b'\n_START_ARTICLE_\nFrederiksv\xc3\xa6rk\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDa generalmajor J.F. Classen og kompagnonen Just Fabritius fik overdraget v\xc3\xa6rket i 1756, fik byen ved kongelig resolution sit navn, efter v\xc3\xa6rket og kongen. Frederiks \xc2\xb7 v\xc3\xa6rk \xe2\x80\x93 eller p\xc3\xa5 datidens dansk: Friderichsv\xc3\xa6rck.\n_START_SECTION_\nByens historie\n_START_PARAGRAPH_\nDa flyvesandet havde tilstoppet s\xc3\xa5vel Arres\xc3\xb8s gamle forbindelse med Kattegat mod nord som senere dens forbindelse med Isefjorden, lod Frederik IV grave en kanal 1717-19 af danske soldater under ledelse af major Eberlin v. Feriden. Efter en gammel overlevering var det dog svenske fanger, der udf\xc3\xb8rte arbejdet, og det kan ogs\xc3\xa5 godt forholde sig rigtigt, da svenske fanger ofte gik over i dansk tjeneste eller blev sat i arbejde og endog udlejet til godsejere. Kanalen var foruds\xc3\xa6tningen for, at der kunne bygges store fabriksanl\xc3\xa6g, som udnyttede vandkraften. Samtidig opstod byen Frederiksv\xc3\xa6rk.\n_START_SECTION_\nTidlige fabriksfors\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nI 1728 overdrog Frederik IV til overlandbygmester Johan Kornelius Krieger at bygge en agatslibem\xc3\xb8lle ved kanalen. M\xc3\xb8llen tog man i brug i 1729, men den blev allerede nedlagt straks efter Christian VI\xe2\x80\x99s d\xc3\xb8d i 1746. I de n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r var der planer om at omdanne m\xc3\xb8llen til en l\xc3\xa6derfabrik, hvilket dog ikke blev til noget. Derimod inddrog kongen 1751 en st\xc3\xb8rre str\xc3\xa6kning ved \xc3\xa5en og overlod til franskmanden Etienne Jandin de Peyrembert at anl\xc3\xa6gge et kanonv\xc3\xa6rk her. Selv om kongen sk\xc3\xb8d betydelige summer i projektet, mislykkedes arbejdet med at fremstille brugbare kanoner. 1756 sk\xc3\xa6nkede Frederik V agatm\xc3\xb8llen til etatsr\xc3\xa5d Just Fabritius og kancellir\xc3\xa5d, senere generalmajor, Johan Frederik Classen med dertilh\xc3\xb8rende mere end 90 t\xc3\xb8nder land. Areal blev siden udvidet p\xc3\xa5 den betingelse, at de to entrepren\xc3\xb8rer skulle anl\xc3\xa6gge et krudtv\xc3\xa6rk. I 1758 producerede man det f\xc3\xb8rste krudt p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rket, der fik navnet Frederiksv\xc3\xa6rk. For at skaffe vandkraft til denne industri udgravede man den kanal, der b\xc3\xb8jer mod nord fra \xc3\xa5en, som f\xc3\xb8rer vandet fra Arres\xc3\xb8 til Roskilde Fjord. Ved indgangen til krudtv\xc3\xa6rket blev kanalen b\xc3\xb8jet mod vest og fortsat, indtil den mundede ud i fjorden; ved omb\xc3\xb8jningen opf\xc3\xb8rtes et bolv\xc3\xa6rk med sluse, for at man kunne lede vandet, og opf\xc3\xb8re stampe- og k\xc3\xa6rnem\xc3\xb8ller p\xc3\xa5 stedet. Derudover anlagde de to kompagnoner et kanonst\xc3\xb8beri og kunne s\xc3\xa5ledes levere b\xc3\xa5de krudt og kanoner til h\xc3\xa6ren under den aktuelle og faretruende Preussiske Syv\xc3\xa5rskrig, hvorfor de blev st\xc3\xa6rkt begunstigede af staten.\n_START_SECTION_\nJohan Frederik Classen\n_START_PARAGRAPH_\nFabricius udtr\xc3\xa5dte af kompagniskabet i 1760, hvorefter v\xc3\xa6rket overgik til egentlig statsejendom ved kongens k\xc3\xb8b af Frederiksv\xc3\xa6rk for 130.000 rigsdaler. Men den enev\xc3\xa6ldige majest\xc3\xa6t lod Classen forts\xc3\xa6tte med at bestyre det ved b\xc3\xa5de at beholde inspektionen og, som det hed, "at han dermed efter eget Behag maa skalte og valte, som han vil". Endelig, efter et forg\xc3\xa6ves fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 Frederiksv\xc3\xa6rk (tillige med Kronborg Gev\xc3\xa6rfabrik) gratis tilsk\xc3\xb8det, blev Classen eneejer af v\xc3\xa6rket mod en k\xc3\xb8besum p\xc3\xa5 100.000 rigsdaler. Gunstige handelsforhold, navnlig under den Nordamerikanske Frihedskrig, og stor im\xc3\xb8dekommenhed fra kongens side, satte Classen i stand til at udrette meget, s\xc3\xa5 at ikke alene hans fabrikker blomstrede op, men hele stedet og egnen gik frem; med held lod han hele det sandede terr\xc3\xa6n beplante, hvilket ikke alene gav tr\xc3\xa6 nok til krudtm\xc3\xb8llerne, men ogs\xc3\xa5 skaffede l\xc3\xa6 for byen. Han virkede ogs\xc3\xa5 som ivrig landmand: Han ejede store jordarealer omkring byen. B\xc3\xb8ndergodset, som han erhvervede i 1768, udgjorde 798 t\xc3\xb8nder land hartkorn. Her fik han tilladelse til at oprette hovedg\xc3\xa5rdene Arres\xc3\xb8dal og Gr\xc3\xb8nnesseg\xc3\xa5rd._NEWLINE_En central del af kanonv\xc3\xa6rket var Gjethuset. Dette st\xc3\xb8behus blev opf\xc3\xb8rt i to etaper. Nordfl\xc3\xb8jen var f\xc3\xa6rdigopf\xc3\xb8rt i 1764, mens den trefl\xc3\xb8jede industribygning stod f\xc3\xa6rdig i 1769. Gjethuset findes endnu; efter en periode med kraftigt forfald i sidste halvdel af det 1900-tallet blev Gjethuset og omr\xc3\xa5det omkring det restaureret i et storstilet byggeprojekt i starten af 1990\'erne og tjener i dag som kulturhus._NEWLINE_Efter Classens d\xc3\xb8d p\xc3\xa5 Arres\xc3\xb8dal den 24. marts 1792 blev if\xc3\xb8lge en bestemmelse i hans testamente Frederiksv\xc3\xa6rks etablissement med bygninger og maskiner samt de to godser Arres\xc3\xb8dal og Gr\xc3\xb8nnesseg\xc3\xa5rd overdraget til landgreve Carl af Hessen, imod at denne \xc3\xa5rlig betalte 7.000 rigsdaler til det af Classen ved testamentet oprettede fideikommis. I \xc3\xa5ret 1804 overdrog landgreven Frederiksv\xc3\xa6rk, hvis g\xc3\xa6ld var vokset, s\xc3\xa5 den oversteg ejendommens v\xc3\xa6rdi, og godserne til sin svigers\xc3\xb8n, kronprins Frederik (senere Frederik VI). Kronprinsen oprettede en egen administration, indtil ejendommene helt kunne blive statsejendom efter udl\xc3\xb8sning af medarvingerne. Disse forhandlinger vedvarede under hele Frederik VI\xe2\x80\x99s regeringstid og var f\xc3\xb8rst tilendebragt i begyndelsen af Christian VIIIs (1840)._NEWLINE_I 1833 stoppede kanonproduktionen. Det ansl\xc3\xa5s, at der i alt er blevet produceret mellem 2.500 og 2.600 kanoner i Frederiksv\xc3\xa6rk.\n_START_SECTION_\nHandelsplads\n_START_PARAGRAPH_\nI midten af 1800-tallet beskrives Frederiksv\xc3\xa6rk som en fabriksby med jernst\xc3\xb8beri (90 arbejdere), maskinfabrik (60 arbejdere), knivfabrik med slibem\xc3\xb8lle (57 arbejdere), krudtfabrik (27 arbejdere) og kobbervalsev\xc3\xa6rk (24 arbejdere) samt adskillige mindre private virksomheder fra bryggerier til et "smedev\xc3\xa6rksted for agerdyrkningsredskaber" samt et par priviligerede handelsvirksomheder._NEWLINE_I 1850 fik Frederiksv\xc3\xa6rk status af handelsplads. Til trods herfor var den samtidige J.P. Trap skeptisk med hensyn til stedets handelsmuligheder. I f\xc3\xb8rste udgave af sin statistisk-topografiske beskrivelse af Danmark skrev han: "Om Frederiksv\xc3\xa6rk, n\xc3\xa5r de tvende f\xc3\xb8rn\xc3\xa6vnte k\xc3\xb8bmandsberettigelser ved besiddernes d\xc3\xb8d eller ved afl\xc3\xb8sning m\xc3\xa5tte blive h\xc3\xa6vede, ville kunne under friere konkurrence h\xc3\xa6ve sig som handelssted, anses som tvivlsomt".\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6stegodset s\xc3\xa6lges til selveje\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge lov af 8. april 1851 blev f\xc3\xa6stegodset solgt til selvejendom 1854-55, Arres\xc3\xb8dal blev solgt i 1855, Gr\xc3\xb8nnesseg\xc3\xa5rd i 1859.\n_START_SECTION_\nHeegaard og landmilit\xc3\xa6retaten\n_START_PARAGRAPH_\nFabrikkerne blev if\xc3\xb8lge lov af 4. maj 1856 i 1857 afh\xc3\xa6ndede til fabrikejer Anker Heegaard, der tiltr\xc3\xa5dte dem 1. januar 1858 og drev dem som maskinfabrik, jernst\xc3\xb8beri og emaljev\xc3\xa6rksted, mens krudtv\xc3\xa6rket bevaredes som statsejendom og gik over til landmilit\xc3\xa6retaten._NEWLINE_Krudtv\xc3\xa6rket blev senere underlagt direkt\xc3\xb8ren for artilleriets tekniske tjeneste og har lige fra anl\xc3\xa6ggelsen v\xc3\xa6ret h\xc3\xa6rens hovedleverand\xc3\xb8r. Fra 1884 leverede det ogs\xc3\xa5 krudt til fl\xc3\xa5den. Det \xc3\xa6ldste krudt, der fabrikeredes, var stampem\xc3\xb8llekrudt. I1862 blev de gamle stampem\xc3\xb8ller nedlagt, og man gik over til produktion af valsepressekrudt (laminoirkrudt). Senere fremstillede man krudt ved hydraulisk presning, siden prismatisk krudt, f\xc3\xb8rst sort og senere brunt. V\xc3\xa6rket havde s\xc3\xa5 godt som ene leveret alt det brune krudt, der benyttedes til ladninger af selv rigets sv\xc3\xa6reste kystkanoner. Endelig i 1891gik man over til fabrikationen af r\xc3\xb8gfrit krudt. Man anlage da en afsidesliggende afdeling i Arres\xc3\xb8dal Skov ved s\xc3\xb8en, S\xc3\xb8rups Vang, hvor enkelte operationer ved det r\xc3\xb8gfri krudts fabrikation foregik. Mens den egentlige fabrikation foregik p\xc3\xa5 det gamle krudtv\xc3\xa6rk, hvor der derfor blev opf\xc3\xb8rt flere nye bygninger._NEWLINE_Krudtm\xc3\xb8llerne var i begyndelsen udelukkende drevet af vandkraft. Der fandtes endnu omkring \xc3\xa5r 1900 tre vandhjul, hvoraf et var en turbine. Men da m\xc3\xb8llernes antal blev betydeligt for\xc3\xb8get, og da vandkraften ikke slog til, indf\xc3\xb8rtes tillige dampkraft._NEWLINE_Frederiksv\xc3\xa6rks befolkning steg i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet. Der boede 739 mennesker i byen i 1850, 708 i 1855, 764 i 1860, 915 i 1870, 839 i 1880, 1.098 i 1890, 1.431 i 1901, 1.664 i 1906 og 1.672 i 1911._NEWLINE_Af de 1.664 indbyggere i Frederiksv\xc3\xa6rk i 1906 ern\xc3\xa6rede 129 sig ved immateriel virksomhed, 44 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 42 ved fiskeri, 945 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 269 ved handel med mere, 109 ved samf\xc3\xa6rdsel, 82 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 17 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 27 af anden eller uangiven virksomhed.\n_START_SECTION_\nJernbaneforbindelse og k\xc3\xb8bstadsrettigheder\n_START_PARAGRAPH_\nI 1897 fik byen jernbaneforbindelse til Hiller\xc3\xb8d (det nuv\xc3\xa6rende HFHJ) og i 1916 til Hundested._NEWLINE_I 1907 fik Frederiksv\xc3\xa6rk k\xc3\xb8bstadsrettigheder.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xa5lvalsev\xc3\xa6rket\n_START_PARAGRAPH_\n1940-42 anlagdes "Det danske Staalvalsev\xc3\xa6rk" (DDS), som Frederiksv\xc3\xa6rk nok mest er kendt for. Selvom det blev etableret midt under 2. Verdenskrig, lykkedes det at etablere en dansk fabrikation af st\xc3\xa5l baseret p\xc3\xa5 skrot. Virksomheden var i mange \xc3\xa5r en vigtig og sikker leverand\xc3\xb8r til dansk industri. St\xc3\xa5lvalsev\xc3\xa6rket i Frederiksv\xc3\xa6rk har en del af \xc3\xa6ren for de danske skibsv\xc3\xa6rfter og maskinfabrikkers succes._NEWLINE_Selvom der tidligere havde v\xc3\xa6ret industri i Frederiksv\xc3\xa6rk, var det f\xc3\xb8rst med St\xc3\xa5lvalsev\xc3\xa6rket, at byen for alvor voksede. Mens der var 2.227 indbyggere i Frederiksv\xc3\xa6rk i 1935, var tallet steget til 4.538 i kommunen i 1965._NEWLINE_St\xc3\xa5lvalsev\xc3\xa6rket gik konkurs og lukkede i for\xc3\xa5ret 2002. Industrianl\xc3\xa6ggene blev senere gen\xc3\xa5bnet med nye ejere som DanSteel A/S, mens elektrost\xc3\xa5lv\xc3\xa6rket forblev lukket. Elektrost\xc3\xa5lv\xc3\xa6rket blev i august 2007 k\xc3\xb8bt af Vorskla Steel. Produktionen blev genoptaget i februar 2008, men efter et halvt \xc3\xa5rs produktion og endnu et \xc3\xa5r p\xc3\xa5 kanten af \xc3\xb8konomisk kollaps, erkl\xc3\xa6redes virksomheden konkurs, 15. august 2009.\n_START_SECTION_\nMuseum\n_START_PARAGRAPH_\nI 1964 nedlagde man krudtv\xc3\xa6rket, som nu hed "H\xc3\xa6rens Krudtv\xc3\xa6rk". Det blev overtaget af et privat firma, inden det i 1969 blev omdannet til et museum under T\xc3\xb8jhusmuseet. Driften af Krudtv\xc3\xa6rksmuseet overgik i 1993 til Frederiksv\xc3\xa6rkegnens Museum. Senere blev byens museer omorganiseret, s\xc3\xa5ledes at Krudtv\xc3\xa6rket nu er en del af Industrimuseet Frederiks V\xc3\xa6rk._NEWLINE_2007 blev Frederiksv\xc3\xa6rk udpeget som nationalt industriminde af Kulturarvsstyrelsen.'