inkludere reelt velvillige hvide sydafrikanere i kampen imod apartheid.  Dette afspejlede Bikos to-trins strategi for Black Consciousness: f\xc3\xb8rst bevidsthed om ens situation og psykologiske f\xc3\xb8lelse af underlegenhed, siden hen politisk handling.'