b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa5r\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHunnen vejer normalt 45-100 kilo og v\xc3\xa6dderen 45-160 kilo. Efter at alle m\xc3\xa6lket\xc3\xa6nder er kommet frem, har et f\xc3\xa5r 20 t\xc3\xa6nder. Voksne f\xc3\xa5r har 32 t\xc3\xa6nder. Som hos andre dr\xc3\xb8vtyggere bider de forreste t\xc3\xa6nder i underk\xc3\xa6ben mod et h\xc3\xa5rdt tandl\xc3\xb8st omr\xc3\xa5de i overk\xc3\xa6ben. Disse t\xc3\xa6nder bruger f\xc3\xa5ret til at plukke plantef\xc3\xb8den, hvorefter de bageste t\xc3\xa6nder maler den, inden den sluges. Der er otte af disse forreste t\xc3\xa6nder blandt dr\xc3\xb8vtyggere, men der er uenighed om, hvorvidt disse b\xc3\xb8r kaldes otte fort\xc3\xa6nder eller seks fort\xc3\xa6nder og to hj\xc3\xb8rnet\xc3\xa6nder formet som fort\xc3\xa6nder. Det betyder, at tandformlen enten er  eller . Der findes et stort mellemrum mellem for- og kindt\xc3\xa6nder. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r af et f\xc3\xa5rs liv er det muligt at beregne dets alder ud fra de forreste t\xc3\xa6nder, idet et par m\xc3\xa6lket\xc3\xa6nder hvert \xc3\xa5r udskiftes til de st\xc3\xb8rre, blivende t\xc3\xa6nder. Alle de forreste t\xc3\xa6nder er udskiftet i en alder af omkring fire \xc3\xa5r. De forreste t\xc3\xa6nder mistes herefter i takt med, at f\xc3\xa5ret \xc3\xa6ldes. De f\xc3\xa6rre t\xc3\xa6nder g\xc3\xb8r det sv\xc3\xa6rere for f\xc3\xa5ret at \xc3\xa6de, hvilket g\xc3\xa5r ud over f\xc3\xa5rets helbred og produktivitet. Af denne grund sv\xc3\xa6kkes f\xc3\xa5r, der g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en normal gr\xc3\xa6sgang, langsomt fra fire\xc3\xa5rsalderen. F\xc3\xa5r bliver normalt op til 10-12 \xc3\xa5r gamle, enkelte bliver helt op til 20 \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5r er udelukkende plante\xc3\xa6dende pattedyr. De fleste f\xc3\xa5reracer foretr\xc3\xa6kker gr\xc3\xa6s og andre korte fiberrige planter og undg\xc3\xa5r h\xc3\xb8jere, forveddede planter, der gerne \xc3\xa6des af geder. B\xc3\xa5de geder og f\xc3\xa5r anvender l\xc3\xa6ber og tunge til at udv\xc3\xa6lge de dele af planten, der er nemmest at ford\xc3\xb8je eller rummer mest n\xc3\xa6ring. F\xc3\xa5r gr\xc3\xa6sser dog godt p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sgange af monokultur, hvor geder klarer sig d\xc3\xa5rligt. Som alle dr\xc3\xb8vtyggere har f\xc3\xa5r et kompliceret ford\xc3\xb8jelsessystem med fire maver, der tillader dem at nedbryde cellulosen fra st\xc3\xa6ngler, blade og fr\xc3\xb8hylstre til simplere kulhydrater. _NEWLINE_N\xc3\xa5r f\xc3\xa5r gr\xc3\xa6sser, tygges planterne til en bolle kaldet en bolus, der derefter ender i vommen via netmaven. Vommen er et cirka 20-40 liter stort organ, hvor f\xc3\xb8den g\xc3\xa6res (fermenteres). De fermenterende organismer omfatter bakterier, svampe og protozoer. Andre vigtige organismer i vommen omfatter ark\xc3\xa6er, der producerer metan af kuldioxid. Bolus gylpes indimellem tilbage til munden for yderligere at blive tygget og blandet med spyt. Denne dr\xc3\xb8vtygning tillader dr\xc3\xb8vtyggere at gr\xc3\xa6sse hurtigt om morgenen og vente med at tygge og ford\xc3\xb8je f\xc3\xb8den til senere p\xc3\xa5 dagen. Dette er mere sikkert end at gr\xc3\xa6sse, hvilket kr\xc3\xa6ver at hovedet s\xc3\xa6nkes, s\xc3\xa5 dyret bliver s\xc3\xa5rbart i forhold til rovdyr, i mods\xc3\xa6tning til dr\xc3\xb8vtygning._NEWLINE_Staldfoder omfatter blandt andet h\xc3\xb8, ofte i l\xc3\xb8bet af vinterm\xc3\xa5nederne.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6sningsadf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5r f\xc3\xb8lger hver dag et fast aktivitetsm\xc3\xb8nster, hvor der s\xc3\xb8ges f\xc3\xb8de fra daggry til skumring med sporadiske pauser for at hvile og tygge dr\xc3\xb8v. Ideelle gr\xc3\xa6sgange for f\xc3\xa5r er ikke pl\xc3\xa6nelignende gr\xc3\xa6s, men en gr\xc3\xa6sgang, der best\xc3\xa5r af en r\xc3\xa6kke forskellige gr\xc3\xa6s-arter, \xc3\xa6rteplanter og andre urteagtige planter. Der findes i det meste af verden almindelige planter, der er giftige for f\xc3\xa5r, fx arter af sl\xc3\xa6gterne kirseb\xc3\xa6r, eg, taks og rhododendron samt rabarber og kartoffel.\n_START_SECTION_\nEffekt p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sgange\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5r er i en stor udstr\xc3\xa6kning gr\xc3\xa6ssende plante\xc3\xa6dere, ulig dyr som geder og hjorte, der foretr\xc3\xa6kker h\xc3\xb8jere planter. Med et langt smallere ansigt kan f\xc3\xa5r afgnave planter helt n\xc3\xa6r jorden og kan overgr\xc3\xa6sse en gr\xc3\xa6sgang meget hurtigere end kv\xc3\xa6g. Af den grund foretr\xc3\xa6kker mange f\xc3\xa5reholdere at lade en flok ofte skifte mellem forskellige gr\xc3\xa6sgange, s\xc3\xa5 planterne kan n\xc3\xa5 at komme sig. Paradoksalt nok kan f\xc3\xa5r b\xc3\xa5de fremme og modvirke spredningen af invasive arter. Ved forstyrrelse af gr\xc3\xa6sgangens naturlige tilstand kan f\xc3\xa5r og andre husdyr bane vejen for invasive arter. Til geng\xc3\xa6ld foretr\xc3\xa6kker f\xc3\xa5r ogs\xc3\xa5 at \xc3\xa6de mange invasive arter, hvilket g\xc3\xb8r gr\xc3\xa6ssende f\xc3\xa5r effektive, n\xc3\xa5r gr\xc3\xa6sgange som fx overdrev skal bevares.\n_START_SECTION_\nFlokadf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5r er flokdyr og meget sociale. En stor del af f\xc3\xa5rs adf\xc3\xa6rd kan forst\xc3\xa5s med dette i mente. F\xc3\xa5rs indbyrdes hierarki og naturlige tilb\xc3\xb8jelighed til at f\xc3\xb8lge en leder til nye gr\xc3\xa6sgange var de vigtigste grunde til, at f\xc3\xa5r blev et af de f\xc3\xb8rste husdyr. I mods\xc3\xa6tning til kronhjort og gazelle (to andre hovdyr af stor vigtighed med hensyn til deres k\xc3\xb8d i menneskets forhistorie) forsvarer f\xc3\xa5r ikke territorier, selv om de har et omr\xc3\xa5de, hvori de dagligt bev\xc3\xa6ger sig. Alle f\xc3\xa5r har en tendens til samle sig n\xc3\xa6r andre flokmedlemmer, selv om denne adf\xc3\xa6rd varierer efter race. F\xc3\xa5r kan blive stressede, hvis de adskilles fra deres flok. I flok har f\xc3\xa5r en st\xc3\xa6rk tendens til at f\xc3\xb8lge flokken, og en leder kan blot v\xc3\xa6re det f\xc3\xb8rste individ, der flytter sig. I flokke er besl\xc3\xa6gtede individer oftest n\xc3\xa6rmest hinanden, og i flokke med flere racer dannes ofte undergrupper af samme race. I st\xc3\xb8rre flokke bev\xc3\xa6ger et moderf\xc3\xa5r sig ofte sammen med dets direkte efterkommere._NEWLINE_Flokadf\xc3\xa6rd hos f\xc3\xa5r udvises generelt kun i grupper af fire eller flere individer. Idet f\xc3\xa5ret er et bytte for rovdyr, er dets prim\xc3\xa6re forsvarsmekanisme at flygte ved fare. F\xc3\xa5r, der tr\xc3\xa6nges op i en krog, kan angribe og stange eller true ved at stampe med hovene og stille sig i en aggressiv positur. Dette g\xc3\xa6lder is\xc3\xa6r for moderf\xc3\xa5r med nyf\xc3\xb8dte lam._NEWLINE_I omr\xc3\xa5der uden naturlige fjender udviser ingen af de hjemmeh\xc3\xb8rende racer en st\xc3\xa6rk flokadf\xc3\xa6rd.\n_START_SECTION_\nUdnyttelse af flokadf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5reholdere udnytter f\xc3\xa5rs flokadf\xc3\xa6rd til at holde dem samlet p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sgange uden indhegning og til nemt at kunne flytte dem. F\xc3\xa5rehyrder kan til dette anvende hyrdehunde, hvis s\xc3\xa6rligt fremavlede evner kan hj\xc3\xa6lpe, n\xc3\xa5r flokke skal flyttes._NEWLINE_F\xc3\xa5r er f\xc3\xb8de-orienterede, og deres forbindelse med mennesker med regelm\xc3\xa6ssig fodring resulterer ofte i, at de tigger om mad. N\xc3\xa5r f\xc3\xa5r flyttes, kan dette udnyttes til at lede dem ved hj\xc3\xa6lp af spande med mad snarere end ved at tvinge dem p\xc3\xa5 anden vis.\n_START_SECTION_\nIntelligens og evnen til at l\xc3\xa6re\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5r opfattes ofte som uintelligente dyr. Deres flokadf\xc3\xa6rd og parathed til at flygte og g\xc3\xa5 i panik kan g\xc3\xb8re f\xc3\xa5repasning vanskelig for den uindviede. Trods dette har en unders\xc3\xb8gelse vist, at de befinder sig lige under svin og p\xc3\xa5 niveau med kv\xc3\xa6g med hensyn til IQ. F\xc3\xa5r kan genkende ansigter hos mennesker og andre f\xc3\xa5r og huske dem i flere \xc3\xa5r. Desuden er f\xc3\xa5r i stand til skelne mellem forskellige f\xc3\xb8lelsestilstande udtrykt gennem ansigtsudtryk. Gennem t\xc3\xa5lmodigt arbejde kan f\xc3\xa5r l\xc3\xa6re deres navne samt l\xc3\xa6re at blive f\xc3\xb8rt med selet\xc3\xb8j ved fremvisning eller til andre form\xc3\xa5l. F\xc3\xa5r har v\xc3\xa6ret anvendt som pakdyr. Tibetanske nomader fordeler oppakningen ligeligt i en f\xc3\xa5reflok, n\xc3\xa5r den f\xc3\xb8res mellem to bopladser.\n_START_SECTION_\nReproduktion\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom hos andre flokdyr parrer en enkelt han (v\xc3\xa6dderen) sig med en gruppe af hunner. V\xc3\xa6dderen er enten valgt af opdr\xc3\xa6tteren eller har etablereret sig selv som den dominerende han ved fysisk konfrontation med andre hanner (i vilde bestande). De fleste f\xc3\xa5r yngler kun p\xc3\xa5 bestemte tider af \xc3\xa5ret, selv om nogle kan g\xc3\xb8re det \xc3\xa5ret rundt. Hunf\xc3\xa5r bliver generelt k\xc3\xb8nsmodne seks til otte m\xc3\xa5neder gamle, og hanf\xc3\xa5r generelt n\xc3\xa5r de er fire til seks m\xc3\xa5neder. Men der er undtagelser. For eksempel kan hunnen hos racen Finuld (fra Finland) blive k\xc3\xb8nsmoden allerede i en alder af tre til fire m\xc3\xa5neder, og Merinof\xc3\xa5r s\xc3\xa5 sent som, n\xc3\xa5r de er 18-20 m\xc3\xa5neder gammle._NEWLINE_Hunf\xc3\xa5r kommer i brunst cirka hver 17. dag, hvor de udsender lugte og viser deres parringsvillighed ved en s\xc3\xa6rlig adf\xc3\xa6rd over for v\xc3\xa6dderen._NEWLINE_Hos vilde f\xc3\xa5r kan v\xc3\xa6dderne k\xc3\xa6mpe mod hinanden i parringstiden for at afg\xc3\xb8re, hvem der m\xc3\xa5 parre sig med hunnerne. V\xc3\xa6ddere kan ogs\xc3\xa5 k\xc3\xa6mpe uden for parringstiden, is\xc3\xa6r hvis de er ubesl\xc3\xa6gtede, for at etablere dominans. V\xc3\xa6ddere kan sl\xc3\xa5 hinanden ihjel, hvis de f\xc3\xa5r lov til at g\xc3\xa5 frit. I parringstiden kan ellers fredelige v\xc3\xa6ddere blive aggressive over for mennesker p\xc3\xa5 grund af deres for\xc3\xb8gede hormon-niveauer._NEWLINE_Efter parringen har f\xc3\xa5r en dr\xc3\xa6gtighedsperiode p\xc3\xa5 omkring fem m\xc3\xa5neder. En normal f\xc3\xb8dsel varer mellem en og tre timer. Selv om st\xc3\xb8rre kuld ses hos nogle racer, s\xc3\xa5 f\xc3\xb8des normalt et eller to lam.\n_START_SECTION_\nRovdyr\n_START_PARAGRAPH_\nUd over parasitter og sygdom s\xc3\xa5 er pr\xc3\xa6dation fra rovdyr en trussel for f\xc3\xa5r og rentabiliteten af f\xc3\xa5reavl. F\xc3\xa5r har ringe evne til at forsvare sig selv sammenlignet med andre husdyr. Selv hvis f\xc3\xa5r overlever et angreb, kan de d\xc3\xb8 af deres skader eller af panik. Graden af pr\xc3\xa6dation varierer dog fra sted til sted. I Afrika, Australien, Amerika og dele af Europa og Asien er rovdyr et alvorligt problem. I USA var rovdyr i 2004 skyld i mere end en tredjedel af alle d\xc3\xb8dsfald hos f\xc3\xa5r. Modsat er pr\xc3\xa6dation af f\xc3\xa5r n\xc3\xa6rmest ukendt andre steder, is\xc3\xa6r p\xc3\xa5 \xc3\xb8er, der er kendt for udbredt f\xc3\xa5reavl. P\xc3\xa5 verdensplan er dyr i hundefamilien, inklusiv tamhunden, ansvarlig for de fleste d\xc3\xb8dsfald hos f\xc3\xa5r. Andre dyr, der undertiden jager f\xc3\xa5r, omfatter: Arter i kattefamilien, bj\xc3\xb8rne, rovfugle, ravne og forvildede tamsvin.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa5r i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5ret kom til Danmark som husdyr for omkring 6.000 \xc3\xa5r siden. De oprindelige f\xc3\xa5r i Norden var af typen nordiske korthalef\xc3\xa5r. De er i Danmark i historisk tid blevet erstattet af importerede f\xc3\xa5reracer og krydsninger. I de \xc3\xb8vrige nordiske lande findes varianter af korthalef\xc3\xa5rene endnu. P\xc3\xa5 Island og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er de ener\xc3\xa5dende._NEWLINE_De fleste f\xc3\xa5r i Danmark er af racer, der er for\xc3\xa6dlede til en bedre k\xc3\xb8dafs\xc3\xa6tning, mens de tidligere blev holdt for uldens skyld. I dag er ulden et sekund\xc3\xa6rt eller helt uudnyttet produkt._NEWLINE_Der lever omkring 100.000 moderf\xc3\xa5r i Danmark fordelt p\xc3\xa5 cirka 30 racer til k\xc3\xb8d-, m\xc3\xa6lke- og uldproduktion. De findes b\xc3\xa5de i store produktionsbes\xc3\xa6tninger med over 1.000 f\xc3\xa5r og i helt sm\xc3\xa5 bes\xc3\xa6tninger._NEWLINE_F\xc3\xa5r bliver brugt til at afgr\xc3\xa6sse gr\xc3\xb8nne omr\xc3\xa5der som historiske steder og digerne ved den jyske vestkyst.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa5r som f\xc3\xb8devare\n_START_PARAGRAPH_\nI det 21. \xc3\xa5rhundrede er de arabiske stater ved den Persiske Bugt, New Zealand, Australien, Gr\xc3\xa6kenland, Uruguay, Storbritannien og Irland de lande, der har det st\xc3\xb8rste forbrug af f\xc3\xa5re- og lammek\xc3\xb8d. I disse lande konsumeres der fra 3-18 kilo f\xc3\xa5re-og lammek\xc3\xb8d om \xc3\xa5ret per capita. F\xc3\xa5re-og lammek\xc3\xb8d er ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6rt i Frankrig, Afrika (is\xc3\xa6r i Maghreb-landene), Caribien, den \xc3\xb8vrige del af Mellem\xc3\xb8sten, Indien og dele af Kina. I mange af disse lande er der ofte tale om en lang tradition for f\xc3\xa5reavl, og man ser alternative udsk\xc3\xa6ringer og retter, der ogs\xc3\xa5 omfatter indmad og f\xc3\xa5retestikler, der i store dele af verden anses for at v\xc3\xa6re en delikatesse. Den mest us\xc3\xa6dvanlige ret med f\xc3\xa5rek\xc3\xb8d er m\xc3\xa5ske den skotske haggis, der best\xc3\xa5r af forskellige indvolde, havremel og hakket l\xc3\xb8g i f\xc3\xa5rets maves\xc3\xa6k. Frisk f\xc3\xa5rem\xc3\xa6lk drikkes kun i ringe m\xc3\xa6ngder, men m\xc3\xa6lken bruges til ost og yoghurt. F\xc3\xa5r har normalt kun to patter og producerer mindre m\xc3\xa6lk end k\xc3\xb8er. M\xc3\xa6lken indeholder mere fedt, t\xc3\xb8rstoffer og mineraler end kom\xc3\xa6lk og er derfor ideel til ostefremstilling. Den er ogs\xc3\xa5 mindre s\xc3\xa5rbar over for bakterier under afk\xc3\xb8lingen p\xc3\xa5 grund af det langt h\xc3\xb8jere indhold af kalk. Kendte f\xc3\xa5rem\xc3\xa6lksoste er feta fra Bulgarien og Gr\xc3\xa6kenland, roquefort fra Frankrig, manchego fra Spanien og fra Italien ricotta og pecorino romano (pecore betyder f\xc3\xa5r p\xc3\xa5 italiensk).'