b'\n_START_ARTICLE_\nTransponering (musik)\n_START_SECTION_\nDirekte transponering\n_START_PARAGRAPH_\nSelvom transponeringen ofte skrives p\xc3\xa5 noder, bliver musikere nogle gange bedt om at transponere direkte fra originalnoderne. Oftest er det sangerakkompagnat\xc3\xb8rer og eller musikere med et instrument stemt i noget andet end hvad der er normalt for dette instrument (for eksempel klarinettister med en c-klarinet). Direkte transponering g\xc3\xb8res p\xc3\xa5 tre forskellige m\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nInterval\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r man transponerer ved hj\xc3\xa6lp af intervaller, bestemmer man f\xc3\xb8rst hvilket interval der er mellem de to tonearter, man henholdsvis kender og skal spille i. Dern\xc3\xa6st omregner man hver enkelt node eller nodepassage til den nye toneart. For eksempel omregnes en kromatisk skala som passage.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xb8gle\n_START_PARAGRAPH_\nTransponering ved hj\xc3\xa6lp af n\xc3\xb8gler bruges ofte i Belgien og Frankrig. Denne teknik benytter syv forskellige n\xc3\xb8gler (g-n\xc3\xb8gle, f-n\xc3\xb8gle, baritonn\xc3\xb8gle og fire c-n\xc3\xb8gler). L\xc3\xa6ser man noderne i en anden n\xc3\xb8gle f\xc3\xa5r de en anden tonev\xc3\xa6rdi og man har p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de transponeret. Det er dog i Danmark ikke hyppigt at musikere kan l\xc3\xa6se ret mange af de forskellige n\xc3\xb8gler, da der stort set kun bruges g- og f-n\xc3\xb8gle samt en c-n\xc3\xb8gle af cellister og bratchister._NEWLINE_De syv n\xc3\xb8gler er dog ikke altid nok, da der er 12 tonearter.\n_START_SECTION_\nTal\n_START_PARAGRAPH_\nTransponering med numre betyder, at man bestemmer, hvilket trin noderne er p\xc3\xa5 (f\xc3\xb8rste, fjerde, femte, etc.) i en given toneart. Musikeren spiller s\xc3\xa5 den korresponderende skalagrad i m\xc3\xa5ltonearten. Denne teknik er oftest brugt ved akkordtransponering, men kan ogs\xc3\xa5 sammenflettes med interval-metoden.'