b'\n_START_ARTICLE_\nSherin Khankan\n_START_SECTION_\nFamilieliv\n_START_PARAGRAPH_\nSherin Khankan har en syrisk, muslimsk far og en finsk kristen mor. I et avisinterview til Berlingske har hun udtalt, at denne baggrund har gjort, at hun altid har f\xc3\xb8lt sig i et krydsfelt og f\xc3\xb8lt, at det var hendes opgave i livet at forene mods\xc3\xa6tninger._NEWLINE_Hun blev gift med l\xc3\xa6gen Imran Sarwar i 2003, og sammen har de fire b\xc3\xb8rn. Sherin og Imran blev skilt i 2016.\n_START_SECTION_\nYderligere uddannelse\n_START_PARAGRAPH_\n2018: Certificeret Kognitiv Psykoterapeut ( Wattar Gruppen, Kognitivt Psykologcenter)_NEWLINE_2018: Certificeret B\xc3\xb8rnegruppeleder ( Center for Familieudvikling) _NEWLINE_2019: Certificeret KIFF leder for skilte for\xc3\xa6ldre ( Center for Familieudvikling)\n_START_SECTION_\nAwards\n_START_PARAGRAPH_\n2016, Kraks Bl\xc3\xa5 Bog_NEWLINE_2016, Kvindernes Bl\xc3\xa5 Bog_NEWLINE_2016, P\xc3\xa5 BBCs liste over de 100 mest indflydelsesrige kvindelige pionerer i verden_NEWLINE_2018, P\xc3\xa5 Global Influence list - Blandt verdens 207 "Thought Leaders of Global Influence"_NEWLINE_2018, Modtager af Mathildeprisen, ved Dansk Kvindesamfund _NEWLINE_2018, Modtager af Kafkatten, Retspolitisk Forums pris _NEWLINE_2018, Modtager af Global Hope Award under UNESCO, New York_NEWLINE_2018, Hard Talk, BBC_NEWLINE_2019, De 100 mest spirituelle indflydelsesrige mennesker in 2019 (Watkins\xe2\x80\x99 Spiritual 100 list)\n_START_SECTION_\nInternational anerkendelse:\n_START_PARAGRAPH_\n2018: Sherin Khankan inviteres til M\xc3\xbcnster (Tyskland) og Lausanne (Schweiz) for at holde 2 Tedx Talks. _NEWLINE_2018: Den 26 marts inviteres Sherin Khankan til et personligt m\xc3\xb8de med den franske pr\xc3\xa6sident Emmanuel Macron p\xc3\xa5 Elysee Pal\xc3\xa6et i Paris.\n_START_SECTION_\nExitcirklen\n_START_PARAGRAPH_\nKhankan tog i 2014 initiativ til Exitcirklen - veje ud af psyksik vold som hun er forkvinde og direkt\xc3\xb8r for. Exitcirklen organiserer samtalegrupper for personer, der har v\xc3\xa6ret udsat for psykisk vold, social kontrol og religi\xc3\xb8s social kontrol. I dag har Exitcirklen 7 samtalegrupper fordelt i K\xc3\xb8benhavn, Odense, Aarhus, Aalbog og Esbjerg.\n_START_SECTION_\nKritiske Muslimer\n_START_PARAGRAPH_\nSherin Khankan tog i 2001 sammen med lektor Henrik Plaschke initiativ til at stifte foreningen Forum for Kritiske Muslimer og har siden v\xc3\xa6ret foreningens formand/talskvinde. Baggrunden for foreningen var diskussioner i den danske offentlighed om, hvordan man forener islam med modernitet og demokratisk livsf\xc3\xb8relse, debatten om euroislam og en intern diskussion blandt danske og europ\xc3\xa6iske muslimer om, hvem der har retten til at fortolke islam. Foreningen \xc3\xb8nsker at fremme debatten mellem kritiske og selvst\xc3\xa6ndigt t\xc3\xa6nkende muslimer, der ofte f\xc3\xb8ler sig under pres fra s\xc3\xa5vel danske kritikere som konservative islamister. Foreningen karakteriserer sig selv som en sufiorienteret reformbev\xc3\xa6gelse, som \xc3\xb8nsker at arbejde for en demokratisk og pluralistisk tilgang til islam. Foreningen har bl.a. fors\xc3\xb8gt at modarbejde foreningen Hizb ut-Tahrirs tiltr\xc3\xa6kningskraft p\xc3\xa5 unge, rodl\xc3\xb8se muslimer. Foreningen mente ikke, at Hizb ut-Tahrir skulle forbydes, men at den skal bek\xc3\xa6mpes i det \xc3\xa5bne med modargumenter og kritisk dialog.\n_START_SECTION_\nPolitisk engagement\n_START_PARAGRAPH_\nSherin Khankan blev i 2002 opstillet som folketingskandidat for Radikale Venstre i den dav\xc3\xa6rende S\xc3\xb8ndre Storkreds. Senere samme \xc3\xa5r skabte det imidlertid stor opm\xc3\xa6rksomhed, da hun i september 2002 p\xc3\xa5 Radikale Venstres landsm\xc3\xb8de valgte at stemme imod en resolution under overskriften "Nej til Sharia-lovgivning", som ford\xc3\xb8mte stening af den nigerianske kvinde Aminah Lawal. Khankan understregede, at hun fuldt ud st\xc3\xb8ttede indholdet i resolutionen, hvor der blev taget afstand fra religi\xc3\xb8s lovgivning, stening og d\xc3\xb8dsstraf, men var uenig i overskriften med henvisning til, at sharia-begrebet egentlig handler om veje til Gud og ikke er ensbetydende med religi\xc3\xb8st baserede love med barbariske straffe._NEWLINE_Efter episoden blev hun af sin partiforening omtalt som "kontroversiel", og i for\xc3\xa5ret 2003 mistede hun sit folketingskandidatur i den dav\xc3\xa6rende S\xc3\xb8ndre Storkreds i K\xc3\xb8benhavn, da hun tabte et kampvalg til Christian Friis Bach._NEWLINE_Hun meldte sig ud af det Radikale Venstre efter 5 \xc3\xa5rs medlemskab med begrundelsen: "Jeg har efter lange overvejelser besluttet mig for at forlade Det Radikale Venstre (...) Partiets h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8js verdslige fundamentalisme dominerer partiet i en grad, der g\xc3\xb8r det umuligt for mig at identificere partiets mulighed for at skabe syntese i en globaliseret verden, der er kendetegnet ved mangfoldighed." (Citeret fra "Islam & Forsoning", 2006)_NEWLINE_Senere har hun givet udtryk for, at det ikke b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re et problem at blande politik og religion, og at ligesom mange danske politikere bruger deres kristne v\xc3\xa6rdier, kan demokratiske muslimer p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de hente inspiration fra deres religion til deres politiske virke.\n_START_SECTION_\nKvindelige imamer\n_START_PARAGRAPH_\nKhankan har i mange \xc3\xa5r advokeret for, at kvinder ogs\xc3\xa5 kan fungere som imamer, og i 2016 var hun med til at stifte Mariam-moskeen i K\xc3\xb8benhavn, der henvender sig til og ledes af muslimske kvinder. Khankan udgjorde selv sammen med Saliha Marie Fetteh de to f\xc3\xb8rste imamer i moskeen. I efter\xc3\xa5ret 2016 startede moskeen et akademi med henblik p\xc3\xa5 at uddanne kvindelige imamer.\n_START_SECTION_\nDokumentarfilm\n_START_PARAGRAPH_\nI 2019 udkom dokumentarfilmen Reformisten med Sherin Khankan som hovedrolle. Dokumentaren var \xc3\xa5bningsfilmen til den 16. udgave af den internationale dokumentarfilmfestival CPH:DOX.'