b'\n_START_ARTICLE_\nNyk\xc3\xb8bing Mors\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nNyk\xc3\xb8bing er den st\xc3\xb8rste by p\xc3\xa5 Mors og \xc3\xb8ens kulturelle centrum. Ca. halvdelen af \xc3\xb8ens beboere bor i omr\xc3\xa5det omkring Nyk\xc3\xb8bing. Byen ligger 6 km N for Sallingsundbroen, der forbinder Mors og Salling. Nyk\xc3\xb8bing Mors ligger 31 km N for Skive i Salling og 30 km S\xc3\x98 for Thisted i Thy.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nNyk\xc3\xb8bing n\xc3\xa6vnes f\xc3\xb8rste gang den 13. juli 1299, da kongen, Erik Menved, under striden med kirken for sin g\xc3\xa6ld til \xc3\xa6rkebispen tilb\xc3\xb8d Esger Juul blandt andet gods den "K\xc3\xb8bstad, som kaldes Nykj\xc3\xb8bing paa Mors\xc3\xb8". Den var da alts\xc3\xa5 kongens by; senere har vel en af kongerne sk\xc3\xa6nket en del af byen til det n\xc3\xa6rliggende, i det 14. \xc3\xa5rhundredes slutning anlagte Dueholm Kloster, idet det i 1423 siges, at kongen og klosteret ejede st\xc3\xb8rste delen af byen, det vil sige at indbyggerne var deres vornede. Byen, hvis bebyggelse m\xc3\xa5 antages at v\xc3\xa6re begyndt midt i det 13. \xc3\xa5rhundrede, havde fra f\xc3\xb8rst af ingen egen sognekirke, men uden for den l\xc3\xa5 der 2 landsbyer, Vettels og Venner, og for dem og Rolstrup var Sankt Clemens Kirke sognekirke. Patronatsretten til denne blev af biskoppen i B\xc3\xb8rglum, Sven, i slutningen af det 14. \xc3\xa5rhundrede overladt til klosteret, der s\xc3\xa5 gjorde den til Nyk\xc3\xb8bing sognekirke, og de n\xc3\xa6vnte byer gik op i den. At byen for en del skylder klosteret sin opkomst, kan vel ikke betvivles, og duen i seglet tyder ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 det. Byen havde i middelalderen foruden et Hellig\xc3\xa5ndskapel i det mindste eet gilde, et pr\xc3\xa6stegilde, m\xc3\xa5ske ogs\xc3\xa5 et Sankt Gertruds Gilde. Ogs\xc3\xa5 dens for sejlads og handel heldige beliggenhed har bidraget til dens fremme, og den har vistnok efterh\xc3\xa5nden indtaget en mere selvst\xc3\xa6ndig stilling over for de gejstlige herrer. Dens handelsprivilegier blev flere gange bekr\xc3\xa6ftede og udvidede af kongerne, s\xc3\xa5ledes i 1460, i 1560 og i 1571.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Reformationen blev klosterskolen, der oprindelig stod "mellem Byen og M\xc3\xb8llen", flyttet til Nyk\xc3\xb8bing, hvor den bestod indtil 1739 som byens latinskole. Det var Vendsyssels f\xc3\xb8rste superintendent, Peder Thomsen, der skaffede byen skolen og som ophjalp den ved at henl\xc3\xa6gge kalentets eller pr\xc3\xa6stegildets forskellige ejendele til skolens og kirketjenernes nytte._NEWLINE_I sommeren 1560 br\xc3\xa6ndte hele byen (blandt andet "Provstegaarden") p\xc3\xa5 14 huse n\xc3\xa6r, hvorfor den ved brev af 3. juli samme \xc3\xa5r i tre \xc3\xa5r blev fritaget for al landskn\xc3\xa6gtehold og byskat, lige som den fik lov til at benytte det skib, som ellers skulle udrustes til rigets tjeneste, til at hente t\xc3\xb8mmer med. Den 4. februar 1573 eftergav Frederik II byen dens restance af tidligere \xc3\xa5rs skatter, da borgerne ved ildebranden og anden skade var s\xc3\xa5 forarmede, at de ikke kunne betale den.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nNyk\xc3\xb8bing vedblev langt op i nyere tid at v\xc3\xa6re en lille by: i 1672 havde den kun 343 indbyggere og i 1769 547 indbyggere. Dens tilbagegang skyldes vistnok for en del tilbagevendende voldsomme ildebrande: den 20. oktober 1715 br\xc3\xa6ndte den bedste del af byen omkring kirken, som led en del, og den 24. august 1 748 br\xc3\xa6ndte 48 g\xc3\xa5rde tillige med kirket\xc3\xa5rnet. Den besv\xc3\xa6rlige sejlads p\xc3\xa5 Limfjorden h\xc3\xa6mmede ogs\xc3\xa5 al handel og oms\xc3\xa6tning. Et vendepunkt for Nyk\xc3\xb8bing (s\xc3\xa5vel som for Thisted) blev Agger Tanges gennembrud i 1825. Byen fik snart sit eget toldsted.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nAnl\xc3\xa6gget af Frederik VIIs Kanal ved L\xc3\xb8gst\xc3\xb8r og senere jernbanen bragte byen yderligere fremgang._NEWLINE_Nyk\xc3\xb8bing havde omkring 1900 \xc3\xa5rlig 7 markeder: 1 i februar med heste og kv\xc3\xa6g, 1 i marts og 1 i juni med heste, 1 i april med kreaturer, 1 i juli, 1 i september og 1 i oktober med heste, kv\xc3\xa6g og f\xc3\xa5r. Torvedag var hver l\xc3\xb8rdag, hveranden l\xc3\xb8rdag mellem Mikkelsdag og jul med levende kreaturer._NEWLINE_Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring midten af 1800-tallet: 1 bogtrykkeri, 1 stampem\xc3\xb8lle, der drives med dampkraft, 1 jernst\xc3\xb8beri, 2 teglv\xc3\xa6rker, 1 dampbr\xc3\xa6nderi, 2 \xc3\xb8lbryggerier, 1 cikoriefabrik og 1 uldspinderi. Af fabrikker og industrier havde byen i 1872: 1 bogtrykkeri, 1 stampem\xc3\xb8lle, der drives med dampkraft, 1 jernst\xc3\xb8beri, 2 teglv\xc3\xa6rker, 2 \xc3\xb8lbryggerier, 1 tobaksfabrik og 1 uldspinderi. Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet: 1 jernst\xc3\xb8beri (N.A. Christensen & Co., omkring 240 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion omkring 10.000 kakkelovne, 5.000 komfurer, 40-50.000 gryder foruden andet st\xc3\xb8begods), 1 cigar- og tobaksfabrik (Damborgs, omkring 150 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion 125.000 pund kardusskr\xc3\xa5, 270.000 pund r\xc3\xb8gtobak, 20.000 pund spunden skr\xc3\xa5 og 3 mio. cigarer og cigaretter), 1 uldspinderi og kl\xc3\xa6defabrik, 1 r\xc3\xb8rv\xc3\xa6vsfabrik, 1 plovjernsfabrik, 2 \xc3\xb8lbryggerier, 1 kalkv\xc3\xa6rk, 1 teglbr\xc3\xa6nderi med mere samt 3 bogtrykkerier. _NEWLINE_I Nyk\xc3\xb8bing blev udgivet 3 aviser: "Mors\xc3\xb8 Avis", "Mors\xc3\xb8 Folkeblad" og "Mors\xc3\xb8 Dagblad". _NEWLINE_Nyk\xc3\xb8bings befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet: 1.398 i 1850, 1.746 i 1855, 2.034 i 1860, 2.246 i 1870, 2.723 i 1880, 3.607 i 1890, 4.492 i 1901, 6.060 i 1906 og 6.918 i 1911._NEWLINE_Efter n\xc3\xa6ringsveje fordeltes folkem\xc3\xa6ngden 1890 i f\xc3\xb8lgende grupper, omfattende b\xc3\xa5de fors\xc3\xb8rgere og fors\xc3\xb8rgede: 362 levede af immateriel virksomhed, 136 af jordbrug, 35 af gartneri, 133 af fiskeri, 165 af s\xc3\xb8fart, 1.383 af industri, 676 af handel, 519 af forskellig daglejervirksomhed, 121 af deres midler, og 77 n\xc3\xb8d almisse. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 6.060, heraf ern\xc3\xa6rede 351 sig ved immateriel virksomhed, 367 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 377 ved fiskeri, 3.245 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 888 ved handel med mere, 439 ved samf\xc3\xa6rdsel, 155 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 204 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 34 af anden eller uangiven virksomhed. Foruden byens hovederhverv, handel, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og fabriksdrift, udgjorde jordbrug og fiskeri v\xc3\xa6sentlige n\xc3\xa6ringsveje. Af stor betydning for byen havdeden i 1873 p\xc3\xa5begyndte f\xc3\xa6rgefart mellem Nyk\xc3\xb8bing og Glyng\xc3\xb8re v\xc3\xa6ret. If\xc3\xb8lge Fiskeriberetningen besk\xc3\xa6ftigede fiskeriet 1897-98 24 b\xc3\xa5de, der fiskede for en v\xc3\xa6rdi af omkring 38.000 kr., s\xc3\xa6rlig flynder, torsk, \xc3\xa5l, ogs\xc3\xa5 hummer og rejer.\n_START_SECTION_\nMellemkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nGennem mellemkrigstiden var Nyk\xc3\xb8bings indbyggertal overvejende stagnerende: i 1916 7.743, i 1921 8.352, i 1925 8.440, i 1930 7.982, i 1935 8.177, i 1940 8.119 indbyggere. Nogen forstadsudvikling skete ikke. _NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingen i 1930 havde Nyk\xc3\xb8bing 7.982 indbyggere, heraf ern\xc3\xa6rede 482 sig ved immateriel virksomhed, 3.023 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 1.179 ved handel mm, 677 ved samf\xc3\xa6rdsel, 653 ved landbrug, skovbrug og fiskeri, 628 ved husgerning, 1.215 var ude af erhverv og 125 havde ikke oplyst indkomstkilde.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig fortsatte Nyk\xc3\xb8bing sin svage befolkningsv\xc3\xa6kst. I 1945 boede der 8.825 indbyggere i k\xc3\xb8bstaden, i 1950 9.187 indbyggere, i 1955 9.293 indbyggere, i 1960 9.326 indbyggere og i 1965 9.127 indbyggere.\n_START_SECTION_\nEfter kommunalreformen i 1970\n_START_PARAGRAPH_\nNyk\xc3\xb8bing Mors var k\xc3\xb8bstad, indtil dette begreb blev afskaffet med kommunalreformen i 1970. Her blev Nyk\xc3\xb8bing hovedby i Mors\xc3\xb8 Kommune, der desuden omfattede alle \xc3\xb8ens sognekommuner. Mors\xc3\xb8 Kommune forblev selvst\xc3\xa6ndig efter kommunalreformen i 2007.\n_START_SECTION_\nInfrastruktur og transport\n_START_PARAGRAPH_\n20. november 1873 overtog Nyk\xc3\xb8bing Kommune den \xc3\xa6ldgamle f\xc3\xa6rgefart over Sallingsund efter at staten havde anlagt en f\xc3\xa6rgehavn ved Glyng\xc3\xb8re._NEWLINE_15. maj 1884 \xc3\xa5bnedes Sallingbanen fra Skive til Glyng\xc3\xb8re. 1. april 1885 overtog Statsbanerne f\xc3\xa6rgeruten og begyndte at forberede dens udbygning til jernbanef\xc3\xa6rgerute, som blev \xc3\xa5bnet 1. oktober 1889 sammen med jernbanestationen i Nyk\xc3\xb8bing._NEWLINE_Nyk\xc3\xb8bing Mors Station fik en betydelig godstrafik. Ved f\xc3\xa6rgelejet l\xc3\xa5 der en ekspeditionsbygning til persontrafikken. Den findes stadig som restaurant p\xc3\xa5 Jernbanevej 3. Stationens \xc3\xb8vrige bygninger er revet ned, og stationsarealet er benyttet til vej, r\xc3\xa5dhus og plejehjem._NEWLINE_Ingen af planerne om at f\xc3\xb8re jernbanen videre hen over Mors blev realiseret, men et projekt om en statsbane fra Nyk\xc3\xb8bing til Solbjerg n\xc3\xa5ede at blive sat i gang. I retning af T\xc3\xb8ds\xc3\xb8 blev der bygget 4 km banetrac\xc3\xa9 uden skinner samt flere viadukter, bl.a. H\xc3\xb8jbro, der stadig findes vest for det tidligere stationsterr\xc3\xa6n._NEWLINE_I 1930\'erne begyndte man at diskutere Sallingsundbroen. Sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let var, om jernbanen skulle f\xc3\xb8res til Nyk\xc3\xb8bing over broen, hvilket ville blive meget dyrt. Men en ren vejbro kunne koste Sallingbanen livet og blev f\xc3\xb8rst realiseret, da banen alligevel var p\xc3\xa5 vej til at blive nedlagt. _NEWLINE_Persontrafikken p\xc3\xa5 Sallingbanen oph\xc3\xb8rte 23. maj 1971, og banen fortsatte som godsbane til 1979. Jernbanef\xc3\xa6rgen og dermed godstrafikken til Nyk\xc3\xb8bing oph\xc3\xb8rte 1. oktober 1977 - et halvt \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Sallingsundbroen stod f\xc3\xa6rdig 30. maj 1978.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nEn af Danmarks \xc3\xa6ldste biografer ligger i hjertet af Nyk\xc3\xb8bing. Bio Mors blev \xc3\xa5bnet 2. november 1924 i en dristig arkitektur med sandstenss\xc3\xb8jler og indrettet med marmor og \xc3\xa6delt tr\xc3\xa6, de bedste teaterstole og et moderne varmesystem. Siden starten af 1980\'erne har den v\xc3\xa6ret den eneste biograf p\xc3\xa5 Mors. Den var ved at g\xc3\xa5 ned i starten af 1990\'erne, men drives nu af en forening med ca. 80 aktive medlemmer._NEWLINE_Limfjordsteatret var tidligere egnsteater for Viborg Amt, men efter nedl\xc3\xa6ggelse af amterne er det nu egnsteater for Mors\xc3\xb8 og Skive Kommuner og har et t\xc3\xa6t samarbejde med Thisted Kommune. Det er et professionelt teater, der turnerer hele landet rundt. Teaterbygningen er desuden ramme om flere koncerter \xc3\xa5ret rundt, arrangeret i samarbejde med Mors\xc3\xb8 Musikforening.\n_START_SECTION_\nAttraktioner og sev\xc3\xa6rdigheder\n_START_PARAGRAPH_\nDueholm Kloster er en af byens \xc3\xa6ldste nuv\xc3\xa6rende bygninger og omtales f\xc3\xb8rste gang, da den bliver overdraget til Johanniterordenen i 1370 af biskop Svend. Siden 1909 har klosteret huset Morslands Historiske Museum, der ogs\xc3\xa5 rummer Mors\xc3\xb8 Lokalhistoriske Arkiv._NEWLINE_Dansk St\xc3\xb8berimuseum er ogs\xc3\xa5 en afdeling af Morslands Historiske Museum. Det fort\xc3\xa6ller Mors\xc3\xb8 Jernst\xc3\xb8beris historie fra 1853 til nu og er indrettet i nogle af de bevarede fabriksbygninger, hvor bl.a. de velkendte Mors\xc3\xb8-br\xc3\xa6ndeovne blev fremstillet._NEWLINE_Nordens st\xc3\xb8rste blomsterpark, Jesperhus ligger lige udenfor Nyk\xc3\xb8bing og indbefatter udover blomsterpark med junglezoo ogs\xc3\xa5 feriecenter med campingplads, sv\xc3\xb8mmehal, bowlingcenter osv. _NEWLINE_Dansk Skaldyrcenter er en forsknings- og udviklingsinstitution, der har til huse i Mors\xc3\xb8 Skibsv\xc3\xa6rfts tidligere faciliteter p\xc3\xa5 \xc3\x98rodde og ligger midt i det omr\xc3\xa5de, hvor man i generationer har fisket muslinger, \xc3\xb8sters og andre skaldyr. Hvert \xc3\xa5r afholdes der Skaldyrsfestival, der tr\xc3\xa6kker mange folk til byen for at smage p\xc3\xa5 alt godt fra Limfjorden.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nEn af Danmarks \xc3\xa6ldste idr\xc3\xa6tsforeninger, Nyk\xc3\xb8bing Mors IF, holder til i byen. Byen er ogs\xc3\xa5 hjemsted for h\xc3\xa5ndboldligaklubben Mors-Thy H\xc3\xa5ndbold, der tidligere hed HF Mors. Den holder til i det nybyggede kulturcenter, Jyske Bank Mors Arena.\n_START_SECTION_\nAksel Sandemose\n_START_PARAGRAPH_\nNyk\xc3\xb8bing Mors er kendt som f\xc3\xb8dested for Aksel Sandemose. Han har opn\xc3\xa5et en vis herostratisk ber\xc3\xb8mmelse for at have inspireret Janteloven. Det er dog n\xc3\xa6ppe helt retf\xc3\xa6rdigt at identificere byen med den fiktive by Jante fra v\xc3\xa6rket En flygtning krydser sit spor, da Sandemose ved flere lejligheder udtrykker sig positivt om byen i sine v\xc3\xa6rker.'