b'\n_START_ARTICLE_\nHonningbi\n_START_SECTION_\nDroner\n_START_PARAGRAPH_\nUd over arbejderbierne findes f\xc3\xa5 hundrede droner \xe2\x80\x93 dvs. hanbier. De har tykkere kroppe og store \xc3\xb8jne. Dronerne har ingen giftbrod og kan derfor ikke stikke. Deres opgave er udelukkende at befrugte en dronning \xe2\x80\x93 hvad kun enkelte af dem opn\xc3\xa5r. Til geng\xc3\xa6ld overlever en drone ikke en parring._NEWLINE_Dronerne bidrager dog ogs\xc3\xa5 til boets temperaturregulering sammen med arbejderbierne: Ventilerer med vingerne, n\xc3\xa5r der er for varmt og producerer varme i vingemusklerne, n\xc3\xa5r der er for koldt._NEWLINE_Hannerne er haploide, da de er kommet fra et ubefrugtet \xc3\xa6g. De har derfor kun et s\xc3\xa6t gener, som alle stammer fra dronningen. Det betyder, at to arbejderbier, der har samme far har 50 \xe2\x80\x93 100% af deres gener til f\xc3\xa6lles. _NEWLINE_Dronerne ops\xc3\xb8ger s\xc3\xa6rlige dronepladser for at s\xc3\xb8ge efter unge dronninger - jomfrudronninger. Det er uvist, hvad der f\xc3\xa5r droner og dronninger til at ops\xc3\xb8ge disse afgr\xc3\xa6nsede lokaliteter. Dronerne flyver op til 5\xc2\xa0km fra boet. I mods\xc3\xa6tning til arbejderbierne kan dronerne frit flyve ind i fremmede bifamilier. Det reducerer formentlig risikoen for indavl, men bidrager ogs\xc3\xa5 til spredning af sygdomme og parasitter._NEWLINE_I sensommeren bliver dronerne smidt ud. Arbejderbierne oph\xc3\xb8rer med at fodre dem.\n_START_SECTION_\nDronning\n_START_PARAGRAPH_\nI en bifamilie findes normalt kun en enkelt dronning. Men hvis en gammel dronning d\xc3\xb8r eller bliver for svag, opfostres flere larver til nye dronninger. Dronningelarver opfostres i specielle store, lodrette celler i bikuben. Larven er ellers ikke anderledes end arbejderlarver (hunner), men f\xc3\xb8den, Gel\xc3\xa9e Royale, g\xc3\xb8r forskellen. Den f\xc3\xb8rste dronningelarve der udkl\xc3\xa6kkes, vinder boet. De resterende dronninger dr\xc3\xa6bes ofte af den f\xc3\xb8rste dronning, s\xc3\xa5 snart de kl\xc3\xa6kkes eller mens de stadig ligger i cellen som pupper._NEWLINE_Bifamilien vil ogs\xc3\xa5 opfostre dronningelarver, fx hvis bierne har for lidt plads. Dette er forberedelse til sv\xc3\xa6rmning._NEWLINE_En dronning parrer sig, n\xc3\xa5r den er f\xc3\xa5 dage gammel med op til 10 droner. Derefter parrer den sig aldrig mere. Parringen foreg\xc3\xa5r i luften i stor h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlige "dronepladser", hvor droner fra mange bifamilier samles. Man ved ikke, hvordan droner og dronninger finder disse steder. _NEWLINE_En dronning kan blive op til 5-6 \xc3\xa5r og kan l\xc3\xa6gge op til 3000 \xc3\xa6g i d\xc3\xb8gnet. Biavlere vil ofte skifte dronningen, n\xc3\xa5r den er h\xc3\xb8jst to \xc3\xa5r gammel. Dronninger, der er avlet, m\xc3\xa6rkes med en farvet plet, der er en international kode for f\xc3\xb8de\xc3\xa5ret._NEWLINE_Dronningen har en stikkebrod, men den bruger den kun til at dr\xc3\xa6be andre dronninger med, som n\xc3\xa6vnt ovenfor.\n_START_SECTION_\nYngel\n_START_PARAGRAPH_\nDronningen er den eneste, der yngler. Hun kan l\xc3\xa6gge befrugtede \xc3\xa6g, der bliver til hun-bier (arbejdere eller dronninger), og hun kan l\xc3\xa6gge ubefrugtede \xc3\xa6g, der bliver til droner. \xc3\x86ggene l\xc3\xa6gges i vokstavlernes omtrent vandrette, seks-kantede celler. Bierne bygger droneceller lidt st\xc3\xb8rre end de almindelige celler. N\xc3\xa5r dronningen kommer til en dronecelle, l\xc3\xa6gger hun et ubefrugtet \xc3\xa6g. Dronningeceller st\xc3\xa5r lodret og er meget st\xc3\xb8rre end de almindelige celler. De bygges kun, n\xc3\xa5r bierne har brug for dronninger. Arbejderbier fodres med honning og pollen.\n_START_SECTION_\nOvervintring\n_START_PARAGRAPH_\nOm sommeren lever den enkelte arbejderbi ikke mange uger, men bier udkl\xc3\xa6kket i september lever helt til for\xc3\xa5ret.  Familien kan overleve i meget lang tid. Nye dronninger kan afl\xc3\xb8se de gamle og udslidte. Nyudkl\xc3\xa6kkede dronninger overtager, mens gamle dronninger udvandrer, sv\xc3\xa6rmer, med en del af familien, s\xc3\xa5dan at familien kan formere sig._NEWLINE_Men det vigtigste virkemiddel til familiens overlevelse er dog honningen, som sikrer familien energi og varme under den lange, inaktive periode om vinteren eller i t\xc3\xb8rtiden. En bifamilie har brug for ca. 15 kilo honning i l\xc3\xb8bet af en vinter. N\xc3\xa5r vinteren s\xc3\xa6tter ind s\xc3\xa6tter bierne sig i en stor vinterklynge omkring dronningen i boet. Den inderste kerne af bier opretholder en konstant temperatur p\xc3\xa5 33 grader hele vinteren igennem. Dette er yngleomr\xc3\xa5det. I kolde omr\xc3\xa5der som Danmark holder bierne dog yngelpause og dermed lavere temperatur det meste af vinteren. I omr\xc3\xa5det herudenfor findes en l\xc3\xb8sere kreds af bier, der opretholder en temperatur p\xc3\xa5 omkring 24 grader. Yderst sidder en kreds af t\xc3\xa6t pakkede bier, der fungerer som en levende pels omkring resten af familien. I denne kreds er temperaturen omkring 15 grader. Bierne kan opretholde disse temperaturer selvom omgivelserne har minusgrader._NEWLINE_En stor del af vinterfoderet bliver brugt i det tidlige for\xc3\xa5r, n\xc3\xa5r temperaturen \xc3\xb8ges for at starte yngelen. I denne periode er det ogs\xc3\xa5 vigtigt, at bierne har et forr\xc3\xa5d af pollen til larvefoder._NEWLINE_I kolde perioder er bierne helt afh\xc3\xa6ngige af at sidde p\xc3\xa5 foderet. Hele klyngen kan gradvist bev\xc3\xa6ge sig hen over foderrammerne, men de kan ikke forlade den t\xc3\xa6tte klynge uden at d\xc3\xb8 af kulde. Det kan derfor forekomme, at bifamilier d\xc3\xb8r af sult, mens der er masser af foder i n\xc3\xa6rheden.\n_START_SECTION_\nAdf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nBierne har et meget kompliceret dansesprog, som de bruger, n\xc3\xa5r de skal meddele hinanden hvor der er fundet god nektar. S\xc3\xa5ledes kan en enkelt bi overgive viden om en nyudsprunget rapsmark til resten af boet, s\xc3\xa5 mange arbejdere kan flyve ud og via de oplyste koordinater finde og h\xc3\xb8ste nektar p\xc3\xa5 marken. Ved fors\xc3\xb8g med placeringer af sukkervandsstationer rundt om bistader har man kunnet dechifrere en del af biernes sprog i denne dans.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nHonningbier har v\xc3\xa6ret efterstr\xc3\xa6bt for b\xc3\xa5de honning og bivoks i \xc3\xa5rtusinder, og mennesker fandt tidligt p\xc3\xa5 at holde bierne i s\xc3\xa6rligt indrettede hjem, bikuber, senere bistader. Fordelen er, at bierne opholder sig p\xc3\xa5 steder, hvor de er lette at komme til, og at man af samme grund kan skaffe sig honning p\xc3\xa5 en forholdsvis let og hurtig m\xc3\xa5de. _NEWLINE_F\xc3\xb8r opfindelsen af erstatningsf\xc3\xb8de i form af sukkervand var man n\xc3\xb8dt til at n\xc3\xb8jes med at fjerne en beskeden del af honninglageret. Bierne finder sig ikke frivilligt i at blive frar\xc3\xb8vet frugterne af deres indsats, og de stikker rasende mod alt, der bev\xc3\xa6ger sig i n\xc3\xa6rheden af deres forstyrrede hjem. Det har gjort, at biavlere over \xc3\xa5rhundreder har udviklet to strategier: Dels brugen af en r\xc3\xb8gpuster som aggressionsd\xc3\xa6mper og dels udv\xc3\xa6lgelse af ungdronninger fra s\xc3\xa6rligt fredelige familier._NEWLINE_I nutiden har man indset, at bier er v\xc3\xa6sentlige ikke bare som honningproducenter, men ogs\xc3\xa5 som best\xc3\xb8vere for \xc3\xb8konomisk betydningsfulde afgr\xc3\xb8der, raps og frugttr\xc3\xa6er f\xc3\xb8rst og fremmest. Biavlen har v\xc3\xa6ret i tilbagegang i en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke, mest vel nok p\xc3\xa5 grund af varroamiden, som g\xc3\xb8r biavl vanskelig. Bevidst avl med gener fra bier i varroamidens hjemland, Indien, lover dog godt for biavlens fremtid. De indiske bier kan nemlig selv befri sig for miderne og holde boet rent.\n_START_SECTION_\nColony Collapse Disorder CCD\n_START_PARAGRAPH_\nColony Collapse Disorder, CCD eller "Bifamilie Sammenbruds Forstyrrelse" er en uforklarlig sygdom, der rammer bikolonier og betegnes som massed\xc3\xb8d. Bierne forsvinder fra deres bistader og vender ikke tilbage. Sygdommen startede i USA, hvor der mellem 1971 og 2007 skete en halvering af bestanden af honningbier. Sygdommen har bredt sig over store dele af verden. Man kender endnu ikke \xc3\xa5rsagen eller \xc3\xa5rsagerne til sammenbruddet. I USA er sammenbruddet kaldt \xe2\x80\x9dDen store bid\xc3\xb8d\xe2\x80\x9d.   Som en forholdsregel har EU besluttet at forbyde tre meget udbredte og meget giftige  insektmidler i  en to\xc3\xa5rig periode fra 1. december 2013 (spr\xc3\xb8jtegifte af typen neonikotinoider).'