b'\n_START_ARTICLE_\nGylling\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Gylling kommer fra det gamle ord "gill", der betyder bredden af et vandl\xc3\xb8b, her Malsk\xc3\xa6rb\xc3\xa6k, der l\xc3\xb8ber gennem byen og endelsen -ing.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nGylling landsby bestod i 1688 af 22 g\xc3\xa5rde og 33 halvg\xc3\xa5rde, 6 huse med jord og 2 huse uden jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 854,2 t\xc3\xb8nder land skyldsat til 154,37 t\xc3\xb8nder hartkorn. Dyrkningsformen var uregelm\xc3\xa6ssigt vangebrug._NEWLINE_I 1879 beskrives byen s\xc3\xa5ledes: "Gylling med Kirke, Pr\xc3\xa6stegaard, Skole, Friskole og Veirm\xc3\xb8lle"._NEWLINE_Omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet beskrives byen s\xc3\xa5ledes: "Gylling (det sydvestl. Hj\xc3\xb8rne af Byen kaldes Nabiskrog) med Kirke, Pr\xc3\xa6stegd., Skole,  Foredragssal, Fattiggaard (paa Gylling Mark, opr. 1891, Plads til 20 Lemmer), L\xc3\xa6gebolig, Sparekasse (opr. 1882; 31/3 1900 var Spar. Tilgodeh. 228,029 Kr., Rentef. 4 pCt., Reservef. 8594 Kr., Antal af Konti 416), M\xc3\xb8lle, Andelsmejeri, Andelsbryggeri, K\xc3\xb8bmandshdl., Haandv\xc3\xa6rkere m. m. samt Telefonst."_NEWLINE_Der er talrige fund, der vidner om, at egnen har v\xc3\xa6ret beboet langt tilbage i tiden i Gylling._NEWLINE_Lokalarkivet har en stor samling stenalderredskaber, hovedsageligt indsamlet af l\xc3\xa6ge og ark\xc3\xa6olog Didriksen, der viser, at her har v\xc3\xa6ret stenalderbopladser._NEWLINE_Der har senere v\xc3\xa6ret rejst en del k\xc3\xa6mpeh\xc3\xb8je, gravpladser, men de fleste er nu forsvundet._NEWLINE_Nylige m\xc3\xb8ntfund tyder p\xc3\xa5, at der har v\xc3\xa6ret en ret stor samhandel med andre egne, m\xc3\xa5ske en del fra \xc3\xb8sters\xc3\xb8landene._NEWLINE_Selve navnet, Gylling, har der v\xc3\xa6ret flere forklaringer p\xc3\xa5, men den mest sandsynlige er, at bebyggelsen har f\xc3\xa5et sit navn efter b\xc3\xa6kken, der l\xc3\xb8ber gennem byen, eller rettere efter b\xc3\xa6kkens bredder. Med et gammelt ord blev en lav bred ved et vandl\xc3\xb8b kaldt gill. Endelsen -ing kendes fra jernalderen og betegner bare at tilh\xc3\xb8rsforhold, s\xc3\xa5 Gylling betyder alts\xc3\xa5 bebyggelsen ved b\xc3\xa6kkens bredder. _NEWLINE_Andre stednavne i Gylling Sogn knytter sig til naturen p\xc3\xa5 stedet eller andre let genkendelige tr\xc3\xa6k, men en del navne fortaber sig i det dunkle. Der er f.eks. marknavne som: Kliede Kiers Mark, Ulf Kiers Mark, Synden Kors Leed, Peerballe, Balboe Grab, Ved Dyr\xc3\xb8e Leed, Felboe Holt, Ofuen i Lycken, Skarpalt, Ouferstouhuusdeel, Nederstouhuusdeel, Ballegab og Rouen. _NEWLINE_Nogle navne findes endnu p\xc3\xa5 veje og g\xc3\xa5rde. Mantelenvej har i de \xc3\xa6ldste skrifter v\xc3\xa6ret kaldt Mandtild, Mandtill (1772) eller Mantill. _NEWLINE_Stednavnet Krabnap, har muligvis haft en helt anden stavem\xc3\xa5de, som s\xc3\xa5 er forvansket af en skriver, der ikke kendte egnens sprog._NEWLINE_Madikrog skrives 1814 som Marekrog._NEWLINE_Marknavnene blev f\xc3\xb8rst skrevet ned i 1688, da der blev m\xc3\xa5lt op til matrikler. Det var jo vigtigt for myndighederne at have styr p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det, for at kunne opkr\xc3\xa6ve den rigtige tiende (skat). _NEWLINE_P\xc3\xa5 samme tid beskrives, at Gylling best\xc3\xa5r af 55 g\xc3\xa5rde, hvoraf 22 er helg\xc3\xa5rde og 28 halvg\xc3\xa5rde i Gylling By og 5 halvg\xc3\xa5rde beliggende uden for byen.._NEWLINE_En helg\xc3\xa5rd i Gylling var p\xc3\xa5 5 tdr. hartkorn 6 sk\xc3\xa6pper og nogle fjerdingkar. _NEWLINE_(En t\xc3\xb8nde hartkorn var mere et beskatningsgrundlag end en arealbeskrivelse. Der kunne v\xc3\xa6re fra 20 t\xc3\xb8nder land p\xc3\xa5 de ringeste jorder til godt 2 t\xc3\xb8nder land p\xc3\xa5 de bedste jorder til en t\xc3\xb8nde hartkorn. I Gylling var en t\xc3\xb8nde hartkorn lig med ca. 5,5 t\xc3\xb8nder land)_NEWLINE_I gammel tid var g\xc3\xa5rdene f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rde under en herremand. Den f\xc3\xb8rste vi kender navnet p\xc3\xa5 er Jep Kalf (ham der har givet navn til Kalvs\xc3\xb8made \xe2\x80\x93 vistnok). Han havde en bef\xc3\xa6stet borg p\xc3\xa5 et sams, en forh\xc3\xb8jning, i Gylling. Deraf navnet Sams\xc3\xb8gade, som alts\xc3\xa5 ikke har noget med \xc3\xb8en Sams\xc3\xb8 at g\xc3\xb8re._NEWLINE_Gadenavnet Graven har sandsynligvis sin oprindelse i voldgraven om borgen. En anden forklaring, som er mere charmerende, men derfor ikke n\xc3\xb8dvendigvis rigtig, er at det var her kirkeklokken sk\xc3\xa6nket af fru Cecilie, blev st\xc3\xb8bt._NEWLINE_Gaden Krogen kaldtes oprindelig Nabiskrog eller Nobiskrog. Der var opf\xc3\xb8rt nogle ret simple aft\xc3\xa6gtsboliger til tyske arbejdere fra Gyllingn\xc3\xa6s, og det er nok dem, der har givet stedet navn. Det betyder egentlig Helvedes Krog eller Dj\xc3\xa6vlekrogen, alts\xc3\xa5 ikke et rart sted at opholde sig. _NEWLINE_Gylling, h\xc3\xb8rte f\xc3\xb8r landboreformerne og overgangen til b\xc3\xb8ndernes selveje under Aakj\xc3\xa6r. Her i byen kom overgangen til selveje ret tidligt. Det skyldes bl.a.:_NEWLINE_1. Godsejeren p\xc3\xa5 Aak\xc3\xa6r, Friedrich Otto von Dernath, havde \xc3\xb8konomiske problemer, og skaffede kapital ved at lade f\xc3\xa6steb\xc3\xb8nderne blive selvejere._NEWLINE_2. Jorden her p\xc3\xa5 egnen var s\xc3\xa5 god, at b\xc3\xb8nderne havde mulighed for at rejse den n\xc3\xb8dvendige kapital._NEWLINE_3. Regeringen s\xc3\xa5 en fordel i at b\xc3\xb8nderne blev selvst\xc3\xa6ndige og dermed fik \xc3\xb8get interesse i at \xc3\xb8ge produktionen, s\xc3\xa5 de havde politisk bev\xc3\xa5genhed overfor deres krav._NEWLINE_F\xc3\xb8r udskiftningen blev jorden omkring landsbyen, bymarken, dyrket i f\xc3\xa6llesskab og efter en f\xc3\xa6lles aftale._NEWLINE_G\xc3\xa5rdene l\xc3\xa5 samlet i byen, og hver g\xc3\xa5rd havde s\xc3\xa5 sine jordstykker fordelt p\xc3\xa5 de forskellige marker. Ved at se p\xc3\xa5 fortegnelsen over pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rdens jorder, ser man tydeligt, at det har v\xc3\xa6ret en stort puslespil, der er n\xc3\xa6vnt over 30 steder, hvor pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rden har agre._NEWLINE_Ved overgang til selveje og udskiftningen fik hver g\xc3\xa5rd ved en stjerneudskiftning en jordstrimmel, en lang kile, som gik ud fra g\xc3\xa5rden, og som g\xc3\xa5rdens ejer selv m\xc3\xa5tte drive og dyrke. Dermed fik hver g\xc3\xa5rd del i b\xc3\xa5de den gode og mindre gode jord, der omgav landsbyen, det var der en vis retf\xc3\xa6rdighed i. Samtidig kunne g\xc3\xa5rdene blive liggende i landsbyen med den tryghed det gav, og man sparede pengene til at opbygge en g\xc3\xa5rd et nyt sted. Ulempen var, at der var lang vej til de yderste marker._NEWLINE_I mange landsbyer valgte man i stedet blokudskiftning, hvor landsbyens jorder blev opdelt i firkantede blokke, og hvor hver g\xc3\xa5rd fik sin firkant. S\xc3\xa5 kunne man i nogen grad opretholde retf\xc3\xa6rdigheden ved at give flere ha. til den g\xc3\xa5rd, der fik d\xc3\xa5rlig jord. Men i Gylling findes der jo ikke ret meget \xe2\x80\x9dd\xc3\xa5rlig jord\xe2\x80\x9d, s\xc3\xa5 det var ret let at g\xc3\xa5 til. Fra begyndelsen havde de udflyttede g\xc3\xa5rde ogs\xc3\xa5 stort set lige stort areal._NEWLINE_Efterh\xc3\xa5nden udflyttedes flere af g\xc3\xa5rdene. Det var en selvf\xc3\xb8lge, at n\xc3\xa5r man udflyttede en g\xc3\xa5rd, flyttede man ogs\xc3\xa5 alle brugbare bygninger med, og man havde lov til i det omfang det lod sig g\xc3\xb8re, at flytte frugttr\xc3\xa6er og buske med til den nye bebyggelse._NEWLINE_De tomme grunde blev efterh\xc3\xa5nden bebygget, mest af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere og handlende,_NEWLINE_De udflyttede g\xc3\xa5rde beholdt i nogle tilf\xc3\xa6lde det navn, de havde haft f\xc3\xb8r udflytningen, ellers fik de navne i henhold til det sted, de blev opf\xc3\xb8rt eller til navnet p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdejeren._NEWLINE_Da udflytningen var f\xc3\xa6rdig, var der kun 11 af de tidligere ca. 50 g\xc3\xa5rde tilbage i Gylling._NEWLINE_P\xc3\xa5 kortet kan man se de mange blokke som jorden i Gylling blev delt i._NEWLINE_I den nordlige del af byen er en lille del af stjerneformen fra f\xc3\xa6llesskabets tid bevaret._NEWLINE_I Gylling startede udflytningen med at en landv\xc3\xa6senskommission for Aakj\xc3\xa6r Amt kom til Gylling d. 28. juli 1797 for sammen med byens b\xc3\xb8nder, pastor Ingerslev og Grev Dernath, der nu var ejer af Aakj\xc3\xa6r, at overv\xc3\xa6re bestemmelsen om udflytning af de f\xc3\xb8rste ejendomme, som ved lodtr\xc3\xa6kning var tildelt 12 ejere. _NEWLINE_Det fremg\xc3\xa5r ikke, hvilke g\xc3\xa5rde, der f\xc3\xb8rst blev udflyttet. Der er kun navne p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdejerne._NEWLINE_Arealerne var tidligere m\xc3\xa5lt op og indtegnet p\xc3\xa5 kort af en statsautoriseret landm\xc3\xa5ler._NEWLINE_Det blev kr\xc3\xa6vet, at der tre steder i Malsk\xc3\xa6r B\xc3\xa6k skulle udgraves damme i s\xc3\xa5 stor dybde, \xe2\x80\x9dat forn\xc3\xb8dent vand altid haves endog i de t\xc3\xb8rreste \xc3\xa5rstider._NEWLINE_Senere blev tilf\xc3\xb8jet, at \xc3\xa5en, \xe2\x80\x9dsom g\xc3\xa5r i lutter krumninger bliver s\xc3\xa5 vidt muligt rettet i lige linjer fra Falling Mark indtil og igennem byen, og derfra s\xc3\xa5 vidt muligt i lige linje til havet og med dens bestemte bredde af 6 alen.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Ovenst\xc3\xa5ende baserer sig hovedsagelig p\xc3\xa5 Anne Marie Skovfogeds sognebeskrivelse, p\xc3\xa5 Gyllingbogen og p\xc3\xa5 arkivets gamle kort. _NEWLINE_Mogens H\xc3\xb8jmark'