b'\n_START_ARTICLE_\nKorm\xc3\xa1ks saga\n_START_PARAGRAPH_\nKorm\xc3\xa1ks saga (norr\xc3\xb8nt Korm\xc3\xa1ks saga) er en islandsk saga fra 1200-tallet. Historien foreg\xc3\xa5r i Norge, p\xc3\xa5 Island og i Irland omkring \xc3\xa5r 950-970 og handler om skjalden Kormak (Korm\xc3\xa1kr Ogmundarson) og hans ulykkelige k\xc3\xa6rlighed til Steingerd Torkelsdatter.\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nKormak er efter alt at d\xc3\xb8mme en historisk person, og et af hans kvad gengives ogs\xc3\xa5 i Den yngre Edda, men k\xc3\xa6rlighedshistorien i sagaen er skabt efter samme m\xc3\xb8nster som fransk h\xc3\xb8visk k\xc3\xa6rlighedspoesi; "the more widely held view is that the verses are genuinely old, that their attribution to Korm\xc3\xa1kr is correct, and that the saga narrative was created from the substance of these verse" og "consensus holds that the prose connecting the verses in Korm\xc3\xa1ks saga represents not a \'deep\' tradition but merely a perfunctory attempt to link the verses".\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nKorm\xc3\xa1k elsker Steingerd, men forholdet bliver misbilliget af hendes for\xc3\xa6ldre. Kormak bliver ops\xc3\xb8gt af to m\xc3\xa6nd som Steingerds far har betalt for at dr\xc3\xa6be ham. Kormak sl\xc3\xa5r dem ihjel, og Steingerds mor, som er troldkyndig, udsteder en forbandelse over ham, s\xc3\xa5dan at han g\xc3\xa5r glip af sit eget bryllup. Steingerd gifter sig med enkemanden Berse. Korm\xc3\xa1k rejser med kong Harald Gr\xc3\xa5fell i viking til Irland. P\xc3\xa5 en senere rejse til Skotland d\xc3\xb8r han i strid med et trold.\n_START_SECTION_\nTolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb8rste dele af sagaen best\xc3\xa5r af Kormaks digt til Steingerd, og handlingen er lagt i kvadene. Forholdet mellem Steingerd og Kormak udspiller sig gennem sagaen i en blanding af tiltr\xc3\xa6kning og afvisning; "Sagaen handler om helten der elsker voldsomt, med viger tilbage foran besiddelsen." I mods\xc3\xa6tning til mange andre sagaer har k\xc3\xa6rlighed og \xc3\xa6re f\xc3\xa5 sociale konsekvenser i denne saga. Drab eller van\xc3\xa6re bliver ikke h\xc3\xa6vnet, og "konflikten i sagaen s\xc3\xa6tter med andre ord ingen lavine i gang [\xe2\x80\xa6] Dramaet koncentreres helt og holdent i Kormak\xc2\xbb._NEWLINE_Sagaen regnes sammen med Gunnlaug Ormstunges saga, Hallfred Vandr\xc3\xa5deskalds saga og Bj\xc3\xb8rn Hitd\xc3\xb8lakjempes saga til en gruppe sagaer som kaldet "skaldesagaer": de har en skjald som hovedperson, og har en k\xc3\xa6rlighedsintrige. Det er enighed om at den episke sagaramme omkring kvadene m\xc3\xa5 dateres til 1200-tallet, men det er uenighed om dateringen af kvadene. Peter Hallberg erkl\xc3\xa6rede at "Korm\xc3\xa1rks poesi er en unikt indblik i skandinavisk k\xc3\xa6rlighed i 900-tallet", mens Bjarni Einarsson mener at "k\xc3\xa6rlighedsversenes gennemg\xc3\xa5ende tema \xe2\x80\x93 en mands elskovsklage \xe2\x80\x93 tyder p\xc3\xa5 at de ikke kan v\xc3\xa6re \xc3\xa6ldre end og uafh\xc3\xa6ngige af den franske k\xc3\xa6rlighedsdigtning, som omkr. 1200 var herskende mode". Einarsson mener ogs\xc3\xa5 at digtene og prosateksten danner en kunstnerisk enhed af h\xc3\xb8j kvalitet._NEWLINE_Sagaen findes i h\xc3\xa5ndskriftet M\xc3\xb6\xc3\xb0ruvallab\xc3\xb3k. Den har v\xc3\xa6ret en s\xc3\xa6rlig inspirationskilde for den noget yngre Sagaen om Hallfred Vandr\xc3\xa5deskald. Sagaen er oversat til bokm\xc3\xa5l af Sigrid Undset i 1923, og til nynorsk af Eigil Lehmann i 1984, begge med titlen Kormaks saga. Undsets overs\xc3\xa6ttelse er genudgivet flere gange.'