b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes historie\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes historie er en del af Nordens historie. Der findes ofte paralleller til Islands historie og Norges historie, som senere blev bestemt af Danmarks historie. \xc3\x98erne blev koloniseret i 800-tallet af folk fra Vestnorge, hvorfor det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske sprog ogs\xc3\xa5 har udviklet sig fra det gamle vestnordiske sprog, som bl.a. taltes p\xc3\xa5 Vestlandet._NEWLINE_I 900-tallet samledes f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske storb\xc3\xb8nder til et lovgivende, d\xc3\xb8mmende og politisk bestemmende Alting, der senere blev til Lagtinget. Omkring 1000 blev F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne kristnet, og derefter blev de en del af Norge, siden 1380 ogs\xc3\xa5 del af det Danske Rige i personalunionen. Det norske rigsr\xc3\xa5d opl\xc3\xb8stes i 1536, og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Norge regeredes som danske provinser. Reformationen n\xc3\xa5ede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i 1538, og dansk blev embedssprog. Da Norge blev afst\xc3\xa5et til kongen af Sverige i 1814 forblev F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, Gr\xc3\xb8nland og Island under dansk styre. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne var et dansk amt, men handelsmonopolet oph\xc3\xa6vedes i 1856. Det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skriftsprog udviklede sig, og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne forvandlede sig fra et bondesamfund til en moderne fiskerination, som har haft hjemmestyre siden 1948 og selvstyre siden 2005.\n_START_SECTION_\nIrske munke\n_START_PARAGRAPH_\nI det 6.-7. \xc3\xa5rhundrede foretog irske munke lange s\xc3\xb8rejser vest og nord for Skotland og Irland i \xc3\xa5bne skindb\xc3\xa5de, currachs, og n\xc3\xa5ede langt ud p\xc3\xa5 havet til afsidesliggende \xc3\xb8er. Form\xc3\xa5let med disse rejser var bl.a. at finde ensomme og fredelige steder, hvor de kunne sl\xc3\xa5 sig ned som eremitter eller oprette klostre._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste kolonister p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er if\xc3\xb8lge myterne irske munke, der sandsynligvis i omkring 650 har s\xc3\xb8gt et fredeligt tilflugtsted p\xc3\xa5 de isolerede \xc3\xb8er. Munkene blev siden sandsynligvis fordrevet af norske vikinger, der i 800-\xc3\xa5rene slog sig ned p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne bliver norsk len\n_START_PARAGRAPH_\nOm \xc3\xb8ernes \xc3\xa6ldste bebyggelse og historie i vikingetiden findes spredte bem\xc3\xa6rkninger i de islandske sagaer, navnlig i "F\xc3\xa6ringesaga" (F\xc3\xa6reyinga Saga), der ikke er et selvst\xc3\xa6ndigt sagav\xc3\xa6rk men indeholdes stykkevis i Olafssaga. Heri fort\xc3\xa6lles, at Gr\xc3\xadmur Kamban var den f\xc3\xb8rste mand, som bosatte sig p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, og at kort efter Slaget i Hafrsfjord flygtede mange i Norge for Harald H\xc3\xa5rfagers tyranni og nedsatte sig p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne p\xc3\xa5 vejen til Island. Sagaen fort\xc3\xa6ller is\xc3\xa6r om de vigtigste m\xc3\xa6nd p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne: Tr\xc3\xb3ndur \xc3\xad G\xc3\xb8tu, den betydeligste mand af "G\xc3\xb8teskeggerne" og Sigmundur Brestisson. Den sidstn\xc3\xa6vnte havde vundet stort ry for sine vikingetog, men under sit ophold i Norge blev han kristnet og fik l\xc3\xb8fte af Olav Tryggvason om at f\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i forlening, hvorefter han med magt indf\xc3\xb8rte den nye l\xc3\xa6re her ved \xc3\xa5r 1000 og s\xc3\xb8gte at s\xc3\xa6tte sig i besiddelse af \xc3\xb8erne. Ogs\xc3\xa5 Tr\xc3\xb3ndur havde han tvunget til at lade sig kristne, men da denne ogs\xc3\xa5 tragtede efter herred\xc3\xb8mmet, str\xc3\xa6bte han Sigmundur efter livet og overfaldt ham p\xc3\xa5 hans g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Sku\xc3\xb8, og Sigmundur blev dr\xc3\xa6bt under flugten. Trond og Leivur \xc3\x98ssursson delte nu herred\xc3\xb8mmet over \xc3\xb8erne. Efter Tr\xc3\xb3ndurs d\xc3\xb8d i 1035 tog Leivur dem til len af Magnus den Gode, og \xc3\xb8erne h\xc3\xb8rte fra den tid under Norge, om end de norske kongers magt over \xc3\xb8erne ikke var stor. If\xc3\xb8lge kong Magnus Lagab\xc3\xb8tes forordning af 1272 synes der kun at have v\xc3\xa6ret \xc3\xa9n sysselmand (med to lensm\xc3\xa6nd) p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne.\n_START_SECTION_\nNorsk kirkeprovins\n_START_PARAGRAPH_\nI norsketiden blev bisped\xc3\xb8mmet F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne grundlagt i 1111 under \xc3\xa6rkebiskoppen i Nidaros og med Kirkjub\xc3\xb8ur som s\xc3\xa6de. Her skrev biskop Erlendur i 1298 F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes \xc3\xa6ldste kendte dokument: F\xc3\xa5rebrevet (f\xc3\xa6r.\xc2\xa0Sey\xc3\xb0abr\xc3\xa6vi\xc3\xb0) om landets landboforhold. Han p\xc3\xa5begyndte tillige opf\xc3\xb8relsen af Magnuskatedralen i Kirkjub\xc3\xb8ur.\n_START_SECTION_\nAltinget\n_START_PARAGRAPH_\nFor at opretholde lov og orden oprettede befolkningen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne \xc3\xa5r 900 Altinget efter forbillede fra Frostatinget i Norge. Altinget, der samledes p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8en Tinganes ved T\xc3\xb3rshavn, blev ledet af en folkevalgt lagmand, og her blev truffet beslutninger om landets anliggender, vedtaget love, m\xc3\xa6glet i indbyrdes stridigheder, idet alle frie m\xc3\xa6nd var lige for loven. Altinget var dermed det \xc3\xa6ldste direkte demokrati i Europa (\xc3\xa6ldre end Altinget p\xc3\xa5 Island). I 1274 tr\xc3\xa5dte imidlertid den Yngre Gulatingslov i kraft (se Magnus Lagab\xc3\xb8tes Landslov), hvorved lagmanden blev en norsk kongelig udn\xc3\xa6vnt embedsmand, og Altinget blev omdannet til et Lagting, der kun havde ret til at d\xc3\xb8mme men ikke til at vedtage love._NEWLINE_Ved siden af det centrale ting fandtes lokale ting i hver af de seks omr\xc3\xa5der Su\xc3\xb0uroy, Sandoy, V\xc3\xa1gar, Streymoy, Eysturoy og Nor\xc3\xb0oyar.\n_START_SECTION_\nHandelsmonopol indf\xc3\xb8res\n_START_PARAGRAPH_\nI begyndelsen var f\xc3\xa6ringernes foretrukne handelssted Bergen. F\xc3\xa6ringerne kunne i tidligste middelalder selv sejle udenlands for at handle. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ske handelsfolk kunne tilbyde varer som uld, t\xc3\xb8rfisk og fugle og kunne k\xc3\xb8be varer som salt, t\xc3\xb8mmer og korn. I 1271 blev et kongeligt handelsmonopol oprettet i T\xc3\xb3rshavn af kong Magnus Lagab\xc3\xb8te, og det blev tillige bestemt, at der skulle g\xc3\xa5 mindst to skibe om \xc3\xa5ret mellem Bergen og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Form\xc3\xa5let med dette handelsmonopol synes at have v\xc3\xa6ret at holde Hansaforbundet v\xc3\xa6k fra F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, men virkningen var snarere en sv\xc3\xa6kket, f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk sejlads og dermed \xc3\xb8ernes st\xc3\xb8rre afh\xc3\xa6ngighed af udefra kommende skibe.\n_START_SECTION_\nEn st\xc3\xa6kket provins\n_START_PARAGRAPH_\nDet var sk\xc3\xa6bnens ironi, at f\xc3\xa6ringerne oprindeligt havde bosat sig p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne, fordi de havde s\xc3\xb8gt friheden fra norske kongers tyranni, men senere mistede den igen ved svig fra en af deres egne og ved norske kongers trang til at udvide deres magt. Norgesv\xc3\xa6ldets fremgang bevirkede, at F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne nu gik en fremtid i m\xc3\xb8de som st\xc3\xa6kket provins.\n_START_SECTION_\nKalmarunionen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1380 blev Norge forenet med Danmark under en f\xc3\xa6lles konge, og her kom F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne med som norsk lydland. I 1397 oprettedes Kalmarunionen. Reelt fik disse forandringer i begyndelsen ingen betydning: F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev fortsat forvaltet fra Norge._NEWLINE_I \xc3\xa6ldre tid havde \xc3\xb8erne haft egne skibe, med hvilke de handlede med Norge, is\xc3\xa6r Bergen, men senere gik handelen mere og mere over til hanseatiske k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd i Bergen._NEWLINE_Under kong Hakon den Gamle havde F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Shetland udgjort \xc3\xa9t lagd\xc3\xb8mme, retsomr\xc3\xa5de, men da Shetland ved Christian 1.\xe2\x80\x99s pants\xc3\xa6ttelse 1469 var kommet ind under Skotland, blev F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne vistnok et eget lagd\xc3\xb8mme, idet dog de f\xc3\xb8rste lagm\xc3\xa6nd vedblev at bo p\xc3\xa5 Shetland.\n_START_SECTION_\nReformation\n_START_PARAGRAPH_\nReformationen i Danmark 1536 n\xc3\xa5ede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i 1538. Det skulle f\xc3\xa5 stor indflydelse p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes udvikling i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rhundreder._NEWLINE_Efter reformationens indf\xc3\xb8relse p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne blev der 1540 oprettet et evangelisk bisped\xc3\xb8mme, men den f\xc3\xb8rste biskop, Jens Gregersen Riber, forlod \xc3\xb8erne i 1557, og derefter var en provst den \xc3\xb8verste gejstlige (den f\xc3\xb8rste provst var Hejne Jonsen Havreki, Mogens Hejnesens fader). \xc3\x98ernes provsti blev henlagt under Bergens biskop. Kongen overtog 2/3 af kirkens jordegods, som nu blev kongsjord, hvilket skulle f\xc3\xa5 betydning for landbrugets senere udvikling._NEWLINE_Da bispestolen blev nedlagt under Christian 3., oprettede denne en latinskole i Thorshavn (f\xc3\xb8rste gang omtalt 1547), ved hvilken sognepr\xc3\xa6sten i Thorshavn var enel\xc3\xa6rer. I 1620 kom den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kirke under Sj\xc3\xa6llands biskop. Skolen fik af Christian 4. tillagt yderligere indt\xc3\xa6gter til fattige studerendes underhold ved et gavebrev af 1647, hvorved der blev uddannet s\xc3\xa5 mange indf\xc3\xb8dte f\xc3\xa6ringer, at alle f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske pr\xc3\xa6stekald kunne bes\xc3\xa6ttes med dem, foruden at nogle fik ans\xc3\xa6ttelse i kongeriget._NEWLINE_I 1722 blev der ansat en s\xc3\xa6rlig rektor for skolen i Thorshavn, men da de stipendier, der var bestemt til fattige disciples underhold, gik med til rektorens afl\xc3\xb8nning, h\xc3\xa6mmedes tilgangen til skolen meget. Den vedblev dog at best\xc3\xa5 indtil 1804, da den sidste rektor, Gr. M\xc3\xbcller, som havde styret skolen i 42 \xc3\xa5r, d\xc3\xb8de. Almuen fik i gamle dage kun undervisning i hjemmet. Der blev vel af og til gjort fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at indf\xc3\xb8re et ordnet skolev\xc3\xa6sen men uden held; kun almueskolen i Thorshavn (den f\xc3\xb8rste danske skole i Thorshavn skyldes pr\xc3\xa6sten Hans Rasmussen, d\xc3\xb8d 1651) bestod med adgang ogs\xc3\xa5 for b\xc3\xb8rn fra landet.\n_START_SECTION_\nFrihandel og monopolhandel\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Reformationen gjorde kongemagten ih\xc3\xa6rdige fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 dels at frig\xc3\xb8re handelen fra hanseaterne, dels sikre F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne de forn\xc3\xb8dne forsyninger. S\xc3\xa5ledes kundgjordes ved kongeligt brev af 21. februar 1553, at unders\xc3\xa5tterne i Danmark og Norge frit m\xc3\xa5tte sejle og handle p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne. Nok fik to k\xc3\xb8benhavnske k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd i 1569 privilegium for fire \xc3\xa5r p\xc3\xa5 handel p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne, men da beboerne klagede over, at varerne var for dyre, og at de selv kun fik halv pris for deres egne varer, fik de 7. marts 1571 brev om, at de selv m\xc3\xa5tte afh\xc3\xa6nde deres varer hjemme og ude mod at svare den samme afgift som fogederne og k\xc3\xb8bm\xc3\xa6ndene, og dette gentoges den 18. december 1571. I 1573 fik dog igen en hamborgsk k\xc3\xb8bmand bevilling p\xc3\xa5 at besejle \xc3\xb8erne, da det viste sig vanskeligt for private at forsyne dem regelm\xc3\xa6ssigt, og det desuden var forbundet med stor risiko p\xc3\xa5 grund af s\xc3\xb8r\xc3\xb8vere, der var en stadig plage for \xc3\xb8erne._NEWLINE_I 1578 overtog kongen selv handelen, og 1579-1583 fik den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kaper Magnus Heinason, der havde tjent under Vilhelm den Tavse og dennes s\xc3\xb8n Maurits af Nassau i ti \xc3\xa5r og k\xc3\xa6mpet mod Spanien i Firs\xc3\xa5rskrigen, eneret p\xc3\xa5 den for sig og medredere i Bergen, lige som han fik ret til at udruste skib p\xc3\xa5 orlogsvis for at rense farvandet for s\xc3\xb8r\xc3\xb8vere, noget der ogs\xc3\xa5 til dels lykkedes ham. Han opf\xc3\xb8rte f\xc3\xa6stningen Skansin i T\xc3\xb3rshavn mod s\xc3\xb8r\xc3\xb8vere. Men han brandskattede rigtignok ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8erne ved at s\xc3\xa6lge d\xc3\xa5rlige varer til ublu priser, og han mistede derfor eneretten, der gik over til andre rederier af k\xc3\xb8benhavnske, hamburgske eller bergensiske k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd. I 1589 blev Heinason efter ordre fra statholderen Christoffer Valkendorf fanget og sendt til K\xc3\xb8benhavn, hvor han blev d\xc3\xb8mt for s\xc3\xb8r\xc3\xb8veri til fordel for Holland og to dage senere, den 18. januar, henrettet. Den hastige retssag medf\xc3\xb8rte, at Valkendorf mistede sin ministerpost._NEWLINE_I f\xc3\xb8rste halvdel af det 17. \xc3\xa5rhundrede (til 1620) havde et bergensisk handelsselskab enehandelen, ligesom det havde forpagtningen af \xc3\xb8ernes indkomster. Derefter gik den over til det i 1619 oprettede Islandske Handelskompagni, som oph\xc3\xa6vedes 1662. I denne tid forekom der ofte gensidige klager \xe2\x80\x94 fra befolkningens side over uregelm\xc3\xa6ssig tilf\xc3\xb8rsel, d\xc3\xa5rlige varer og for h\xc3\xb8je priser, og fra handelskompagniets side over, at beboerne br\xc3\xb8d forbuddet mod at handle med andre.\n_START_SECTION_\nGabeltiden\n_START_PARAGRAPH_\nI 1655 fik Christoffer Gabel som befalingsmand over F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne indt\xc3\xa6gten af \'F\xc3\xa6r\xc3\xb8 land\' i forpagtning p\xc3\xa5 livstid for 1000 rigsdater \xc3\xa5rligt. Den 19. januar 1661 fik han samme indt\xc3\xa6gt kvit og frit for sin og s\xc3\xb8nnens Frederik Gabels levetid og den 3. april 1662 tillige monopol p\xc3\xa5 \xc3\xb8ernes besejling._NEWLINE_I de trange tider under Gablernes enestyre hensygnede skolen i Torshavn mere og mere. Pr\xc3\xa6sten Lucas Debes var den alvorligste modstander for Gabels embedsm\xc3\xa6nd og rejste med en f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk delegation til K\xc3\xb8benhavn, hvor han fortalte kongen om Gabels vilk\xc3\xa5r. I denne tid skrev han 1673 den f\xc3\xb8rste trykte bog om F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne: F\xc3\xa6ro\xc3\xa6 et F\xc3\xa6roa reserata p\xc3\xa5 dansk (engelsk og tysk overs\xc3\xa6ttelse fulgte). Da en kongelig kommission n\xc3\xa5ede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne samme \xc3\xa5r, \xc3\xb8delagde en brand p\xc3\xa5 Tinganes de fleste handelsbygninger, og dokumenter gik op i luer. Det siges, at Gabels m\xc3\xa6nd stod bag branden.\n_START_SECTION_\nKongelig forvaltning\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Frederik Gabels d\xc3\xb8d i 1708 overtog den danske stat handelsmonopolet, som varede til 1856. Handelen bestyredes af en f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk og gr\xc3\xb8nlandsk handelskommission i K\xc3\xb8benhavn, som havde en handelsforvalter i Thorshavn, hvor det eneste udsalgssted var indtil 1836, da der kom to til i Tv\xc3\xb8royri (Su\xc3\xb0uroy) og Klaksvig (Nor\xc3\xb0oyar) og et par \xc3\xa5r senere yderligere et i Vestmanhavn. Ganske vist bestemtes i 1790, at monopolet, som blev drevet med tab, skulle oph\xc3\xb8re fra 1796, men efter en ans\xc3\xb8gning fra \xc3\xb8boerne, som frygtede for frihandelen, blev bestemmelsen atter oph\xc3\xa6vet. Der var dog nogle, som k\xc3\xa6mpede for frihandel, deriblandt den bekendte skibsf\xc3\xb8rer og digter Poul Poulsen Nols\xc3\xb8e (N\xc3\xb3lsoyar P\xc3\xa1ll, d\xc3\xb8d 1809)._NEWLINE_Niels Rybergs handel 1768-1788 var en forholdsvis god tid for f\xc3\xa6ringerne, som fik kendskab til at salte sild og at lave klipfisk, som blev eksporteret._NEWLINE_N\xc3\xb3lsoyar P\xc3\xa1ll var modstander af Rybergs handel og k\xc3\xa6mpede for frihandel og dermed F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes selvst\xc3\xa6ndighed. Hans Fuglakv\xc3\xa6\xc3\xb0i er en vise, hvor Tjaldur (strandskaden) symboliserer ham selv, og derved den frie f\xc3\xa6ring, andre fugle symboliserer danske embedspersoner i Thorshavn. I 1804 byggede han med Royndin Fr\xc3\xad\xc3\xb0a F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes f\xc3\xb8rste selvejede skib siden Magnus Heinasons tid. I 1807 truedes F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne af hungersn\xc3\xb8d under krigen mellem Danmark og England. N\xc3\xb3lsoyar P\xc3\xa1ll s\xc3\xb8rgede med sit skib for at skaffe korn til F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Han omkom ved et forlis i vinteren 1808/1809 og er nu nationalhelt.\n_START_SECTION_\nUnder Sj\xc3\xa6llands stiftamt\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Frederik Gabels d\xc3\xb8d 1708 blev landfogeden J. Chr. Klein inspekt\xc3\xb8r over de kongelige regalier og rettigheder p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne. Den 14. maj 1709 henlagdes de under Sj\xc3\xa6llands Stiftamt. Fra 6. marts 1720 til 6. marts 1775 h\xc3\xb8rte de under Islands Stifts\xc3\xb8vrighed; ved reskript af 6. september 1775 lagdes de under Sj\xc3\xa6llands Stifts\xc3\xb8vrighed.\n_START_SECTION_\nSelvst\xc3\xa6ndigt F\xc3\xa6r\xc3\xb8 Amt\n_START_PARAGRAPH_\nVed Freden i Kiel 1814 forblev F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, Island og Gr\xc3\xb8nland sammen med Danmark, mens Norge blev afst\xc3\xa5et til Sverige.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne repr\xc3\xa6senteret i Folketinget og Landstinget\n_START_PARAGRAPH_\nVed kongelig resolution af 6. juli 1816 blev F\xc3\xa6r\xc3\xb8 Amt oprettet som et selvst\xc3\xa6ndigt amt omfattende F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ledet af en amtmand. Det gamle lagting oph\xc3\xa6vedes ved plakat af 18. maj 1816, og landet fik sin overret dels i Hof- og Stadsretten, dels i H\xc3\xb8jesteret. Ved grundloven af 1849 knyttedes F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne n\xc3\xb8jere til Danmark, og Danmarks Grundlov tr\xc3\xa5dte i 1851 i kraft p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Som ligestillet del af riget sendte F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne repr\xc3\xa6sentanter til den danske rigsdag, henholdsvis 1 medlem til Folketinget og 1 til Landstinget. Folketingsmanden blev valgt umiddelbart af \xc3\xb8ernes v\xc3\xa6lgere (if\xc3\xb8lge lov af 2. marts 1903 var \xc3\xb8erne inddelt i 12 valgdistrikter, hvert med sit eget valgsted), landstingsmanden blev valgt af Lagtinget. I 1851 fandt de f\xc3\xb8rste rigsdagsvalg p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne sted.\n_START_SECTION_\nLagtinget genoprettes\n_START_PARAGRAPH_\nI overensstemmelse med grundloven blev ved lov af 26. marts 1852 \xc3\xb8ernes politiske forfatning n\xc3\xa6rmere ordnet, idet Lagtinget, n\xc3\xa6rmere bestemt ved lov af 15. april 1854, blev genoprettet, ligesom den kommunale lovgivning senere ordnedes omtrent i overensstemmelse med de i kongeriget herskende grunds\xc3\xa6tninger. Lagtinget var i \xc3\xb8vrigt en s\xc3\xa6rlig politisk repr\xc3\xa6sentation, som if\xc3\xb8lge lov af 15. april 1854 bestod af amtmanden som formand, provsten og 18 af beboerne for 4 \xc3\xa5r valgte medlemmer, der oppebar 2 kroner i dagligt vederlag. Af disse sidste valgte hvert af de 7 pr\xc3\xa6steg\xc3\xa6ld 2 undtagen Sydstr\xc3\xb8m\xc3\xb8 og \xc3\x98ster\xc3\xb8 pr\xc3\xa6steg\xc3\xa6ld, som hvert skulle v\xc3\xa6lge 4. Lagtinget afgav bet\xc3\xa6nkning over de \xc3\xb8erne vedkommende lovudkast, der af regeringen forelagdes det, samt fremsatte forslag til nye love og andre offentlige foranstaltninger. Endvidere kunne det indgive klager over lovenes forvaltning af embedsm\xc3\xa6ndene og ang\xc3\xa5ende offentlige indretningers og midlers bestyrelse. Dern\xc3\xa6st udn\xc3\xa6vnte det medlemmer af valgn\xc3\xa6vnene if\xc3\xb8lge lov om folketingsvalg. Det samledes \xc3\xa5rligt i Thorshavn p\xc3\xa5 St. Olafsdag 29. juli (St. Olaf var F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes v\xc3\xa6rnehelgen). Kongen kunne opl\xc3\xb8se lagtinget. Det m\xc3\xa5tte ikke v\xc3\xa6re samlet over 4 uger, medmindre halvdelen af medlemmerne ans\xc3\xa5 det for n\xc3\xb8dvendigt, og ikke over 6 uger uden amtmandens samtykke.\n_START_SECTION_\nAdministrative forhold\n_START_PARAGRAPH_\nMed hensyn til de administrative forhold var amtmanden over\xc3\xb8vrighed. Hans stilling var i alt v\xc3\xa6sentligt den samme som de kongerigske amtm\xc3\xa6nds. Landfogeden i Thorshavn var foged, under\xc3\xb8vrighed og politimester. I overensstemmelse med den i Norge tidligere for fogederne g\xc3\xa6ldende regel var han tillige ex officio aktor i justitssager, hvor imod aktionsordren ligesom i det \xc3\xb8vrige kongerige udf\xc3\xa6rdigedes af amtmanden. Landfogeden var endvidere kongelig oppeb\xc3\xb8rselsbetjent (svarende til kongerigets amtsforvaltere) og bestyrede som s\xc3\xa5dan "Jordebogskassen", det vil sige statens hovedkasse p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne. Han var ogs\xc3\xa5 kasserer for amtsrepartitionsfonden og dennes regnskabsf\xc3\xb8rer, hvorimod amtsfattigkassen havde en s\xc3\xa6rlig af Lagtinget valgt kasserer og regnskabsf\xc3\xb8rer. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som amtsforvalteren var han godsforvalter for kongsgodset, oppebar dettes afgifter og direkte skatter og f\xc3\xb8rte i det hele tilsynet med det. Som judiciel embedsmand (hvis handlinger stod under appel til Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten i K\xc3\xb8benhavn) udf\xc3\xb8rte han civile fogedforretninger, lige som udpantningsforretninger, der foretoges af sysselm\xc3\xa6ndene, indankedes for ham. Endelig var han formand for Thorshavns kommunalbestyrelse i henhold til lov af 16. februar 1866._NEWLINE_Sysselm\xc3\xa6ndene i de seks sysler (Str\xc3\xb8m\xc3\xb8, \xc3\x98ster\xc3\xb8, Norder\xc3\xb8, Vaag\xc3\xb8, Sand\xc3\xb8 og Syder\xc3\xb8), som ansattes og afskedigedes af justitsministeren efter amtets indstilling, var stedlige politi\xc3\xb8vrigheder og havde dels at yde landfogeden og sorenskriveren hj\xc3\xa6lp dels at varetage forskellige forretninger, der var overdraget til dem ved lovgivningen. De ud\xc3\xb8vede s\xc3\xa5ledes det n\xc3\xa6rmere stedlige polititilsyn, indberettede lovovertr\xc3\xa6delser til landfogeden og s\xc3\xa5 videre. Der kunne gives dem konstitution til p\xc3\xa5 landfogedens og sorenskriverens vegne i mindre betydelige tilf\xc3\xa6lde at udf\xc3\xb8re fogedforretninger, auktioner, afholde forh\xc3\xb8r med mere. P\xc3\xa5 egne vegne afholdt de auktioner over sm\xc3\xa5vrag og hittef\xc3\xa6, foretog udpantninger, opkr\xc3\xa6vede skatter, f\xc3\xb8rte tilsyn med karant\xc3\xa6nev\xc3\xa6sen, foretog p\xc3\xa5- og afm\xc3\xb8nstringer og ledte grindefangst, ligesom de var form\xc3\xa6nd for syslernes landv\xc3\xa6senskommissioner._NEWLINE_I \xc3\xa6ldre tid havde grandest\xc3\xa6vner fungeret som politiske organer for lokale f\xc3\xa6llesskaber. F\xc3\xb8rst med kommuneloven i 1872 blev et moderne kommunalt selvstyre indf\xc3\xb8rt. Efter loven skulle kommunerne ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re et forvaltningsorgan, som skulle l\xc3\xb8se opgaver lokalt for de centrale myndigheder inden for \xe2\x80\x9dSkole-, Fattig- og Vejv\xc3\xa6sen\xe2\x80\x9d. Oprindelig oprettedes syv kommuner samt T\xc3\xb3rshavn, som blev styret efter en egen lov fra 1866 til 1908.\n_START_SECTION_\nSkolev\xc3\xa6senet opbygges\n_START_PARAGRAPH_\nVed "Provisorisk Reglement for Almueskolev\xc3\xa6senet paa F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne" af 1845 blev der indf\xc3\xb8rt en skoleordning, men den mislykkedes, idet befolkningen ikke ville finde sig i skoletvangen og var uvillig til at betale skoleskat, ligesom pr\xc3\xa6sterne klagede over, at det gik tilbage med religionskundskaben. Ved lov af 1. marts 1854 blev det da atter overladt for\xc3\xa6ldrene at s\xc3\xb8rge for b\xc3\xb8rnenes undervisning. Efter Lagtingets oprettelse og handelsmonopolets oph\xc3\xa6velse blev det dog snart klart for folk, at der tr\xc3\xa6ngtes til bedre kundskaber. Fra begyndelsen af 1870\'erne blev der dels frivilligt, dels gennem de ved loven af 1872 om landkommunerne indf\xc3\xb8rte forstanderskaber rundt om i bygderne oprettet skoler, hvilket blev st\xc3\xb8ttet af regering og rigsdag gennem bidrag til skolebygninger, opf\xc3\xb8rt af sten, og tilskud til l\xc3\xa6rernes l\xc3\xb8nninger, hvilke senere blev ordnet ved lov af 7. marts 1902. Til uddannelse af almueskolel\xc3\xa6rere p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev der siden 1870 i Thorshavn oprettet et kursus, der stod i forbindelse med realskolen og almueskolen, og ved \xc3\xa5rhundredeskiftet var der almueskoler i alle sogne p\xc3\xa5 n\xc3\xa6r to: Kvivik og Kaldbak.\n_START_SECTION_\nFrihandel indf\xc3\xb8res\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1. januar 1856 oph\xc3\xa6vedes handelmonopolet. F\xc3\xa6ringerne havde nu ret til at oprette egne virksomheder. Retten til at handle frit havde stor betydning for overgangen fra naturalie\xc3\xb8konomi til penge\xc3\xb8konomi og tillige udviklingen til et moderne fiskerisamfund. Med loven blev det tilladt b\xc3\xa5de ind- og udl\xc3\xa6ndinge at besejle \xc3\xb8erne og drive handel d\xc3\xa9r. Fra den tid tog handelen og skibsfarten p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne st\xc3\xa6rkt til. Varer, som var tilvirkede p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne, indgik toldfrit til Danmark.\n_START_SECTION_\nNational v\xc3\xa6kkelse\n_START_PARAGRAPH_\nSidel\xc3\xb8bende med at man fra dansk side bestr\xc3\xa6bte sig p\xc3\xa5 at g\xc3\xb8re F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne til en i alle henseender ligestillet del af det danske rige, udvikledes der sig p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne en s\xc3\xa6rlig national (f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk) bevidsthed, i f\xc3\xb8rste omgang synliggjort ved at g\xc3\xb8re f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk til et s\xc3\xa6rskilt sprog i skrift. V.U. Hammershaimb skabte i 1846 en ortografi for det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skriftsprog, og dette blevet taget i brug, da der begyndte at udkomme f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske aviser._NEWLINE_Julem\xc3\xb8det den 26. december 1888 markerer begyndelsen p\xc3\xa5 den nationale v\xc3\xa6kkelse. Den ber\xc3\xb8mteste mand i denne tid var J\xc3\xb3annes Patursson. F\xc3\xb8ringafelag blev stiftet. Det havde som m\xc3\xa5l at k\xc3\xa6mpe for det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske sprog. Man adskiller tiden i to perioder: Den kulturelle, og siden 1906 den politiske for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes selvst\xc3\xa6ndighed._NEWLINE_To politiske partier blev stiftet samme \xc3\xa5r: Sambandsflokkurin og Sj\xc3\xa1lvst\xc3\xbdrisflokkurin. Sambandsflokkurin gik ind for at bevare de best\xc3\xa5ende forhold, mens Sj\xc3\xa1lvst\xc3\xbdrisflokkurins m\xc3\xa5l var, at f\xc3\xa6ringerne selv fik mere indflydelse p\xc3\xa5 egne anliggender. Partiet, som ogs\xc3\xa5 k\xc3\xa6mpede for uafh\xc3\xa6ngighed af Danmark, fik i 1918 for f\xc3\xb8rste gang flertallet i Lagtinget._NEWLINE_I 1925 stiftedes Javna\xc3\xb0arflokkurin (Socialdemokratiet) p\xc3\xa5 dansk initiativ. Efter lagtingsvalget 1928 har socialdemokraterne v\xc3\xa6ret repr\xc3\xa6senteret i Lagtinget.\n_START_SECTION_\nLandbruget\n_START_PARAGRAPH_\nLandbruget var et indmark-udmarksbrug, idet indmarken (omr\xc3\xa5der inden for en landsbys g\xc3\xa6rder eller hegn) blev anvendt til h\xc3\xb8slet og lidt korndyrkning, udmarken derimod til sommergr\xc3\xa6sning for kv\xc3\xa6g og f\xc3\xa5r. Agerbruget var kun af ringe betydning. H\xc3\xb8avlen var det vigtigste, da \xc3\xb8erne til dels afgav godt gr\xc3\xa6sland, hvorimod kornavlen spillede en underordnet rolle. Kornet modnes vanskeligt p\xc3\xa5 grund af klimaet og f\xc3\xb8rst sent p\xc3\xa5 sommeren, og mange steder dyrkedes det endog kun for at forbedre gr\xc3\xa6smarken. Af kornsorter dyrkedes mest treradet byg ("f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk korn"), desuden lidt havre. P\xc3\xa5 heldigt beliggende steder kunne byggen i gode \xc3\xa5r give 16-20, p\xc3\xa5 andre derimod kun 6-7 fold. Endvidere dyrkedes en del kartofler, som lykkedes ganske godt, og lidt roer. H\xc3\xb8 var n\xc3\xa6sten det eneste kreaturfoder om vinteren. Hele det opdyrkede areal udgjorde kun omkring 38\xc2\xa0km\xc2\xb2 eller omkring 2,6\xc2\xa0% af arealet._NEWLINE_Af husdyrholdet var det navnlig f\xc3\xa5reavlen, der var en vigtig n\xc3\xa6ringsvej. Hvor stor rolle den spillede, kan ses af det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske ordsprog: "Sey\xc3\xb0a ull er F\xc3\xb8rja gull" (f\xc3\xa5reuld er F\xc3\xa6r\xc3\xb8s guld; Sey\xc3\xb0ur = f\xc3\xa5r), ligesom der fra 1298 findes et kongeligt s\xc3\xb8jdebrev (f\xc3\xa5rebrev, bekr\xc3\xa6ftet af Christian 4. i 1637), der indeholder bestemmelser om f\xc3\xa5rebruget. Der slagtedes \xc3\xa5rligt i gennemsnit omkring 30.000 lam, f\xc3\xa5r og beder. Husdyr i egentlig forstand kan man dog ikke kalde f\xc3\xa5rene, da de i omtrent halvvild tilstand levede ude hele \xc3\xa5ret rundt p\xc3\xa5 den f\xc3\xa6lles udmark (tilsete af s\xc3\xb8jdem\xc3\xa6ndene), hvor de selv m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ge deres f\xc3\xb8de. To gange om \xc3\xa5ret blev de drevet i "ret" (r\xc3\xa6tt), en fold, der var omgivet af et h\xc3\xb8jt steng\xc3\xa6rde. Den ene gang var ved Sankthansdag, for at ulden kunne tages af dem (den blev plukket af, ikke klippet af), den anden om efter\xc3\xa5ret, n\xc3\xa5r de skulle slagtes._NEWLINE_Ulden forarbejdedes ved husflid mest til bekl\xc3\xa6dningsgenstande, navnlig til tr\xc3\xb8jer (kendt som "islandske tr\xc3\xb8jer"), str\xc3\xb8mper og vanter, op imod \xc3\xa5rhundredeskiftet ogs\xc3\xa5 til t\xc3\xa6pper. K\xc3\xb8det blev for det meste vindt\xc3\xb8rret og spist under navn af "sk\xc3\xa6rpek\xc3\xb8d". F\xc3\xa5rene var tidligere i almindelig f\xc3\xa6lles ejendom s\xc3\xa5ledes, at b\xc3\xa5de udbyttet af uld og slagtef\xc3\xa5r deltes mellem ejerne efter disses andel men kom i l\xc3\xb8bet af anden halvdel af 1800-tallet i stigende omfang i s\xc3\xa6reje ("kenning\xe2\x80\x9c)._NEWLINE_De \xc3\xb8vrige husdyr var af mindre betydning. K\xc3\xb8erne, der var noget mindre end de danske, holdtes om vinteren p\xc3\xa5 stald. P\xc3\xa5 b\xc3\xb8en fandtes sm\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sgange ("heimabeiti") for k\xc3\xb8erne, men ellers gr\xc3\xa6ssede de om sommeren i "hushaven" (den n\xc3\xa6rmeste del af udmarken), til hvilken der gennem b\xc3\xb8en f\xc3\xb8rte en indhegnet vej ("geil") for kv\xc3\xa6g og heste. K\xc3\xb8erne var alle i s\xc3\xa6reje. P\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre g\xc3\xa5rde fandtes i almindelighed kun indtil en snes k\xc3\xb8er._NEWLINE_De meget sm\xc3\xa5 f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske heste, som tidligere var langt talrigere, gik for en stor del ligesom f\xc3\xa5rene halvvilde ude hele \xc3\xa5ret i udmarken. De anvendtes for det meste kun til transport af t\xc3\xb8rv, som udgjorde \xc3\xb8ernes vigtigste br\xc3\xa6ndselsmateriale, og g\xc3\xb8dning (til en kl\xc3\xb8vsaddel fastgjordes p\xc3\xa5 hver side af hesten en tremmekasse, "l\xc3\xb8b") \xe2\x80\x94 den meste transport foregik dog p\xc3\xa5 menneskeryg \xe2\x80\x94, sj\xc3\xa6ldent til ridning og kun undtagelsesvis til at k\xc3\xb8re med, da der n\xc3\xa6sten ikke fandtes k\xc3\xb8reveje. Derimod udgjorde hestene en handelsvare til udf\xc3\xb8rsel. Af geder og svin var der s\xc3\xa5 godt som ingen, derimod fandtes n\xc3\xa6sten overalt g\xc3\xa6s, \xc3\xa6nder og h\xc3\xb8ns. Til belysning af husdyrenes indbyrdes betydning kan n\xc3\xa6vnes, at efter kreaturt\xc3\xa6llingen den 15. juli 1898 var der i alt 106.465 f\xc3\xa5r, 4.516 stykker hornkv\xc3\xa6g, 706 heste, 33 geder og 3 svin.\n_START_SECTION_\nFiskeriet\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r monopolets oph\xc3\xa6velse havde hvalolie, klipfisk og uldvarer v\xc3\xa6ret F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes vigtigste eksportartikler, men friheden, bedre administration og st\xc3\xb8rre b\xc3\xa5de fra England \xc3\xa6ndrede billedet, s\xc3\xa5 fisk allerede omkring \xc3\xa5rhundredskiftet udgjorde over 90% af den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske eksport._NEWLINE_Det vigtigste fiskeri var stortorskfiskeriet (kabliau og lange). Dette dybs\xc3\xb8fiskeri p\xc3\xa5 fiskebanker, som ofte ligger indtil 4 mil fra land, blev tidligere for st\xc3\xb8rstedelen drevet med \xc3\xa5bne rob\xc3\xa5de (om sommeren som regel med en bes\xc3\xa6tning af 4, om vinteren med 8 \xc3\xa0 10 mand), som f\xc3\xa6ringerne var mestre i at man\xc3\xb8vrere med. Efter handelsmonopolets oph\xc3\xa6velse 1856 skete der et stort opsving i fiskerierne, s\xc3\xa5ledes at den gennemsnitlige v\xc3\xa6rdi af udf\xc3\xb8rsel af fiskeriprodukter (tran undtaget) i \xc3\xa5rene 1866-70 var 188.200 Rd., mens den 1851-55 kun havde v\xc3\xa6ret ca 31.000 Rd., og senere fortsatte v\xc3\xa6ksten. Et endnu st\xc3\xb8rre opsving tog fiskeriet dog ved indf\xc3\xb8relsen af drift med d\xc3\xa6ksfart\xc3\xb8jer: mens der i 1874 kun fandtes 10 s\xc3\xa5danne, var tallet i 1902 steget til 85 med en bes\xc3\xa6tning p\xc3\xa5 ca. 1.100 mand, og det samlede udbytte af fiskeriet kunne nu ansl\xc3\xa5s til ca. 1,5 mio. kr. \xc3\xa5rligt._NEWLINE_D\xc3\xa6ksfart\xc3\xb8jerne s\xc3\xb8gte ofte l\xc3\xa6ngere bort, om sommeren navnlig til havet ved Islands kyster. Tidligere brugtes til fangsten h\xc3\xa5ndsn\xc3\xb8re, en 60-80 lang favne line, i hvis nederste ende fastgjordes en sten eller et blylod, hvorfra t\xc3\xb8mmen med krogen udgik, men i midten af 1800-tallet indf\xc3\xb8rtes fra Shetlands\xc3\xb8erne langlinen, en 60 favne lang line, som s\xc3\xa6ttes langs efter bunden, og som p\xc3\xa5 hver favn er besat med kroge, der bindes til linen ved t\xc3\xb8mmer af ca. 2 fods l\xc3\xa6ngde. Til en veludrustet b\xc3\xa5d h\xc3\xb8rte mange, endog 30-40 s\xc3\xa5danne liner, som knobes sammen, hvorved en b\xc3\xa5d kunne bed\xc3\xa6kke en ganske betydelig str\xc3\xa6kning._NEWLINE_Af andre fisk, der forekom ved kysterne, m\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes kuller og sej. Den sidste var is\xc3\xa6r vigtig, da den fandtes i stor m\xc3\xa6ngde og for en stor del af befolkningen var et vigtigt n\xc3\xa6ringsmiddel. Stortorsken kom derimod i handelen og tilberedtes til klipfisk, idet den blev saltet og t\xc3\xb8rret p\xc3\xa5 strandklipperne og udf\xc3\xb8rtes til udlandet, navnlig til Spanien. Det var dog f\xc3\xb8rst i anden halvdel af 1800-tallet, at tilvirkningen af klipfisk blev almindelig og den for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne vigtigste udf\xc3\xb8rselsartikel. Den fisk, der ikke udf\xc3\xb8rtes, blev t\xc3\xb8rret usaltet dels p\xc3\xa5 st\xc3\xa6nger uden p\xc3\xa5 husene, dels i \xc3\xa5bne tremmehuse._NEWLINE_De engelske trawlere tilf\xc3\xb8jede navnlig langlinefiskeriet betydelig skade. Fangsten af helleflynder var tidligere st\xc3\xb8rre end p\xc3\xa5 denne tid, da engelske dampere med deres langliner drev dette fiskeri i \xc3\xb8ernes n\xc3\xa6rhed i de senere \xc3\xa5r. Derimod tog sildefiskeriet til, efter at man flere steder havde anlagt fiskehuse til opbevaring af sildene, som afgav en fortrinlig agn til torskefiskeriet. Silden blev fanget med garn inde i fjordene, hvortil den kom dels om sommeren (navnlig i juli og begyndelsen af august) dels om vinteren._NEWLINE_\xc3\x98erne havde flere fortrinlige naturlige havne, hvor fiskerskibene om vinteren kunne ligge fort\xc3\xb8jede. Derimod blev fiskerb\xc3\xa5dene alle halet p\xc3\xa5 land, n\xc3\xa5r de ikke benyttedes, hvad enten bygderne l\xc3\xa5 ved en fjord, hvor bunden gik j\xc3\xa6vnt over i landet, eller de l\xc3\xa5 oven for klippeskr\xc3\xa6nter, hvor da b\xc3\xa5dene m\xc3\xa5tte hejses op med stort besv\xc3\xa6r._NEWLINE_I takt med at motoriseringen af fiskerfl\xc3\xa5den skred frem, kunne man sejle p\xc3\xa5 fjernfiskeri ved Island og Gr\xc3\xb8nland og udnytte de store fiskeforekomster i disse egne. De store m\xc3\xa6ngder fisk, der s\xc3\xa5ledes blev landet af fiskerne, forbedrede mange f\xc3\xa6ringers livsvilk\xc3\xa5r. I 1927 oprettedes den s\xc3\xa5kaldte F\xc3\xa6ringehavn p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland med den danske regerings tilsagn som modtr\xc3\xa6k mod den konkurrence, f\xc3\xa6ringerne var udsat for i hjemlige farvande fra britiske og tyske trawlfiskere som et led i st\xc3\xb8tten til det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske fiskeri. Fra oprindelig at v\xc3\xa6re en n\xc3\xb8dhavn udviklede F\xc3\xa6ringehavn sig med tiden til en egentlig fiskerihavn af st\xc3\xb8rste betydning for f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske fiskere._NEWLINE_Endnu frem til 2. verdenskrig var slupperne F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes hovedfiskerifart\xc3\xb8jer. I dag minder nogle restaurerede slupper om denne h\xc3\xa5rde tid._NEWLINE_Af ferskvandsfiskeriet kan n\xc3\xa6vnes nogen fangst af hvid\xc3\xb8rred, der blev fanget om sommeren, n\xc3\xa5r den gik op i b\xc3\xa6kkene.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne under 1. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 trods af at v\xc3\xa6re neutral under 1. verdenskrig, ligesom resten af Kongerige Danmark, s\xc3\xa5 blev F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne alligevel p\xc3\xa5virket, idet forsynings- og kommunikationslinjerne i Nords\xc3\xb8en blev afsk\xc3\xa5ret eller forstyrret af krigshandlingerne._NEWLINE_Tysklands uindskr\xc3\xa6nkede ub\xc3\xa5dskrig, der blev indledt i 1917 ramte fiskeriet. Storbritannien, der blokerede Tyskland, p\xc3\xa5lagde skbistrafik mellem F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Danmark at anl\xc3\xb8be p\xc3\xa5 Orkney\xc3\xb8erne. der blev ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa6nket f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske fart\xc3\xb8jer under krigen, men ingen s\xc3\xb8folk omkom.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne under 2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nEfter den tyske Operation Weser\xc3\xbcbung, da Danmark og Norge blev besat den 9. april 1940, opstod der en strategisk yderst betydningsfuld situation for England. I mods\xc3\xa6tning til F\xc3\xb8rste Verdenskrig, hvor de havde en s\xc3\xb8blokade mod Tyskland i Nordatlanten fra Skotland over Shetlands\xc3\xb8erne til Bergen i det neutrale Norge, var det nu n\xc3\xb8dvendigt at skabe s\xc3\xb8blokaden fra Skotland over F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne til Island \xe2\x80\x93 en meget mere vanskelig opgave._NEWLINE_Den 4. maj 1945 om aftenen var krigen for Danmarks vedkommende slut, og regelm\xc3\xa6ssig forbindelse til F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne kunne genoptages. Den 12. maj 1945 skrev dav\xc3\xa6rende statsminister Vilhelm Buhl et brev til amtmanden p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, hvor han takkede for godt udf\xc3\xb8rt arbejde under adskillelsen. Regeringen godkendte samtidig, at amtmanden under krigen sammen med Lagtinget havde administreret F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, og at administrationen forel\xc3\xb8big videref\xc3\xb8rtes p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de. Lovgivningen og forvaltningen fortsatte som hidtil.\n_START_SECTION_\nTiden efter 2. verdenskrig: F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne under hjemmestyre\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig \xc3\xb8nskede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ikke at vende tilbage til sin gamle status som et dansk amt. I efter\xc3\xa5ret 1945 rejste et lagtingsudvalg til Danmark for at forhandle med rigsmyndighederne om en ny forfatningsordning for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Det, der kendetegnede udvalget, var, at det ikke forinden afrejsen fra F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne havde en f\xc3\xa6lles indstilling, som det forelagde for danskerne. Forhandlingerne sluttede med, at den danske regering fremlagde et forslag til styrelsesordning for udvalget med bem\xc3\xa6rkning om, at dette var det videste, man mente at kunne str\xc3\xa6kke sig inden for grundlovens rammer. Herefter blev det bestemt at afholde folkeafstemning p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Afstemningsformen var us\xc3\xa6dvanlig. Der blev ikke afholdt en folkeafstemning, hvor der skulle stemmes ja eller nej til det danske regeringsforslag til styrelsesordning. Der var kun to muligheder for v\xc3\xa6lgerne: enten at stemme for det danske regeringsforslag eller at stemme for l\xc3\xb8srivelse mellem F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Danmark. Folkeafstemningen blev afholdt 14. september 1946. Resultatet blev 5.499 for regeringsforslaget, 5.660 for l\xc3\xb8srivelse og 478 stemmer var ugyldige eller blanke. Valgret havde 17.540 svarende til, at 32,3% af den stemmeberettigede befolkning havde stemt for l\xc3\xb8srivelse 31,4% havde st\xc3\xb8tte regeringsforslaget; 6.381 eller 36,4% havde ikke deltaget i afstemningen._NEWLINE_Fire dage senere, den 18. september, udr\xc3\xa5bte lagmand Thorstein Petersen F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne som en selvst\xc3\xa6ndig nation. Oppositionen h\xc3\xa6vdede, at beslutningen var grundlovsstridig og fik st\xc3\xb8tte fra den danske regering. Som f\xc3\xb8lge heraf besluttede den danske konge, Christian 10., at opl\xc3\xb8se det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske lagting 23. september med st\xc3\xb8tte fra samtlige partier i Folketinget og at pr\xc3\xa6cisere, at Danmark kun kunne godtage f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk selvst\xc3\xa6ndighed efter gensidig forhandling. Ved det efterf\xc3\xb8lgende valg var flertallet af partierne for samh\xc3\xb8righed. Den nye lagtingsformand J\xc3\xa1kup Frederik \xc3\x98regaard udbragte en hyldest: Leve kongen, for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, for Danmark, hvilket ikke f\xc3\xb8r var sket i lagtinget.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne f\xc3\xa5r hjemmestyre\n_START_PARAGRAPH_\nEfter nye forhandlinger vedtoges den 23. marts 1948 hjemmestyreloven, hvorefter F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev et Selvstyrende Folkesamfund i Det Danske Rige. F\xc3\xa6r\xc3\xb8sk blev anerkendt som officielt sprog, F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne fik egne pengesedler fra Danmarks Nationalbank, Merki\xc3\xb0 blev anerkendt som \xc3\xb8ernes officielle flag, og embedet som Lagmand L\xc3\xb8gma\xc3\xb0ur (F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes statsminister) blev genindf\xc3\xb8rt; forsvars- og udenrigssp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l var ikke omfattet af selvstyret. Danmark blev repr\xc3\xa6senteret ved en rigsombudsmand._NEWLINE_Samme \xc3\xa5r blev det republikanske parti Tj\xc3\xb3\xc3\xb0veldisflokkurin dannet. Siden etablerede republikanere sig som den fjerdest\xc3\xb8rste politisk magt ved siden af Sambandsflokkurin, Javna\xc3\xb0arflokkurin og F\xc3\xb3lkaflokkurin (grundlagt i 1940), mens Sj\xc3\xa1lvst\xc3\xbdrisflokkurin mistede sin store betydning, da l\xc3\xb8srivelseslejren nu valgte det h\xc3\xb8jreorienterede F\xc3\xb3lkaflokkurin, eller de venstreorienterede republikanere, mens samh\xc3\xb8righedsfolk valgte Javna\xc3\xb0arflokkurin eller det mere h\xc3\xb8jreorienterede Sambandsflokkurin.\n_START_SECTION_\n1950\'erne\n_START_PARAGRAPH_\nGrundloven af 5. juni 1953 gav F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne to folkevalgte medlemmer af Folketinget. Tilsammen udg\xc3\xb8r Grundloven og hjemmestyreloven F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes forfatning._NEWLINE_Klaksv\xc3\xadkstriden i 1955 viste endnu engang, hvor paradoks den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske politik kan v\xc3\xa6re. Den vikarierende l\xc3\xa6ge p\xc3\xa5 Klaksvik sygehus, Olaf Halvorsen, blev i 1953 af Den Almindelige Danske L\xc3\xa6geforening anklaget for under 2.verdenskrig at have meldt sig til tjeneste som l\xc3\xa6ge for SS. Klaksv\xc3\xadkingerne, som er kendt som l\xc3\xb8srivelsesfolk, k\xc3\xa6mpede for denne danske l\xc3\xa6ge, fordi han skulle erstattes af en f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk kollega. I stedet for at gl\xc3\xa6de sig over at f\xc3\xa5 en landsmand, kritiserede de, at det var ikke deres eget valg men et diktat fra T\xc3\xb3rshavn. Men inden den store milit\xc3\xa6re konfrontation (200 politifolk var p\xc3\xa5 vej, Klaksv\xc3\xadkingerne var allerede under v\xc3\xa5ben og miner var udlagt i havnen), fandt man et politisk forlig. Men sagen stak dog langt dybere. Det handlede om F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes suver\xc3\xa6nitet. _NEWLINE_Den 6. februar 1957 p\xc3\xa5begyndte F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes radio \xc3\x9atvarp F\xc3\xb8roya sine f\xc3\xb8rste regelm\xc3\xa6ssige udsendelser.\n_START_SECTION_\n1960\'erne\n_START_PARAGRAPH_\n1960erne var en vigtig periode for det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske samfunds udvikling. Fiskefl\xc3\xa5den gennemgik en omfattende fornyelse. Gamle tr\xc3\xa6skibe blev udskiftet med moderne trawlere. Dette skete samtidig med, at antallet af fiskere faldt med en fjerdedel fra 11.044 i 1960 til 8.242 i 1970._NEWLINE_Fangstmetodernes modernisering gjorde, at den samlede fiskeriproduktion blev fordoblet fra 1960 til 1970. Det var s\xc3\xa6rlig sildefiskeriet, der for\xc3\xa5rsagede denne v\xc3\xa6kst._NEWLINE_Der blev i \xc3\xa5rtiet bygget en lang r\xc3\xa6kke filetfabrikker p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne, som gjorde, at f\xc3\xa6ringerne selv kunne bearbejde r\xc3\xa5varerne med deraf f\xc3\xb8lgende fortjeneste. Antallet af ansatte i industrien voksede med 15,3% fra 6.645 i 1960 til 7.660 i 1970 svarende til ca. en femtedel af den samlede befolkning. Gennem 1960\'erne var F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne dermed et moderne industrisamfund._NEWLINE_Offentlige investeringer blev fordoblet i \xc3\xa5rtiet, og mange nye v\xc3\xa6rdier blev skabt. Det skabte tillige nye arbejdspladser i bygge- og anl\xc3\xa6gssektoren._NEWLINE_I 1964 udvidedes fiskerigr\xc3\xa6nsen til 12. s\xc3\xb8mil._NEWLINE_F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Universitet blev grundlagt i 1965.\n_START_SECTION_\n1970\'erne\n_START_PARAGRAPH_\nI 1970 \xc3\xa5bnede F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Kunstmuseum. Siden 1970 har F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne haft deres egen repr\xc3\xa6sentant i Nordisk R\xc3\xa5d, og i 1972 besluttede et enigt Lagting, at F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ikke skulle f\xc3\xb8lge Danmark ind i EF, da man selv ville have lov til at bestemme over fiskeriet, der var landets hovedindkomst._NEWLINE_Den 1. april 1975 udkom de f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske frim\xc3\xa6rker ved Postverk F\xc3\xb8roya._NEWLINE_I juni 1975 stiftedes F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Kommunistiske Parti med n\xc3\xa6re relationer til det danske DKP (partiet fungerede indtil 1993)_NEWLINE_Fiskerigr\xc3\xa6nsen blev fra 1977 udvidet til 200 s\xc3\xb8mil. Kun Island havde ligestilling ved fiskeri her, og det gjaldt omvendt ogs\xc3\xa5 for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i de islandske farvande.\n_START_SECTION_\n1980\'erne\n_START_PARAGRAPH_\nI 1983 \xc3\xa5bnede Nordens Hus p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne (Nor\xc3\xb0urlandah\xc3\xbasi\xc3\xb0) \xe2\x80\x93 landets arkitektoniske perle og st\xc3\xb8rste kulturcenter._NEWLINE_I 1984 fik F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne offentligt fjernsyn, da Sj\xc3\xb3nvarp F\xc3\xb8roya (senere lagt sammen med \xc3\x9atvarp F\xc3\xb8roya til Kringvarp F\xc3\xb8roya) blev etableret. Nyhedsudsendelsen, "Dagur og vika", blev vist tre gange om ugen. Der blev samarbejdet med Danmarks Radio om at vise udsendelser, som f\xc3\xb8r var blevet vist i DR._NEWLINE_Sea Shepherd ankom i F\xc3\xa6r\xc3\xb8sk farvand i august 1986 for at forhindre f\xc3\xa6ringer i at dr\xc3\xa6be grindehvaler. Da kom det til voldsomme konfrontationer med f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk (dansk) politi og det danske s\xc3\xb8v\xc3\xa6rn, som affyrede t\xc3\xa5regas mod aktivisternes skib, der til geng\xc3\xa6ld var omviklet med pigtr\xc3\xa5d for at forhindre politiet i at komme ombord. Aktivisterne h\xc3\xa6ldte benzin ud p\xc3\xa5 havet og affyrede n\xc3\xb8draketter for at ant\xc3\xa6nde den._NEWLINE_Kildeskat indf\xc3\xb8rtes 1984, og i 1987 blev det danske tilskud til F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes \xc3\xb8konomi omlagt til bloktilskud._NEWLINE_Orkanen i julen 1988 \xc3\xb8delagde blandt andet store dele af Vi\xc3\xb0arlundin, F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes st\xc3\xb8rste skov._NEWLINE_EF indgik frihandelsaftale med F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i 1989, der oplevede en \xc3\xb8konomisk krise._NEWLINE_Multisportsst\xc3\xa6vnet for \xc3\xb8samfund, Island Games startede i 1985, F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne var med fra start, og i 1989 var F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne v\xc3\xa6rt for legene.\n_START_SECTION_\n1990\'erne\n_START_PARAGRAPH_\n1992: Den restriktive alkohollovgivning fra 1928 modereredes af den f\xc3\xb8rste kvindelige lagmand Marita Petersen, som p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt var minister. Alkoholloven er fra den 10. marts 1992. Nu kunne man k\xc3\xb8be \xc3\xb8l, vin og spiritus uden rationering. F\xc3\xb8r fik f\xc3\xa6ringer rationeringskort, hvormed de kunne bestille alkohol fra Danmark, f.eks. fra F. W. Kattrup eller Teilmann Vin. R\xc3\xbasdrekkas\xc3\xb8la Landsins, ogs\xc3\xa5 kaldet R\xc3\xbasan, \xc3\xa5bnede i T\xc3\xb3rshavn og andre steder rundt omkring p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, hvor alkoholiske drikke solgtes. Samtidig kunne restauranter og barer s\xc3\xb8ge om tilladelse til udsk\xc3\xa6nkning af alkohol, f\xc3\xb8r var det kun tilladt i \xc3\xb8lklubberne, hvor der kr\xc3\xa6vedes medlemskab._NEWLINE_I 1992 tr\xc3\xa5dte en ny handelsaftale med EU i kraft. Sagsomr\xc3\xa5det r\xc3\xa5stoffer i undergrunden (olie) overf\xc3\xb8rtes fra K\xc3\xb8benhavn til F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne af statsminister Poul Schl\xc3\xbcter. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne har siden haft fuld kontrol med sine egne r\xc3\xa5stoffer. Det anses af samtiden som lagmand Atli P. Dams st\xc3\xb8rste politiske succes._NEWLINE_I 1993 opstod en diplomatisk krise med de britiske naboer, der s\xc3\xb8gte efter olie i f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske farvande. I 1999 indgik Danmark og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne en aftale med Storbritannien om havgr\xc3\xa6nserne for landsoklen og fiskeriet.\n_START_SECTION_\nFinanskrisen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne 1989\xe2\x80\x931995\n_START_PARAGRAPH_\nEfter en \xc3\xb8konomisk stagnation i slutningen af 1970\'erne og begyndelsen af 1980\'erne, kom F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ind i en h\xc3\xb8jkonjunktur fra 1983. Efter at de borgerlige partier havde vundet lagtingsvalget 1980, gennemf\xc3\xb8rte Ellefsens regering omfattende skattelettelser for privatpersoner og n\xc3\xa6ringsliv, og der blev givet v\xc3\xa6sentlig flere licenser til fiskeopdr\xc3\xa6t p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne: i 1980 var der kun givet to tilladelser til fiskeopdr\xc3\xa6t, mens der blev givet yderligere fire i 1982 og hele 14 i 1983. Enkelte gange i 1980\'erne udgjorde eksporten af opdr\xc3\xa6ttet fisk helt op imod 20% af F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes samlede eksport. I 1986 eksporterede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne 2.500 ton opdr\xc3\xa6ttet fisk. I 1988 var der 63 fiskeopdr\xc3\xa6tsanl\xc3\xa6g i drift. Havfiskeriet var pr\xc3\xa6get af gode fangster og gunstige priser, og der blev tillige investeret betragteligt i en yderligere udbygning af fangstkapaciteten. I 1987 n\xc3\xa5ede fiskeriet et h\xc3\xb8jdepunkt med n\xc3\xa6sten 390.000 ton fisk. I 1986 oprettedes F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes tredje bank, den privatejede Fossbankin, der trak en del kunder til sig ved at love h\xc3\xb8je indskudsrenter._NEWLINE_Den \xc3\xb8konomiske fremgang bet\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 en kraftig v\xc3\xa6kst i importen, hvilket resulterede i et stort underskud p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes handels- og betalingsbalance. I 1989 begyndte konjunkturerne at vende, hvilket hurtigt f\xc3\xb8rte til faldende priser og som i forbindelse med begr\xc3\xa6nsede fiskerettigheder i andre landes farvande f\xc3\xb8rte til konkurser blandt redere, fiskeopdr\xc3\xa6ttere, skibsv\xc3\xa6rfter, servicen\xc3\xa6ringer og varehandelen i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r._NEWLINE_I 1993 kom det frem, at den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske \xc3\xb8konomi og banksystemet var t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 bankerot. Konkurserne i fiskeriet bidrog til, at Fossbankin gik konkurs. L\xc3\xa5n p\xc3\xa5 2,7 milliarder kroner blev optaget i Danmark, og der blev indg\xc3\xa5et en aftale om tilbagebetaling af udlandsg\xc3\xa6lden. De to st\xc3\xb8rste banker, F\xc3\xb8roya Banki og Sj\xc3\xb3vinnubankin, blev i 1994 fusionerede under navnet F\xc3\xb8roya Banki for at redde sig ud af truende konkurs. Den Danske Bank trak sig der efter ud af sit f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske engagement. I marts accepterede f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske forhandlere en plan, der gjorde landsstyret til ejer af F\xc3\xb8roya Banki. I perioden 1992\xe2\x80\x931993 faldt l\xc3\xb8nningerne p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne med 20\xc2\xa0%, og 4.200-4.500 f\xc3\xa6ringer (10\xc2\xa0%) blev arbejdsl\xc3\xb8se. Omkring 10% af befolkningen udvandrede, heraf halvdelen til Danmark, og en del uden at vende tilbage. I 1995 nedsatte regeringen Poul Nyrup Rasmussen en unders\xc3\xb8gelseskommission for at efterforske den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske banksag. I 1998 udkom en 2.500 sider lange rapport. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne kr\xc3\xa6vede herefter 1,5 milliarder kroner i erstatning fra Danmark men fik kun 900 millioner. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev ramt af \xc3\xb8konomisk krise.\n_START_SECTION_\nKulturlivet i 90\'erne\n_START_PARAGRAPH_\n1990\'erne blev kendetegnet ved en styrkelse af det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kulturlivs selvh\xc3\xa6vdelse. I 1990 blev Kongsbogen tilbageleveret fra Sverige til F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Den indeholder blandt andet f\xc3\xa5rebrevet fra 1298. En anden original af brevet findes stadig i Lundsbogen ved Lunds Universitetet. I 1996 udkom med Faroese An Overview and Reference Grammar den f\xc3\xb8rste omfattende og videnskabelige bog om det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske sprog, skrevet af en isl\xc3\xa6nding og tre f\xc3\xa6ringer. I 1998 udkom F\xc3\xb8roysk Or\xc3\xb0ab\xc3\xb3k, F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes f\xc3\xb8rste ordbog, der kun var p\xc3\xa5 modersm\xc3\xa5let (og ikke dansk-f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk-dansk). Derved var F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne den sidste skandinaviske nation, som fik sin egen rigtige ordbog._NEWLINE_F\xc3\xa6ringerne oplevede i 1997 uropf\xc3\xb8relsen af den danske film Barbara, som var den dyreste danske film hidtil. Filmen bygger p\xc3\xa5 den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske roman fra 1939 Barbara af J\xc3\xb8rgen-Frantz Jacobsen. _NEWLINE_I 2002 kom Kirkjub\xc3\xb8-stolegavlene og andre skatte tilbage fra Nationalmuseet i Danmark. P\xc3\xa5 \xc3\x93lavs\xc3\xb8kan \xc3\xa5bnede udstillingen af F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes middelalderlige klenodier p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Nationalmuseum.\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kirke som internt anliggende\n_START_PARAGRAPH_\nI 1993 fejrede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne 1000 \xc3\xa5ret for kristendommens indf\xc3\xb8relse. Indtil 2007 betalte den danske stat \xc3\xa5rligt 13 mio. kroner til folkekirken p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Efter folkekirkens overdragelse til det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske hjemmestyre den 29. juli 2007 betales udgifterne af de f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skatteborgere.\n_START_SECTION_\nNORA\n_START_PARAGRAPH_\nI 1996 stiftedes Det Nordiske Atlantsamarbejde (NORA) med s\xc3\xa6de i T\xc3\xb3rshavn.\n_START_SECTION_\nOlieboringer ved Lopra\n_START_PARAGRAPH_\nI 1996 var der boringer efter olie ved Lopra, se F\xc3\xa6r\xc3\xb8sk olieudvinding\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne bindes sammen\n_START_PARAGRAPH_\nI december 2002 \xc3\xa5bnede den 4,9 kilometer lange V\xc3\xa1gartunnelen (V\xc3\xa1gatunnilin), som er F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes f\xc3\xb8rste unders\xc3\xb8iske tunnel. Den forbinder \xc3\xb8en V\xc3\xa1gar, hvor F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes eneste lufthavn er, med F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes st\xc3\xb8rste \xc3\xb8, Streymoy, hvor hovedstaden Thorshavn ligger. Efter V\xc3\xa1gartunnelens \xc3\xa5bning tager det kun ca. 45 minutter i personbil at k\xc3\xb8re fra Thorshavn til lufthavnen. I april 2006 \xc3\xa5bnede den 6,2 kilometer lange Nord\xc3\xb8tunnelen Nor\xc3\xb0oyartunnilin mellem Leirvik og Klaksvik. Dermed blev ca. 86% af f\xc3\xa6ringerne forbundet med et sammenh\xc3\xa6ngende vejsystem. \xc3\x98erne Suder\xc3\xb8 (Su\xc3\xb0uroy) og Sand\xc3\xb8 (Sandoy) er de st\xc3\xb8rste og mest befolkede \xc3\xb8er, som ikke har vejforbindelse til Thorshavn. Der er planlagt to unders\xc3\xb8iske tunneler, som if\xc3\xb8lge planerne skal \xc3\xa5bne i 2021. Sandoyartunnelen (Sandoyartunnilin) vil forbinde \xc3\xb8en Sand\xc3\xb8 med \xc3\xb8en Str\xc3\xb8m\xc3\xb8. Eysturoyartunnilin (\xc3\x98ster\xc3\xb8tunnelen) vil forbinde bygderne p\xc3\xa5 begge sider af Sk\xc3\xa1lafjorden (p\xc3\xa5 \xc3\x98ster\xc3\xb8) med hovedstaden T\xc3\xb3rshavn (Str\xc3\xb8m\xc3\xb8). Arbejdet startede i 2016, boringen starter den 21. februar 2017.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa1gar Lufthavn overtages og udbygges\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne overtog ejerskabet og driften af V\xc3\xa1gar Lufthavn i 2007 fra danske myndigheder. Der blev indg\xc3\xa5et aftale mellem danske og f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske myndigheder om, at Investeringsfonden for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne skulle finansiere de n\xc3\xb8dvendige udbygninger af V\xc3\xa1gar Lufthavn, som f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske myndigheder \xc3\xb8nskede, bl.a. forl\xc3\xa6ngelse af landingsbanen og bygning af ny terminal. I december 2011 blev V\xc3\xa1gar Lufthavn udbygget, banen som f\xc3\xb8r var 1.250 meter lang blev forl\xc3\xa6nget til 1.799 meter. Den 27. september 2012 blev kontrakt underskrevet med Articon om bygning af ny terminal. Den 16. juni 2014 blev den nye terminal afh\xc3\xa6ndet til V\xc3\xa1ga Floghavn (V\xc3\xa1gar Lufthavn).\n_START_SECTION_\nDer uddeles og handles med fiskekvoter\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er en lille nation men har store rigdomme i form af fisk i havet omkring F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ske fiskeskibe fisker et ton for hver 160 tons p\xc3\xa5 verdensplan._NEWLINE_Der er uenighed mellem de forskellige politiske partier om fiskeripolitikken. Der er ogs\xc3\xa5 uenighed mellem de enkelte lagtingsmedlemmer indenfor hvert af partierne. I 2010 fastsatte F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne sine egne makrelkvoter, da forhandlinger med EU og de andre strandlande ikke f\xc3\xb8rte til nogen aftale. I 2011 forh\xc3\xb8jede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne egne makrelkvoter til 10%, hvilket f\xc3\xb8rte til stor utilfredshed hos EU og F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes nabolande i Nordatlanten. Enkelte partier g\xc3\xa5r ind for, at kvoterne s\xc3\xa6lges s\xc3\xa5ledes, at den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske landskasse f\xc3\xa5r indt\xc3\xa6gter ved salget. F\xc3\xb3lkaflokkurin fastholder, at kvoterne ikke skal s\xc3\xa6lges men uddeles af fiskeriministeren. Der er blevet rejst kritik af m\xc3\xa5den, hvorp\xc3\xa5 kvoterne uddeles. Det er fiskeriministeren Jacob Vestergaard og en gruppe mandlige lagtingsmedlemmer fra koalitionen samt lagmand Kaj Leo Johannesen, som m\xc3\xb8des for at diskutere, hvordan kvoterne skal fordeles. Kringvarp F\xc3\xb8roya sendte f\xc3\xb8rste af tre episoder af en dokumentarserie, som handler om fiskeripolitikken. I udsendelsen blev der sagt, at flere af politikerne, som var i gruppen, der diskuterede, hvordan kvoterne skulle fordeles, var i familie med eller havde t\xc3\xa6tte relationer med flere af de redere, som modtog kvoter. Fx er J\xc3\xa1kup Mikkelsen svoger og tidligere kollega til Hanus Hansen, som er reder og n\xc3\xa6stformand for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Rederiforening, Bill Justinussen er bror til rederen Ludv\xc3\xadk vi\xc3\xb0 Stein. Alfred Olsen er far til rederen Johannes Martin Olsen og farbror til Anfinn Olsen, som er formand for rederiforeningen._NEWLINE_Kvoterne blev f\xc3\xb8rst delt ud til de tre rederier, som ejede notskibe i 2010: Var\xc3\xb0in fra G\xc3\xb8ta, Christian \xc3\xad Gr\xc3\xb3tinum fra Klaksv\xc3\xadk, som har f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske og hollandske ejere og Framherji fra Fuglafj\xc3\xb8r\xc3\xb0ur, som har f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske og islandske ejere. \xc3\x85ret efter, i 2011, forlod F\xc3\xb3lkaflokkurin regeringen, og en mindretalsregering satte sig for at s\xc3\xa6lge en del af kvoterne p\xc3\xa5 auktion. Det viste sig bare senere, at det ikke udelukkende var en succes, da en stor del af kvoterne viste sig at v\xc3\xa6re blevet solgt til Kina via en f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk str\xc3\xa5mand, som kun ejede en mindre notb\xc3\xa5d, som ikke ville kunne klare at fiske den store kvote. Det store kinesiske modtagerskib Lafayette sejlede til F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ind til Sk\xc3\xa1lafj\xc3\xb8r\xc3\xb0ur i 2011, hvor nogle f\xc3\xa5 unge f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske m\xc3\xa6nd fik arbejde ombord sammen med flere hundrede kinesere. L\xc3\xb8nnen, de fik, viste sig at v\xc3\xa6re mindre end hvad, f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske aftaler med fagforeninger ellers fastsatte. Lagtinget vedtog i 2012 en lov som kr\xc3\xa6vede, at udenlandske modtagerskibe skulle betale 2 kroner per kilo af f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk makrel, det gjorde, at interessen fra udenlandske modtagerskibe blev v\xc3\xa6sentlig mindre, end f\xc3\xb8r loven tr\xc3\xa5dte i kraft, og det endte med, at de udeblev helt._NEWLINE_If\xc3\xb8lge Hagstova F\xc3\xb8roya (F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Statistik) voksede landskassens underskud med 1,3 milliarder de f\xc3\xb8rste fire \xc3\xa5r efter, at F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne fastsatte deres egen makrelkvote i 2010. I samme periode voksede de tre notskib rederiers aktiver med 1,2 milliarder. Ti f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske familier ejer de tre rederier, hver af disse ti familier blev i gennemsnit 72 millioner rigere fra 2010 til 2013 if\xc3\xb8lge de offentlige regnskaber. Mandskabets minimums l\xc3\xb8ndel per person, \xc3\xa5rlig hyre (manningarpartur) med notskibene l\xc3\xa5 fra 950.000 til 2,3 millioner._NEWLINE_F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes ekport er vokset med to milliarder p\xc3\xa5 fem \xc3\xa5r fra 4,1 milliarder i 2009 til 6,1 milliarder i 2013. I 2013 fiskede f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skib 150.000 tons makrel, som svarede til ca. 23% af den samlede makrelkvote i Europa._NEWLINE_F\xc3\xa6r\xc3\xb8ske \xc3\xb8konomer vurderer, at skibene som har fisket makrel har haft us\xc3\xa6dvanligt overskud, som efter deres vurdering burde v\xc3\xa6re endt i den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske landskasse i stedet for som profit for de f\xc3\xa5 familier, som ejer skibene. En af \xc3\xb8konomerne, K\xc3\xa1ri Petersen, kritiserede m\xc3\xa5den, kvoterne blev uddelt p\xc3\xa5. Han sagde, at de blev uddelt til de rederier, som tilf\xc3\xa6ldigvis ejede notskibe, mens andre, som ejede andre typer af skibe, ikke fik nogen andel af kvoterne. Han sammenlignede det med, at hvis der nu blev fundet guld for nogle milliarder et sted p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, at politikerne s\xc3\xa5 besluttede, at kun de 10 personer, der ejede en gravko kunne f\xc3\xa5 licens til at grave efter guldet. Han mente, at landskassen burde have f\xc3\xa5et ca. 600 millioner ved at s\xc3\xa6lge kvoterne ved auktion._NEWLINE_Andre skibe har senere f\xc3\xa5et andel af makrelkvoterne, som blev fordelt p\xc3\xa5 ny, hvor notskibene fik 68% og industriskibe fik 11%. Flere af de rederier, som har f\xc3\xa5et tildelt makrelkvoter gratis fra F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Landsstyre, v\xc3\xa6lger at s\xc3\xa6lge skibet med kvoten for meget mere, end skibet er v\xc3\xa6rd. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de er kvoterne blevet en handelsvare, som nogle f\xc3\xa5r for\xc3\xa6rende fra landet og derefter s\xc3\xa6lger videre med stor gevinst.\n_START_SECTION_\nPelagiske virksomheder bygges\n_START_PARAGRAPH_\nI 2011-12 blev en pelagisk fabrik, Var\xc3\xb0in Pelagic, bygget i Tv\xc3\xb8royri, det skaffede ca. 100 nye arbejdspladser, som skabte ny optimisme p\xc3\xa5 Su\xc3\xb0uroy, der har problemer med forholdsvis stor fraflytning, manglende arbejdspladser og forholsvis stor arbejdsl\xc3\xb8shed i forhold til de centrale omr\xc3\xa5de af F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Det var Var\xc3\xb0in fra G\xc3\xb8ta, der sammen med lokale byggede fabrikken, som \xc3\xa5bnede i august 2012. I 2014 blev en lignende fabrik bygget i Fuglafj\xc3\xb8r\xc3\xb0ur, som ligger i den nordlige del af Eysturoy. Fabrikken hedder Pelagos og ejes a/s Pelagos, som blev etableret af Havsbr\xc3\xban, Framherji og Palli hj\xc3\xa1 Mariannu med en startkapital p\xc3\xa5 50 millioner kr.\n_START_SECTION_\nHavbrugene effektiviseres\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 2011 er der kun tre store virksomheder, som ejer alle rettighederne til lakseopdr\xc3\xa6t p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, de tre er: Bakkafrost, Luna (brandet hedder Hiddenfjord) og Marine Harvest Faroes, som er datterselskab af den norske gigant Marine Harvest. Det er kun Luna, som endnu (2015) er rent f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk ejet. Oprindelig var Bakkafrost rent f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk ejet, da virksomheden blev etableret i 1968 af de to br\xc3\xb8dre Hans og R\xc3\xb3land Jacobsen (\xc3\xa1 Bakka) fra bygden Glyvrar, men nordm\xc3\xa6nd har k\xc3\xb8bt sig ind i foretagendet, efter at Bakkafrost blev registreret hos B\xc3\xb8rsen i Oslo i 2010. I oktober 2010 k\xc3\xb8bte SalMar ASA 21,76\xc2\xa0% av aktierne i Bakkafrost.\n_START_SECTION_\nEU og Norge boykot imod F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og EU var uenige om lakse- og sildekvoter, siden F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne i 2010 fastsatte sine egne kvoter, efter at det ikke lykkedes at forhandle sig til kvoter og efter, at makrellen \xc3\xa6ndrede vaner og nu sv\xc3\xb8mmede omkring F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Kvoterne, som F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne gav sig selv, blev fisket i eget havomr\xc3\xa5de. I 2010 var den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kvote 5%, som svarede til 15.000 tons, de \xc3\xb8nskede dog 15%. I 2011 fastsatte den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske fiskeriminister, Jacob Vestergaard, F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes makrelkvoter til 150.000 tons, iberegnet kvoter, som Island og Rusland fik i gensidige forhandlinger og makrelfiskeri til videnskabeligt form\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ikke en del af boykot imod Rusland\n_START_PARAGRAPH_\nI 2014 iv\xc3\xa6rksatte EU og Norge boykot imod Rusland, som til geng\xc3\xa6ld iv\xc3\xa6rksatte straffesanktioner imod EU og Norge. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne som selv var blevet udsat for boykot af EU fra 31. august 2013 til august 2014 valgte ikke at v\xc3\xa6re en del af boykottet. I stedet rejste lagmand Kaj Leo Johannesen til Moskva for at forhandle om f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk eksport af laks til Rusland. Det skabte en del debat b\xc3\xa5de i F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne, Danmark og Norge.\n_START_SECTION_\nDansk lov diskriminerede f\xc3\xa6ringer og gr\xc3\xb8nl\xc3\xa6ndere\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1. januar 2012 tr\xc3\xa5dte en ny dansk lov i kraft, som viste sig at g\xc3\xb8re forskel mellem danske statsborgere fra Danmark, F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Gr\xc3\xb8nland, hvor borgere fra F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Gr\xc3\xb8nland, der flyttede til Danmark, ikke havde samme ret til familieydelser p\xc3\xa5 baggrund af optjeningsprincippet. F\xc3\xa6ringer og gr\xc3\xb8nl\xc3\xa6ndere kom i samme kategori som indvandrere, selv om de var danske statsborgere. Personer, som flyttede til Danmark i 2012, skulle if\xc3\xb8lge loven opfylde kravet om at have boet i Danmark I oktober 2014 blev der rettet p\xc3\xa5 uligheden, og f\xc3\xa6ringer og gr\xc3\xb8nl\xc3\xa6ndere, som ellers opfyldte betingelserne til familieydelser og som flyttede til Danmark i 2012, kunne nu f\xc3\xa5 familieydelserne med tilbagevirkende kraft tilbage til 1. januar 2012. Bop\xc3\xa6l i F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Gr\xc3\xb8nland blev ligestillet med bop\xc3\xa6l i Danmark. Det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske folketingsmedlem, Edmund Joensen, og det gr\xc3\xb8nlandske folketingsmedlem, Sara Olsvig, havde i en periode lagt pres p\xc3\xa5 skatteministeren, for at f\xc3\xa6ringer og gr\xc3\xb8nl\xc3\xa6ndere, der flyttede til Danmark, blev ligestillet med danskere i Danmark. Lov\xc3\xa6ndringen ville koste statskassen ca. 7 millioner kroner.\n_START_SECTION_\nLandsbanken nedl\xc3\xa6gges\n_START_PARAGRAPH_\nI december 2012 vedtog lagtinget, at F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Landsbank (ville svare til nationalbanken, hvis F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne var selvst\xc3\xa6ndig stat) skulle nedl\xc3\xa6gges. Lagtinget \xc3\xb8nskede at spare penge og at overf\xc3\xb8re landsbankens funktioner til andre offentlige institutioner, f.eks. Hagstovan (F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Statistik). Landsstyrekoalitionen begrundede nedl\xc3\xa6ggelsen med, at der kunne gennemf\xc3\xb8res besparelser, og oppositionen kritiserede bl.a. landsstyrekoalitionen for at modarbejde uafh\xc3\xa6ngig \xc3\xb8konomisk r\xc3\xa5dgivning. Landsbanken skulle bl.a. udarbejde rapporter om F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes \xc3\xb8konomiske situation, forvalte en del af det offentliges likviditet samt v\xc3\xa6re sekretariat for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes \xc3\x98konomiske R\xc3\xa5d. Lovforslaget blev vedtaget med 19 stemmer for og 14 imod. Der er i alt 33 medlemmer i F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Lagting. F\xc3\xb8r loven blev vedtaget, fors\xc3\xb8gte oppositionen at f\xc3\xa5 sagen udsat, men det n\xc3\xa6gtede formandsskabet. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes finansminister, J\xc3\xb8rgen Niclasen, \xc3\xb8nskede, at Landsbanken skulle nedl\xc3\xa6gges allerede fra 1. januar 2013, men et flertal af Lagtingets Finansudvalg vedtog at \xc3\xa6ndre datoen til 1. april 2013. Der var en del offentlig debat og protester i F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne b\xc3\xa5de f\xc3\xb8r og efter, at lovforslaget blev forelagt Lagtinget. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Arbejdsgiverforening (F\xc3\xb8roya Arbei\xc3\xb0sgevarafelag) advarede mod at nedl\xc3\xa6gge Landsbanken og spurgte, hvem der s\xc3\xa5 skulle st\xc3\xa5 for uafh\xc3\xa6ngige \xc3\xb8konomiske udredninger af F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes \xc3\xb8konomi.\n_START_SECTION_\nEfterl\xc3\xb8nreform med tvungen efterl\xc3\xb8n\n_START_PARAGRAPH_\nKaj Leo Johannesens 2. regering indf\xc3\xb8rte en pensionsreform, som tr\xc3\xa5dte i kraft den 1. januar 2014. Lovforslaget til den nye efterl\xc3\xb8nslov blev vedtaget af Lagtinget den 14. maj 2013, If\xc3\xb8lge TAKS (F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Told og Skat) var der ca. 3000-4000 f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske l\xc3\xb8nmodtagere, som ikke havde nogen efterl\xc3\xb8nsopsparing. Efterl\xc3\xb8nsloven g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5, at alle som ikke har egen pensionsopsparing, hvor enten arbejdsgiveren eller arbejdstageren selv betaler ind p\xc3\xa5 en efterl\xc3\xb8nkonto/ordning, fremover skal tvinges til selv at betale til deres egen efterl\xc3\xb8nsordning. Fra 1. januar 2014, blev alle indt\xc3\xa6gter over 3000 kroner trukket med 1%, som skulle g\xc3\xa5 til en efterl\xc3\xb8nsordning, som l\xc3\xb8nmodtageren selv har valgt. I 2015 steg egenbetalingen til efterl\xc3\xb8n af ikke-pensionsgivende indt\xc3\xa6gter til 2%, og bagatelgr\xc3\xa6nsen blev s\xc3\xa6nket til 1500 kroner. Tvungen efterl\xc3\xb8n forh\xc3\xb8jes med 1% hvert \xc3\xa5r, indtil man n\xc3\xa5r op p\xc3\xa5 15% i 2028. \xc3\x85rsagen, til at politikerne har indf\xc3\xb8rt pensionsreformen, er, at tallet af \xc3\xa6ldre f\xc3\xa6ringer \xc3\xb8ges, mens b\xc3\xb8rnetallet formindskes. Fremregninger viser, at landet ikke kommer til at f\xc3\xa5 r\xc3\xa5d til at betale folkepension til alle i fremtiden. Socialminister Annika Olsen og Kaj Leo Johannesens 2. regering har haft til hensigt at forh\xc3\xb8je folkepensionsalderen, som p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er 67 \xc3\xa5r og dermed en af de h\xc3\xb8jeste i verden, f\xc3\xb8rst til 68 \xc3\xa5r i 2013 og derefter til 69 \xc3\xa5r i 2016 for med tiden at ende p\xc3\xa5 70 \xc3\xa5r. Det blev dog ikke gennemf\xc3\xb8rt. Arne Thorsteinsson, formand for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Pensionistorganisation, advarede i september 2014 f\xc3\xa6ringer mod at afskaffe folkepensionen for alle og i stedet \xc3\xa6ndre den til en almissepension, som den var f\xc3\xb8r i tiden._NEWLINE_Planen er p\xc3\xa5 et tidspunkt at aftrappe eller \xc3\xa6ndre folkepensionen, s\xc3\xa5ledes at den kun tildeles personer, der pga. uarbejdsf\xc3\xb8rlighed, l\xc3\xa6ngere tids arbejdsl\xc3\xb8shed m.m. ikke har haft mulighed for at spare op til egen efterl\xc3\xb8n/pension. Ordningen tager ikke h\xc3\xb8jde for, om en person har en ordning i sit hovederhverv. En l\xc3\xa6rer eller en kontorfunktion\xc3\xa6r kan f.eks. have en god efterl\xc3\xb8nsordning, hvor arbejdsgiveren betaler 15% i efterl\xc3\xb8n til l\xc3\xb8nmodtageren, men hvis l\xc3\xa6reren s\xc3\xa5 har et bierhverv, hvor han eller hun fx underviser p\xc3\xa5 aftenskole eller er byr\xc3\xa5dsmedlem, s\xc3\xa5 skal vedkommende alligevel selv betale til en efterl\xc3\xb8nsordning af disse sidebesk\xc3\xa6ftigelser. Alle l\xc3\xb8nkontorer m\xc3\xa5 oprette efterl\xc3\xb8nkonti til alle ansatte ogs\xc3\xa5 til de personer, som ikke er berettiget til efterl\xc3\xb8n fra arbejdsgiveren, s\xc3\xa5 skal de i stedet selv betale tvungen efterl\xc3\xb8n, som arbejdsgiveren tr\xc3\xa6kker af den ansattes l\xc3\xb8n. Hvis det ikke bliver gjort, s\xc3\xa5 g\xc3\xa5r l\xc3\xb8nnen ikke igennem, n\xc3\xa5r den skal udbetales fra banken. Der er dog nogle undtagelser i f\xc3\xb8lge Efterl\xc3\xb8nlovens paragraf 3, som fasts\xc3\xa6tter bestemmelser om, at visse indt\xc3\xa6gter ikke skal betale til tvungen efterl\xc3\xb8nordning, disse undtagelser er fx legater, uddannelsesst\xc3\xb8tte, pensioner, b\xc3\xb8rnebidrag og bistandshj\xc3\xa6lp.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes f\xc3\xb8rste milliard\xc3\xa6rfamilie\n_START_PARAGRAPH_\nI 2014 fik F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne den f\xc3\xb8rste "milliard\xc3\xa6rfamilie", da aktierne i lakseopdr\xc3\xa6tsvirksomheden Bakkafrost voksede s\xc3\xa5 meget, at direkt\xc3\xb8ren for Bakkafrost, Regin Jacobsen, og hans mor, Oddv\xc3\xb8r Jacobsen, ejede aktier for 1,1 milliard kroner. Bakkafrost havde p\xc3\xa5 det tidspunkt en v\xc3\xa6rdi af 6,1 milliard danske kroner. V\xc3\xa6rdi\xc3\xb8gningen skete efter, at EU og Norge valgte at boykotte Rusland p\xc3\xa5 grund af krigen i Ukraine, og Rusland til geng\xc3\xa6ld iv\xc3\xa6rksatte straffesanktioner imod EU og Norge. Mens Danmark og resten af EU var ramt af russiske straffesanktioner, rejste den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske regeringschef, Kaj Leo Johannesen, til Moskva for at forhandle om \xc3\xb8get f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk eksport til Rusland. Danmarks udenrigsminister Martin Lidegaard (R) advarede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne om ikke at udnytte situationen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes finansminister beskyldt for toldsvindel\n_START_PARAGRAPH_\nI december 2013 begyndte journalisten Sveinur Tr\xc3\xb3ndarson at skrive om en gammel toldsag, som medierne ikke havde f\xc3\xa5et indsigt i f\xc3\xb8r i 2013. Der var tale om en sag mod familiefirmaet N. Niclasen i S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gur, hvor F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes nuv\xc3\xa6rende finansminister og formand for partiet F\xc3\xb3lkaflokkurin, J\xc3\xb8rgen Niclasen, var direkt\xc3\xb8r fra 1989. Sagen handler om perioden fra slutningen af 1980\'erne til midten af 1990\'erne. Tr\xc3\xb3ndarsson havde en s\xc3\xa6rlig indsigt i sagen, da han i netop den periode havde arbejdet for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Landsrevision (hvilket kan sammenlignes med Rigsrevisionen i Danmark). Tr\xc3\xb3ndarson var i starten af 1990\'erne med til at finde frem til, at der var noget helt galt hos det familieejede firma N.Niclasen i S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gur, og at de havde solgt varer, som ikke var tolddeklarerede. Tr\xc3\xb3ndarson brugte ord som snyd i overskrifter, da han skrev om sagen for Portal.fo, hvor han var ansvarshavende redakt\xc3\xb8r._NEWLINE_Den 17. januar 2014 valgte Niclasen at invitere til et pressem\xc3\xb8de for de f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske medier sammen med sin advokat, Christian Andreasen. Til pressem\xc3\xb8det sagde han blandt andet, at han var blevet anklaget for at have snydt i told, og at det ville han tilbagevise. Han sagde, at anklagerne fra medierne havde intet med virkeligheden at g\xc3\xb8re. Der er blevet betalt told i al min tid, sagde han, og fortsatte: Det vigtigste er, at jeg som direkt\xc3\xb8r for familieforetagendet holdt landets love. Niclasen forsvarede sig med, at \xc3\xa5rsagen til, at han og hans firma havde solgt varer, hvor told ikke var betalt f\xc3\xb8rst, skyldtes, at de troede, at de havde en toldkredit. S\xc3\xa5 snart som han i 1992 havde f\xc3\xa5et oplyst, at toldkreditten var udl\xc3\xb8bet, s\xc3\xa5 holdt han op med at s\xc3\xa6lge varer, som ikke havde v\xc3\xa6ret igennem toldmyndighederne, og N. Niclasen betalte s\xc3\xa5 meget told ,som man overhovedet orkede. Hans advokat, Christian Andreasen, fremlagde en forklaring, som medierne fik udleveret, umiddelbart f\xc3\xb8r pressem\xc3\xb8det startede._NEWLINE_Nogle m\xc3\xa5neder senere producerede F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Fjernsyn og Radio, Kringvarp F\xc3\xb8roya, en udsendelse som kaldtes Tollm\xc3\xa1li\xc3\xb0 og som fortalte om Toldsagen, denne blev vist i fjernsynet af kvf.fo i maj 2014._NEWLINE_I TV-dokumentarprogrammet kom det frem, at Tr\xc3\xb3ndarson havde v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 uanmeldt lagereftersyn rundt omkring p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne for F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes toldmyndigheder i august 1992 og fandt da i lageret hos Skipafelagi\xc3\xb0 i S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gur, som l\xc3\xa5 i samme bygning som firmaet N. Niclasen, nogle mist\xc3\xa6nkelige lister med oversigt over varer, og han vidste ikke, hvad disse lister bet\xc3\xb8d. Da han spurgte folk p\xc3\xa5 stedet om, hvad det bet\xc3\xb8d, fik han ikke noget svar. Der var flere sider med flere hundrede posteringer. Dagen efter rejste Tr\xc3\xb3ndarson til en toldafdeling i Klaksv\xc3\xadk, og der fandt han en side, med 5-6 posteringer, som lignede dem, han havde set i S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gur. Da han spurgte, hvad denne liste bet\xc3\xb8d, fik han at vide, at der manglede nogle dokumenter vedr\xc3\xb8rende disse varer, og derfor var varerne endnu ikke tolddeklarerede. Da der fandtes lister med over 300 varer, som ikke var told deklarerede i S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gur, burde lageret v\xc3\xa6re fyldt med varer, men det viste sig, da toldmyndighederne bes\xc3\xb8gte stedet endnu engang, at lageret var fuldst\xc3\xa6ndig t\xc3\xb8mt for varer. De fik at vide, at varerne var blevet solgt, uden at de var blevet tolddeklarerede f\xc3\xb8rst.\n_START_SECTION_\nMistillidsvotum\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa5 dage efter, at dokumentaren Toldsagen var blevet vist i KVF, lagde oppositionspartierne i Lagtinget et forslag om mistillidsvotum mod J\xc3\xb8rgen Niclasen, det skete den 28. maj 2014. Forslaget blev nedstemt.\n_START_SECTION_\nMinisteren sags\xc3\xb8gte fire journalister for injurier\n_START_PARAGRAPH_\nNogle dage senere, valgte Niclasen at sags\xc3\xb8ge fire f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske journalister for \xc3\xa6reskr\xc3\xa6nkelse, de var Sveinur Tr\xc3\xb3ndarson, forhenv\xc3\xa6rende ansvarshavende redakt\xc3\xb8r for Portal.fo, Dia Midjord, ansvarshavende redakt\xc3\xb8r for Kringvarp F\xc3\xb8roya (KVF), Liljan Weihe, nyhedsredakt\xc3\xb8r for KVF og Jan Lamhauge, journalist fra KVF._NEWLINE_Sagen mod de fire journalister kom for retten den 16. februar 2015.\n_START_SECTION_\nDe fire journalister fundet skyldige i injurier\n_START_PARAGRAPH_\nDen 25. februar 2015 faldt domf\xc3\xa6ldelse i sagen. J\xc3\xb8rgen Niclasen vandt sagen, og journalisterne tabte. Journalisterne blev d\xc3\xb8mt til at betale henholdsvis 20 og 10 dagb\xc3\xb8der p\xc3\xa5 1000 kroner. Derudover blev de sags\xc3\xb8gte, Hans Andrias Midjord, Liljan Weihe, Jan Lamhauge og Sveinur Tr\xc3\xb3ndarson d\xc3\xb8mt til som solidarisk h\xc3\xa6ftelse at betale sags\xc3\xb8geren 50.000 kr., dog skulle sags\xc3\xb8gte Jan Lamhauge maksimalt betale 5.000 kr. Derudover skulle de sags\xc3\xb8gte inden 14 dage betale sagsomkostninger til sags\xc3\xb8ger, J\xc3\xb8rgen Niclasen, med 75.000 kr. Sveinur Tr\xc3\xb3ndarson valgte at anke dommen til Landsretten._NEWLINE_Dommeren S\xc3\xb8ren Seerup mente, at toldsagen var aktuel og relevant for de f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske medier, men at m\xc3\xa5den, de valgte at fort\xc3\xa6lle om sagen, burde have v\xc3\xa6ret anderledes. Journalisterne blev senere frifundet ved Landsretten, og J\xc3\xb8rgen Niclassen blev d\xc3\xb8mt til at betale modpartens sagsomkostninger. J\xc3\xb8rgen Niclassen pr\xc3\xb8vede at f\xc3\xa5 sagen for H\xc3\xb8jesteret, men 5. april 2016 afgjorde Procesbevillingsn\xc3\xa6vnet, at sagen ikke kunne appelleres til H\xc3\xb8jesteret. Dommen i Landsretten st\xc3\xa5r derved ved magt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne deltager i internationale sportsst\xc3\xa6vner\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne har deltaget i internationale sportsst\xc3\xa6vner indenfor flere sportsgrene og har b\xc3\xa5de haft gode og d\xc3\xa5rlige resultater. Det bedste eksempel p\xc3\xa5 gode resultater internationalt er indenfor sv\xc3\xb8mning, hvor P\xc3\xa1l Joensen har vundet s\xc3\xb8lv og bronze medaljer ved EM og VM i sv\xc3\xb8mning og tre guldmedaljer ved EM for juniorer, han har ogs\xc3\xa5 sat nordisk rekord i 1500 m fri og 800 m fri. Han deltog ved OL som den f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6ring indenfor sv\xc3\xb8mning og som den anden f\xc3\xa6ring overhovedet, n\xc3\xa6st efter Katrin Olsen, som deltog for Danmark indenfor roning. Joensen deltog ogs\xc3\xa5 for Danmark, da F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ikke er blevet godtaget af den olympiske komite med den begrundelse, at F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne ikke er en selvst\xc3\xa6ndig nation. F\xc3\xa6ringer m\xc3\xa5 derfor deltage for Danmark, hvis de klarer at kvalificere sig til OL. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne blev medlem af FIFA i 1988 og UEFA i 1990. Resultaterne har generelt v\xc3\xa6ret tab, nogle gange store tab, men enkelte overraskende resultater har der ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret. F.eks. da F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne spillede deres allerf\xc3\xb8rste EM kvalifikationskamp mod \xc3\x98strig p\xc3\xa5 udebane, klarede de at vinde 1-0 mod \xc3\x98strig. F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne har endnu aldrig opn\xc3\xa5et at kvalificere sig til EM eller VM slutrunder. I 2014 overraskede F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne igen, denne gang med Lars Olsen som tr\xc3\xa6ner, ved at vinde 1-0 p\xc3\xa5 udebane mod Gr\xc3\xa6kenland, der p\xc3\xa5 det tidspunkt l\xc3\xa5 som nummer 12 p\xc3\xa5 verdensranglisten. Det var et af de mest overraskende resultater i fodboldens nyere historie, blev der sagt efter kampen._NEWLINE_F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne har deltaget ved Island Games siden legene startede i 1985, i 2009 vandt F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne Island Games med 34 guld medaljer, 23 s\xc3\xb8lv og 24 bronze.\n_START_SECTION_\nHomoseksuelles rettigheder\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er det eneste land i Norden, som ikke tillader to af samme k\xc3\xb8n at gifte sig med hinanden. Udover F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne er Italien det eneste sted i Vesteuropa, der ikke tillader \xc3\xa6gteskab eller registreret partnerskab mellem to af samme k\xc3\xb8n. Et forslag blev fremsat i lagtinget i 2012 af dele af oppositionen, men det blev nedstemt af dav\xc3\xa6rende borgerlige regeringspartier. I september 2015 blev der for f\xc3\xb8rste gang valgt en \xc3\xa5bent homoseksuel f\xc3\xa6ring i lagtinget, da Sonja J\xc3\xb3gvansd\xc3\xb3ttir fik n\xc3\xa6stflest stemmer bland Javna\xc3\xb0arflokkurins kandidater, kun overg\xc3\xa5et af formanden, Aksel V. Johannnesen. Der opstod dog uenigheder f\xc3\xa5 dage efter valget, og dagen efter at den nye regering var blevet udn\xc3\xa6vnt, forlod hun partiet og udtalte, at hun ikke kunne v\xc3\xa6re medlem af et parti, der blev domineret af nogle f\xc3\xa5, homofobiske m\xc3\xa6nd. Hun \xc3\xb8nskede at l\xc3\xa6gge et forslag for lagtinget, som giver to af samme k\xc3\xb8n ret til borgerlig vielse eller have samme rettigheder, som \xc3\xa6gtepar af forskelligt k\xc3\xb8n havde. Andre lagtingsmedlemmer \xc3\xb8nskede at v\xc3\xa6re med til at l\xc3\xa6gge forslaget for lagtinget og mente derved, at der var st\xc3\xb8rre sandsynlighed for at f\xc3\xa5 det vedtaget, hvis det blev lagt frem af medlemmer af flere partier. Lovforslaget blev lagt frem af Sonja J\xc3\xb3gvansd\xc3\xb3ttir (l\xc3\xb8sg\xc3\xa6nger), Kristianna Winther Poulsen (JF), Hanna Jensen (F) og Bj\xc3\xb8rt Samuelsen (T) i slutningen af september 2015. Det var ret kompliceret, og derfor brugte Lagtingets administration knap to m\xc3\xa5neder til at unders\xc3\xb8ge, hvordan proceduren skulle v\xc3\xa6re. Der var i starten tale om tre forslag, men efter at den \xc3\xb8verste ledelse for den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske folkekirke sagde, at de ikke \xc3\xb8nskede, at Lagtinget lovgav om kirkelige forhold, s\xc3\xa5 valgte de fire lagtingskvinder at tr\xc3\xa6kke det tredje forslag tilbage, som handlede om, at homoseksuelle par skulle have lov til at blive gift i kirken. _NEWLINE_De to lovforslag kom til f\xc3\xb8rste behandling i november 2015, hvor det blev besluttet, at det skulle behandles i Velf\xc3\xa6rdskomiteen og i Retsudvalget. Lovforslagene kom til anden behandling den 13. marts 2016, men der kunne ikke opn\xc3\xa5s enighed om \xc2\xa7 15, stk. 2 i den danske \xc3\xa6gteskabslov, hvor der st\xc3\xa5r, at borgerligt gifte \xc3\xa6gtepar har ret til at f\xc3\xa5 deres \xc3\xa6gteskab velsignet i kirken. Lige pr\xc3\xa6cis den formulering skabet megen debat i lagtinget og i det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske samfund. De fire lagtingskvinder forventede ikke, at lovforslagene ville have nogen chance for at blive vedtaget, hvis de homoseksuelle par ogs\xc3\xa5 fik lov til at blive gift i kirken eller f\xc3\xa5 deres \xc3\xa6gteskab velsignet i kirken. Derfor kom de med et \xc3\xa6ndringsforslag ved anden behandling den 13. marts 2016, men der var s\xc3\xa5 meget modstand og kunne ikke opn\xc3\xa5s flertal, at de valgte at stemme for et forslag fra nogle af oppositionens medlemmer om at sende forslaget tilbage til udvalgene. Verf\xc3\xa6rdsudvalget havde 24 m\xc3\xb8der, hvor de diskuterede og indkaldte forskellige relevante personer, bl.a. biskoppen. Lovforslaget kom for anden gang til anden behandling i Lagtinget den 26. april 2016. Der var stadig megen modstand mod forslaget b\xc3\xa5de fra oppositionen og fra regeringspartierne. He\xc3\xb0in Mortensen fra Javna\xc3\xb0arflokkurin valgte at komme med et forslag om, at lovforslaget skulle til folkeafstemning, men han fik ikke flertal for det, og det skabte en regeringskrise, der dog blev kortvarig, da han valgte at tr\xc3\xa6kke forslaget tilbage, og da Bill Justinussen lagde samme forslag for lagtinget umiddelbart efter, valgte han at stemme imod, sammen med alle medlemmer af regeringskoalitionen og l\xc3\xb8sg\xc3\xa6ngeren Sonja J\xc3\xb3gvansd\xc3\xb3ttir. Da forslaget om \xc3\xa6gteskabsloven kom til afstemning, var der et flertal, der stemte ja med 19 for og 14 imod. Forslaget kom til tredje og sidste behandling i Lagtinget den 29. april 2016. Her blev det vedtaget og skal nu forel\xc3\xa6gges Folketinget. Hvis de stemmer for, skal den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske indenrigsminister forhandle med den danske minister om, hvordan man f\xc3\xa5r enten fjernet \xc2\xa715, stk. 2 eller omformuleret det, s\xc3\xa5ledes at \xc3\xa6gtepar af samme k\xc3\xb8n ikke kan f\xc3\xa5 deres \xc3\xa6gteskab velsignet i kirken. I \xc2\xa7\xc2\xa067\xc2\xa0st\xc3\xa5r der "Loven g\xc3\xa6lder ikke for F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne og Gr\xc3\xb8nland, men kan ved kgl. anordning s\xc3\xa6ttes i kraft for disse landsdele med de afvigelser, som de s\xc3\xa6rlige f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske eller gr\xc3\xb8nlandske forhold tilsiger". _NEWLINE_Lov\xc3\xa6ndringen i \xc3\xa6gteskabslovens \xc2\xa7 15, stk. 2, som Lagtinget mente at Folketinget m\xc3\xa5tte tage stilling til, eftersom der er tale om en dansk lov, blev ikke lagt for Folketinget, fordi danske myndigheder mente, at det var f\xc3\xa6ringer selv, der m\xc3\xa5tte tage stilling til om borgerligt gifte par kunne f\xc3\xa5 kirkelig velsignelse eller ej, eftersom den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske folkekirke nu er f\xc3\xa6r\xc3\xb8sk og ikke dansk. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ske myndigheder har siden diskuteret, om dette kunne v\xc3\xa6re rigtigt. F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Kulturministerium mente, at det ikke var rigtigt, mens Lagmandens Kontor var enige med de danske myndigheder. I januar 2017 blev forslaget til lov\xc3\xa6ndring af \xc3\x86gteskabsloven sendt til h\xc3\xb8ring, \xc3\xa6ndringen gik ud p\xc3\xa5 at fjerne \xc2\xa7 15, stk. 2. Som svar p\xc3\xa5 h\xc3\xb8ringsskrivelsen fra Rigmor Dam, F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes kulturminister, svarede F\xc3\xb8roya Stiftsstj\xc3\xb3rn, F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Pr\xc3\xa6steforening og Foreningen for kirker\xc3\xa5dsmedlemmer, at de anbefalede at forslaget om at fjerne \xc2\xa7 15, stk. 2 fra \xc3\xa6gteskabsloven ikke blev vedtaget. Dette fordi kirken ikke havde v\xc3\xa6ret med til at lave loven, og at de ikke \xc3\xb8nskede, at et borgerligt viet \xc3\xa6gtepar som bestod af mand og kone, og som hidtil havde haft lovlig ret til at f\xc3\xa5 deres borgerlige \xc3\xa6gteskab velsignet af kirken, skulle miste denne ret. Rigmor Dam har derfor lavet et nyt forslag, der siger: _NEWLINE_"\xc3\x86gtepar i borgerligt etableret \xc3\xa6gteskab kan, dersom folkekirken har lovgyldigt ritual til form\xc3\xa5let, lade sognepr\xc3\xa6sten velsigne \xc3\xa6gteskabet. Ministeren fasts\xc3\xa6tter detaljerede regler om dette."\n_START_SECTION_\nEik Banks skattesag\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske bank Eik Bank ans\xc3\xb8gte TAKS (F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Told og Skat) om og f\xc3\xa5et bevilget et goodwill skattefradrag p\xc3\xa5 rundt regnet en halv mia. kr., der har en v\xc3\xa6rdi af 90 mio. kr. Men if\xc3\xb8lge J\xc3\xb8rn Astrup Hansen, der er tidligere bankoprydder og direkt\xc3\xb8r for tre f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske konkurs-truede banker, f\xc3\xb8rst Sj\xc3\xb3vinnubankin (1993), dern\xc3\xa6st F\xc3\xb8roya Banki (1994-2005) og til sidst Eik Banki (2010-11), var skattefradraget n\xc3\xa6ppe berettiget, fordi det ikke var den nye Eik Bank, der havde tabt pengene men derimod Finansiel Stabilitet og den danske stat. Ogs\xc3\xa5 Eik Banks dengang eksterne revisorer, revisionsselskabet KPMG, s\xc3\xa5ede tvivl om berettigelsen. Eik Bank har siden afskediget KPMG og f\xc3\xa5et et andet revisionsselskab og i 2016 valgte banken at sags\xc3\xb8ge J\xc3\xb8rn Astrup Hansen for bagvaskelse, det skete kort tid efter, at Astrup tog sig ud af bestyrelsen for Eik i januar 2016. Hvis Astrup findes skyldig, kan han risikere to \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel._NEWLINE_Baggrunden for Eik Banks skattasag er, at den oprindelige Eik Bank gik konkurs i 2010 og blev overtaget af Finansiel Stabilitet, der indsk\xc3\xb8d to mia. kr. i et nystiftet selskab, som overtog bankens aktiver og passiver. Efter en gennemgang af aktiverne i den konkursramte Eik Bank nedskrev Finansiel Stabilitet aktiverne med 514 mio. kr. Dette tab blev d\xc3\xa6kket af landets banker i henhold til Bankpakke 1. Dern\xc3\xa6st k\xc3\xb8bte det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske selskab TF Holding den nye Eik Bank, af Finansiel Stabilitet. Eik Banks nye ledelse og bestyrelse med tidligere nationalbankdirekt\xc3\xb8r Torben Nielsen som formand, mente, at nedskrivningen p\xc3\xa5 en halv milliard kroner kunne tr\xc3\xa6kkes fra i den nye banks skattepligtige indkomst. Det var J\xc3\xb8rn Astrup ikke enig i. Han mente ikke, at den nye bank kunne f\xc3\xa5 fradrag for et tab, som Finansiel Stabilitet allerede havde afholdt og trukket fra i skat._NEWLINE_TAKS godkendte i f\xc3\xb8rste omgang fradraget. Men efter at det kom frem, bl.a. fra J\xc3\xb8rn Astrup Hansen, at Eik Bank n\xc3\xa6ppe havde ret til fradraget, genoptog TAKS vurderingen af sagen i februar 2016. Efter at have vurderet sagen i et \xc3\xa5r, kom TAKS i februar 2017 til en ny konklusion, nemlig, at Eik Bank ikke havde ret til fradraget. TAKS havde dog besluttet, at det ikke ville f\xc3\xa5 nogen konsekvens for Eik Bank, sagen var afsluttet for deres vedkommende. Direkt\xc3\xb8ren i Eik Bank, S\xc3\xbani Schwartz Jacobsen, har dog fortolket afg\xc3\xb8relsen til bakens fav\xc3\xb8r og sagde, at afg\xc3\xb8relsen gav banken medhold, de var bare uenige om v\xc3\xa6rdien, TAKS mente at v\xc3\xa6rdien var nul kroner. Offentligheden er blevet n\xc3\xa6gtet indsigt i TAKS\'s vurdering og afg\xc3\xb8relse i sagen. Eik Banks ledelse fastholder sags\xc3\xb8gningen af J\xc3\xb8rn Astrup Hansen for bagvaskelse. Astrup har derved sparet de f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skatteborgere for 90 millioner kroner, men risikerer stadig en f\xc3\xa6ngelsstraf p\xc3\xa5 op til to \xc3\xa5r, mens Eik Banks ledelse, der har givet urigtige oplysninger til de f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske skattemyndigheder ikke bliver retsforfulgt.\n_START_SECTION_\nHistorievidenskab p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne\n_START_PARAGRAPH_\nEn af de vigtigste milep\xc3\xa6le for historieforskningen p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne var oprettelsen af F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Nationalbibliotek (F\xc3\xb8roya Landsb\xc3\xb3kasavn) i 1828. Nationalbiblioteket har ca. 160.000 b\xc3\xb8ger, af disse er ca. 24.000 i Videnskabsafdelingen og F\xc3\xa6r\xc3\xb8sk Afdeling._NEWLINE_Biblioteket har i dag verdens st\xc3\xb8rste samling af b\xc3\xb8ger, der vedr\xc3\xb8rer F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne._NEWLINE_F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Nationalmuseums historiske samlinger blev oprettet 1898._NEWLINE_Et af F\xc3\xa6r\xc3\xb8ernes Universitets tre fakulteter er Historie og Samfundsvidenskab, som formidler landet historie og bl.a. forsker i den nationale historie, grindedrabenes historie og den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske s\xc3\xb8fartshistorie. De historiske videnskabelige resultater offentligg\xc3\xb8res som avisartikler, i videnskabelige tidsskrifter og i b\xc3\xb8ger._NEWLINE_Den 1. januar 2011 blev Landsb\xc3\xb3kasavni\xc3\xb0 (Nationalbiblioteket, etableret i 1828, kom under hjemmestyret i 1952), Landsskjalasavni\xc3\xb0_NEWLINE_(etableret i 1932, kom under hjemmestyret i 1952), N\xc3\xa1tt\xc3\xbarugripasavni\xc3\xb0 (etableret i 1955), Havl\xc3\xadvfr\xc3\xb8\xc3\xb0iliga _NEWLINE_Royndarst\xc3\xb8\xc3\xb0in (2007) og Fornminnissavni\xc3\xb0 (Nationalmuseet, etableret i 1898, kom under hjemmestyret i 1952) sammenlagt til det nye S\xc3\xb8vn Landsins (S\xc3\xb8vn er flertalsformen af Savn, som betyder Museum, Landsins betyder landets, kan overs\xc3\xa6ttes til National).'