b'\n_START_ARTICLE_\nKildekritik (tv\xc3\xa6rfaglig)\n_START_SECTION_\nEpistemologi som kildekritisk teori\n_START_PARAGRAPH_\nDet mest almene teoretiske niveau er epistemologi. Empirisme vurderer kilder p\xc3\xa5 i hvilken udstr\xc3\xa6kning de bygger p\xc3\xa5 observationer (eller andre former for sansning). Rationalisme vurderer kilder p\xc3\xa5 i hvilken udstr\xc3\xa6kning begreber er veldefinerede og klare og i hvilken udstr\xc3\xa6kning viden er systematisk. Historicisme vurderer kilder p\xc3\xa5 i hvilken udstr\xc3\xa6kning de reflekterer den kontekst og historie, i hvilke de er blevet skabt og f\xc3\xa5et deres betydninger. Pragmatisme vurderer kilder p\xc3\xa5 i hvilke interesser de tjener.\n_START_SECTION_\nStatistik og metodel\xc3\xa6re som kildekritisk teori\n_START_PARAGRAPH_\nI samfundsvidenskaberne undervises studerende i forskningsmetoder, fx sociologisk metode og statistiske metoder. Disse metoder er beregnet til at producere viden, ikke til at evaluere viden. Men de kan naturligvis vendes om. Bogen Evaluating Information (Katzer, Cook & Crouch, 1998) en en bog om metoder, der er skrevet med henblik p\xc3\xa5 at brugerne af samfundsvidenskabelig forskning kan evaluere hvilke artikler m.v., der er trov\xc3\xa6rdige (alts\xc3\xa5 en form for kildekritik i udvidet betydning).\n_START_SECTION_\nEditionsfilologi\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa6ren om den kritiske etablering af en tekst med eventuelle varianter samt om kommentering og elektronisk udgivelse, (videnskabelig udgave). At forst\xc3\xa5 og g\xc3\xb8re tekster forst\xc3\xa5elige som historiske udsagn har altid v\xc3\xa6ret et filologisk grundproblem. Tidligere talte man gerne om tekstkritik, der kun omfattede den kritiske etablering af tekster.\n_START_SECTION_\nBiblioteks- og informationsvidenskab\n_START_PARAGRAPH_\nBiblioteks- og informationsvidenskab besk\xc3\xa6ftiger sig bl.a. med selektion af fag- og sk\xc3\xb8nlitteratur, med kriterier for kvalitet, med kanon-begrebet og peer-review-processen og med citationer som udtryk for kvalitet, herunder den s\xc3\xa5kaldte Journal Impact Factor (JIF).\n_START_SECTION_\nKildekritik af Internetresourcer\n_START_PARAGRAPH_\nDer er i dag en stor interesse for kritisk vurdering af Internettets resourcer, fx Wikipedia (fx Chesney, 2006) og Leth & Thur\xc3\xa9n (2000).\n_START_SECTION_\nRetskildel\xc3\xa6re\n_START_PARAGRAPH_\nIndenfor jura er retskildel\xc3\xa6ren en central del af den juridiske metode. Dette er teori om, hvordan retskilderne skal evalueres: hvilke kilder der er de vigtigste, fx loven selv, retsafg\xc3\xb8relser (h\xc3\xb8jesteretsafg\xc3\xb8relser har h\xc3\xb8jst v\xc3\xa6rdi), juridisk forskning osv. _NEWLINE__NEWLINE_Jf. Evald & Schaumburg-M\xc3\xbcller (2004), Nielsen (1999).\n_START_SECTION_\nKildekritik i medicin\n_START_PARAGRAPH_\nIndenfor medicin er der en st\xc3\xa6rk str\xc3\xb8mning, der hedder "evidensbaseret medicin" (EBM). Her er udviklet meget eksplicitte kriterier for, hvordan medicinsk forskning skal evalueres. Man kan derfor sige at EMB repr\xc3\xa6senterer en medicinsk kildekritisk teori og praksis.'