b'\n_START_ARTICLE_\nFolkekirken\n_START_PARAGRAPH_\nFolkekirken eller Den danske folkekirke er en evangelisk-luthersk kirke, der som det st\xc3\xb8rste kirkesamfund i Danmark indtager en grundlovsf\xc3\xa6stet s\xc3\xa6rstilling i den danske stat.  _NEWLINE_Per 1. juli 2019 var 74,55 pct. af befolkningen registreret som medlem af Folkekirken, og andelen har l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret faldende. Endvidere er et ikke opgjort antal danskere bosiddende i udlandet ogs\xc3\xa5 medlem af folkekirken._NEWLINE_Folkekirken styres lokalt af menighedsr\xc3\xa5d valgt af medlemmerne i et sogn, underlagt provstier, stifter og kirkeministeriet. Der er 10 stifter i Danmark og \xc3\xa9t for Gr\xc3\xb8nland. Stifterne ledes af biskopper. Rammerne er fastlagt af Folketinget via lovene. Forholdet til staten er fastlagt i grundloven, men der er ikke enighed om, hvorvidt folkekirken er en egentlig statskirke. Folkekirken har ingen egne centrale organer, som bestemmer kirkens holdninger, hvorfor mange retninger inden for luthersk kristendom er repr\xc3\xa6senteret, men i sidste ende er Folketinget kirkens \xc3\xb8verste myndighed. Biskoppen kan dog lave retningslinjer for det enkelte stift. Biskopperne m\xc3\xb8des til uformelle bispem\xc3\xb8der men udg\xc3\xb8r ikke et samlet organ._NEWLINE_Folkekirken bygger p\xc3\xa5 den evangelisk-lutherske l\xc3\xa6re, som blev indf\xc3\xb8rt i kirken i Danmark ved reformationen i 1536. Indtil da var Danmark officielt romersk-katolsk. De lutherske kirker er fremherskende i Norden, Nordtyskland, Estland, Letland, dele af USA og Namibia. Folkekirken indgik i 2010 i Porvoo-f\xc3\xa6llesskabet sammen med andre lutherske og anglikanske kirker. Luthersk kristendom regnes med til protestantismen.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nIndtil gennemf\xc3\xb8relsen af den lutherske reformation i Danmark i 1536 havde den romersk-katolske kirke nydt stor autonomi og v\xc3\xa6ret \xc3\xb8konomisk privilegeret. Med indf\xc3\xb8relsen af reformationen blev kirkernes og klostrenes jorde underlagt kongemagten, og der blev oprettet en statskirke med kongen som den \xc3\xb8verste myndighed. Kongens magt over kirken blev yderligere styrket i forbindelse med indf\xc3\xb8relsen af enev\xc3\xa6lden i 1660. Den lutheranske kirke var dog ikke den eneste tilladte religion i Danmark, eftersom Den Katolske Kirke i Danmark, Det mosaiske trossamfund og Den Reformerte Kirke blev anerkendte trossamfund ved kongelig resolution i 1682. Ved Grundlovens vedtagelse i 1849 blev der indf\xc3\xb8rt religionsfrihed, og i den forbindelse valgte man at benytte udtrykket folkekirke for at understrege, at kirken var i overensstemmelse med folkets flertal._NEWLINE_Begrebet "folkekirke" h\xc3\xa6vdes at stamme fra den tyske teolog og filosof Friedrich Schleiermacher.\n_START_SECTION_\nKirkeforfatning\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Grundlovens \xc2\xa7 66 skal Folkekirkens forfatning ordnes ved lov, en s\xc3\xa5kaldt l\xc3\xb8fteparagraf, der er videref\xc3\xb8rt u\xc3\xa6ndret fra Junigrundloven af 1849. Hensigten var, at der skulle vedtages kirkelov, der fastsatte, hvordan folkekirken selv kunne bestemme eller i det mindste v\xc3\xa6re medbestemmende om egne forhold. Der findes forskellige love, som regulerer specifikke forhold inden for folkekirken, men der er aldrig lavet en samlet lov om kirkens styreform og indre forhold. Emnet har til stadighed v\xc3\xa6ret diskuteret, idet nogle \xc3\xb8nsker centrale organer i folkekirken, f.eks. en central synode eller folkevalgte stiftsr\xc3\xa5d. Der har fire gange v\xc3\xa6ret nedsat kommissioner (1853-54 og 1868-70) eller udvalg (1904-07 og 1928-40) til at l\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let, der alle har udarbejdet forslag til en kirkeforfatning, men hver gang har Folketinget afvist gennemf\xc3\xb8relsen, og der har v\xc3\xa6ret intern uenighed i udvalgene. B\xc3\xa5de internt i Folkekirken og i Folketinget er emnet kontroversielt. Tilh\xc3\xa6ngerne af en reform n\xc3\xa6vner demokratisering og medlemsindflydelse, kirkens mulighed for at tale med en samlet stemme, og at en kirke ikke b\xc3\xb8r v\xc3\xa6re underlagt politisk styring. Tilh\xc3\xa6ngerne af status quo h\xc3\xa6vder, at et kirkeligt selvstyre risikerer at f\xc3\xb8re til politisering, skade kirkens bredde (der er traditionelt plads til b\xc3\xa5de grundtvigianere og Indre Mission), at den nuv\xc3\xa6rende ordning fungerer udm\xc3\xa6rket, og at et selvstyre kan f\xc3\xb8re til total adskillelse af kirke og stat.\n_START_SECTION_\nMedlemskab, gudstjenestedeltagelse og d\xc3\xa5bstal\n_START_PARAGRAPH_\nPer 1. juli 2019 var 74,55 pct. af befolkningen registreret som medlem af Folkekirken, og andelen har l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret faldende. En unders\xc3\xb8gelse i 2008 viste at ca. 2,4\xc2\xa0% af danskerne g\xc3\xa5r til gudstjeneste p\xc3\xa5 ugentlig basis._NEWLINE_Folkekirkens medlemsandel er faldet med ca. 9,6 procentpoint siden 2002 hvor 84,3\xc2\xa0% af befolkningen var medlem af Folkekirken. Hvis man alene kigger p\xc3\xa5 den del af den danske befolkning, som har dansk oprindelse, er faldet mindre markant. Idet der her er sket et fald i andelen, som er medlemmer af Folkekirken, fra ca. 90\xc2\xa0% i 2002 til 85,9\xc2\xa0% i 2017. St\xc3\xb8rrelsen af faldet i Folkekirkens relative medlemsandel af befolkningen m\xc3\xa5 prim\xc3\xa6rt tilskrives demografiske \xc3\xa6ndringer med en st\xc3\xb8rre andel af befolkningen med udenlandsk familiebaggrund (indvandring). Blandt indvandrere og efterkommere af indvandrere er andelen af medlemmer af Folkekirken endvidere faldet fra ca. 16,5\xc2\xa0% i 2002 over ca. 11\xc2\xa0% i 2011 til ca. 8,8\xc2\xa0% i 2017. Disse tal fort\xc3\xa6ller if\xc3\xb8lge religionssociolog Peter L\xc3\xbcchau, at Folkekirken har godt styr p\xc3\xa5 sine medlemmer._NEWLINE_I 2009 udgjorde indvandrere ca. 1\xc2\xa0% af Folkekirkens samlede medlemsskare, og hvad ang\xc3\xa5r indvandreres aldersfordeling, s\xc3\xa5 viste tal fra 2011, at kun i aldersgruppen af indvandrere over 75 \xc3\xa5r, var mere end 50\xc2\xa0% af aldersgruppen medlemmer af Folkekirken. Blandt indvandrere fra andre nordiske lande, samt indvandrere fra lande, med store evangelisk-lutherske kirkesamfund som f.eks. Tyskland og Holland er der faktisk if\xc3\xb8lge tal fra 2009 tale om en ganske p\xc3\xa6n medlemsprocent af Folkekirken, n\xc3\xa5r sammenlignes med indvandrere fra andre lande._NEWLINE_Mens n\xc3\xa6sten 90\xc2\xa0% af de, der d\xc3\xb8r, er medlemmer af Folkekirken, er d\xc3\xa5bsprocenten (procentdelen af en b\xc3\xb8rne\xc3\xa5rgang, der bliver d\xc3\xb8bt, inden de fylder 1 \xc3\xa5r) i 2016 nede p\xc3\xa5 ca. 62\xc2\xa0% af en \xc3\xa5rgang._NEWLINE_Den h\xc3\xb8jeste medlemsandel af befolkningen (1. januar 2016) finder man i Vester Alling Sogn med 97,3% (97,2% i 2015), mens den laveste medlemsandel findes i Tingbjerg Sogn med 14,3% (14,7% i 2015)._NEWLINE_K\xc3\xb8benhavns Stift har den laveste medlemsandel, idet kun 58,1\xc2\xa0% af indbyggerne er medlem af Folkekirken (1. januar 2017). _NEWLINE_Man bliver medlem af folkekirken ved d\xc3\xa5ben eller ved senere indmeldelse p\xc3\xa5 baggrund af d\xc3\xa5b foretaget i et andet kirkesamfund. Borgere, der for f\xc3\xb8rste gang indrejser til Danmark, kan ogs\xc3\xa5 efter eget \xc3\xb8nske lade sig registrere som medlem af Folkekirken. N\xc3\xa6rmere bestemmelser omkring medlemskab og oph\xc3\xb8r af medlemskab af Folkekirken er reguleret efter \xe2\x80\x9cBekendtg\xc3\xb8relse om stiftelse og oph\xc3\xb8r af medlemskab af folkekirken fra 4 Februar 1992, i henhold til \xc2\xa74 i medlemskabsloven fra 1991. _NEWLINE_Udmeldelse af Folkekirken er ligeledes reguleret via medlemsloven fra 1991. Man kan udmelde sig ved skriftlig henvendelse til bop\xc3\xa6lssognet, hvilket er gratis. Er den, der \xc3\xb8nsker udmeldelse, under 18 \xc3\xa5r, kr\xc3\xa6ves for\xc3\xa6ldrenes samtykke. 20,2\xc2\xa0% af Folkekirkens medlemmer var pr. 1. januar 2013 under 18 \xc3\xa5r gamle. _NEWLINE_Derudover bliver man udmeldt, hvis man tilslutter sig et trossamfund udenfor Folkekirken. Desuden kan man ekskluderes fra folkekirken ved at stille sig uden for folkekirkens bekendelsesgrundlag. Siden indf\xc3\xb8relsen af medlemsloven i 1991 er et medlem blevet indstillet til eksklusion af Folkekirken, nemlig kirketjener Steen Ribers fra Skt. Andreas Kirke i K\xc3\xb8benhavns Stift. Sagen er kendt som Ribers-sagen og blev afsluttet ved domsafsigelse i H\xc3\xb8jesteret i 2005, hvor Steen Ribers fik medhold, idet H\xc3\xb8jesteret erkl\xc3\xa6rede eksklusionen ugyldig._NEWLINE_Over 40.000 bliver d\xc3\xb8bt i Folkekirken om \xc3\xa5ret. I 2016 var d\xc3\xa5bstallet 42.026, en stigning p\xc3\xa5 1.951 d\xc3\xa5b eller ca, 4,9% i forhold til \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r. Stigningen i d\xc3\xa5bstallet ser ud til at fors\xc3\xa6tte, idet der i 2018 blev foretaget 42.335 d\xc3\xa5b i folkekirken._NEWLINE_Antallet af indmeldelser i Folkekirken steg if\xc3\xb8lge de nyeste opg\xc3\xb8relser med ca. 2,5% fra 2015 til 2016, svarende til yderligere 932 indmeldelser i 2016 i forhold til 2015._NEWLINE_Blandt de evangelisk-lutherske nationale kirker i Norden har Folkekirken med sine 74,7% medlemmer den h\xc3\xb8jeste relative medlemsandel for tiden. De \xc3\xb8vrige nordiske kirkers medlemsandel er Norge: 70,6\xc2\xa0% (2018), Finland: 69,8\xc2\xa0% (2018), Island: 67,2\xc2\xa0% (2018), og Sverige: 59,4\xc2\xa0% (2018).\n_START_SECTION_\nOrganisation og \xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nFolkekirken bestyres af Kirkeministeriet og den til enhver tid siddende kirkeminister er den \xc3\xb8verste administrative autoritet. Folkekirken har ingen egen synode, men n\xc3\xa5r det er n\xc3\xb8dvendigt kan Folketinget i stedet fungere som s\xc3\xa5dan. Administrativt er kirken inddelt i elleve stifter, hver under ledelse af en biskop (heraf en p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland. Den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kirke er pr. 29. juli 2007 blevet selvst\xc3\xa6ndig og er ikke l\xc3\xa6ngere en del af folkekirken). Disse elleve stifter er igen underinddelt i 111 provstier, 1340 pastorater og pr. 1. januar 2011, 2169 (2016) sogne, hvor findes ca. 2400 kirker. Folkekirken har i alt ca. 2400 sognepr\xc3\xa6ster, og sognene bestyres af 2200 menighedsr\xc3\xa5d med i alt ca. 18.000 menighedsr\xc3\xa5dsmedlemmer (tallene for provstier, pastorater, sogne, kirker, sognepr\xc3\xa6ster og menighedsr\xc3\xa5d er ikke korrigeret efter den f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske kirkes adskillelse fra folkekirken)._NEWLINE_Folkekirken finansieres via kirkeskatter, der p\xc3\xa5lignes medlemmer af folkekirken, og som opkr\xc3\xa6ves af staten via skattemyndighederne. Den blev indf\xc3\xb8rt i 1920 efter, at den hidtidige jordtiende var blevet afskaffet med tiendeafl\xc3\xb8sningen. Derudover modtager folkekirken \xc3\xa5rligt et bloktilskud fra den danske stat i henhold til Grundloven \xc2\xa74. I den statslige administration varetager folkekirken civilregistrering i Danmark med undtagelse af S\xc3\xb8nderjylland. _NEWLINE_Folkekirkens indt\xc3\xa6gter og udgifter er \xc3\xa5rligt p\xc3\xa5 ca. 6 mia. kroner. I 2004 var det p\xc3\xa5 indt\xc3\xa6gtssiden s\xc3\xa5dan, at landskirkeskatten, der g\xc3\xa5r til Folkekirkens F\xc3\xa6llesfond, udgjorde 954 mio. kroner, mens lokal kirkeskat udgjorde 3.878 mio. kroner, dvs. at kirkeskatterne udgjorde knap 80% af indt\xc3\xa6gterne. Dertil kom andre indt\xc3\xa6gter p\xc3\xa5 540 mio. kroner (knap 9%) og et bloktilskud p\xc3\xa5 704 mio. kroner (knap 12%), som prim\xc3\xa6rt g\xc3\xa5r til pr\xc3\xa6stel\xc3\xb8nninger. Pr\xc3\xa6ster har siden 1969 v\xc3\xa6ret ansat som statslige tjenestem\xc3\xa6nd i Kirkeministeriet som ans\xc3\xa6ttelsesmyndighed. _NEWLINE_De fleste kirkebygninger er selvejende, men i 2003 fandtes der stadig 16, der ikke var selvejende. F\xc3\xb8r tiendeafl\xc3\xb8sningen var det ganske normalt, at en privat person ejede kirketienden og dermed ogs\xc3\xa5 havde ansvaret for kirkebygningen.\n_START_SECTION_\nCivilregistrering\n_START_PARAGRAPH_\nFolkekirken varetager dele af civilregistreringen (registrering af f\xc3\xb8dsel, navneskift, d\xc3\xb8d m.v.) for alle borgere. Det g\xc3\xa6lder dog ikke i S\xc3\xb8nderjylland (de s\xc3\xb8nderjyske landsdele), hvor dette arbejde udf\xc3\xb8res af kommunerne. Det skyldes, at civilregistrering blev overf\xc3\xb8rt fra kirken til kommunerne i 1873, da omr\xc3\xa5det h\xc3\xb8rte under Pr\xc3\xb8jsen, og ordningen blev fortsat efter Genforeningen i 1920. Efter folkekirkens overgang til elektronisk personregistrering samt vedtagelse af ny navnelov i 2005, kan sognene i S\xc3\xb8nderjylland dog godt gennemf\xc3\xb8re navne\xc3\xa6ndringer for borgere, der ikke er f\xc3\xb8dt i S\xc3\xb8nderjylland._NEWLINE_Begravelseanmodninger behandles i hele landet af den lokale begravelsesmyndighed (den kirkebogsf\xc3\xb8rende sognepr\xc3\xa6st eller kordegnen) i enten bop\xc3\xa6lssognet eller i enkelte tilf\xc3\xa6lde i h\xc3\xa6ndelsessognet._NEWLINE_Kritik fra ikke-medlemmer, der m\xc3\xa5tte henvende sig til folkekirken for at registrere b\xc3\xb8rnef\xc3\xb8dsler, medf\xc3\xb8rte, at kirkeminister Bertel Haarder i 2005 indf\xc3\xb8rte en ordning, hvorved man kunne sende f\xc3\xb8dselsanmeldelser til et enkelt centralt kontor i Lolland-Falsters Stift i stedet for til den lokale folkekirke. Fra 1. oktober 2010 oph\xc3\xb8rte kravet om, at for\xc3\xa6ldrene selv skulle anmelde deres barns f\xc3\xb8dsel. Dette foretages nu af jordemoderen (kun hvis der slet ikke har v\xc3\xa6ret en jordemoder til stede ved f\xc3\xb8dslen, skal for\xc3\xa6ldrene selv foretage f\xc3\xb8dselsanmeldelse)._NEWLINE_Med fremkomsten af digital signatur (i 2007-2008) og NemID (i 2010) er sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om henvendelse til et bestemt kirkekontor dog i vid udstr\xc3\xa6kning blevet afl\xc3\xb8st af digitale selvbetjeningsl\xc3\xb8sninger for borgerne. 1. december 2013 tr\xc3\xa5dte anden b\xc3\xb8lge af bestemmelserne om obligatorisk digital selvbetjening i kraft for folkekirkens vedkommende, hvilket betyder, at det efter denne dato er blevet obligatorisk for borgerne at anvende en r\xc3\xa6kke digitale selvbetjeningsl\xc3\xb8sninger i forhold til civilregistrering (faderskab, anmeldelse om navngivning (uden d\xc3\xa5b), navne\xc3\xa6ndring og begravelsesanmodning) - enkelte undtagelser fra kravet om brug af obligatoriske digitale selvbetjeningsl\xc3\xb8sninger forekommer dog, is\xc3\xa6r i sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om begravelsesanmodning.\n_START_SECTION_\nKirke og samfund\n_START_PARAGRAPH_\nUd over de normale gudstjenester p\xc3\xa5 s\xc3\xb8n- og helligdage er der s\xc3\xa6rligt fire begivenheder i livsforl\xc3\xb8bet, hvor folk s\xc3\xb8ger folkekirkens rituelle rammer, nemlig d\xc3\xa5b, konfirmation, bryllup og begravelse.\n_START_SECTION_\nRitualer og liturgi\n_START_PARAGRAPH_\nDet bedst kendte ritual i Folkekirken er givetvis s\xc3\xb8ndagens gudstjeneste med nadver (formelt kaldet h\xc3\xb8jmesse), men herudover udf\xc3\xb8rer folkekirken ogs\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke andre ritualer, hvoraf de vigtigste er d\xc3\xa5b, vielser og begravelser. Ritualerne udf\xc3\xb8res p\xc3\xa5 grundlag af de forskrifter, som er fastsat i den til enhver tid g\xc3\xa6ldende ritualbog, aktuelt i "Ritualbog\xc2\xa0(Gudstjenesteordning for Den Danske Folkekirke)" autoriseret ved kongelig resolution af 12. juni 1992. N\xc3\xa5r en ny gudstjenesteordning s\xc3\xa6ttes i kraft, forbliver tidligere ordninger dog stadig gyldige, s\xc3\xa5 derfor kan man ogs\xc3\xa5 i Folkekirken anvende ritualer som foreskrevet i tidligere ordninger. De v\xc3\xa6sentligste ordninger siden reformationen har v\xc3\xa6ret Kirkeordinansen fra 1537 \xe2\x80\x93 udgivet umiddelbart efter reformationen \xe2\x80\x93 og Kirkeritualet fra 1685, der i lange tider udgjorde en slags "grundlov" for Folkekirken. Hertil kom visse mere generelle bestemmelser "om religionen og gejstligheden" i anden bog af Christian V\'s Danske Lov fra 1683. Senere betydende ritualb\xc3\xb8ger har v\xc3\xa6ret ritualb\xc3\xb8gerne fra 1895 og 1912.\n_START_SECTION_\nKirkelige foreninger i folkekirken\n_START_PARAGRAPH_\nEn r\xc3\xa6kke foreninger med forskellige teologiske standpunkter arbejder inden for folkekirkens bekendelse. Efter v\xc3\xa6kkelserne i 1800-tallet opstod missionsbev\xc3\xa6gelserne, Indre Mission, Luthersk Mission og Evangelisk Luthersk Mission, Tidehverv, Grundtvigianisme, og i k\xc3\xb8lvandet blev der oprettet en r\xc3\xa6kke ydremissionsselskaber: Dansk Ethioper Mission, Sudan Missionen, Den Danske Israelsmission, Danmission og Folkekirkens N\xc3\xb8dhj\xc3\xa6lp._NEWLINE_Inden for ungdomsarbejde findes der bl.a. \xc3\x98kumenisk ungdom, Kristeligt Forbund for Studerende, KFUM og KFUK, Frivilligt Drenge- og Pige-Forbund, FDF, Danmarks Kristelige Gymnasiastbev\xc3\xa6gelse, Danmarks Folkekirkelige S\xc3\xb8ndagsskoler, B\xc3\xb8rne- og UngdomsOase, Luthersk Missions Ungdom og Indre Missions Unge.'