b'\n_START_ARTICLE_\nGymnasium\n_START_SECTION_\nHistorisk\n_START_PARAGRAPH_\nI det gamle Gr\xc3\xa6kenland var gymnasion det sted, hvor den mandlige ungdom modtog legemlig og i anden r\xc3\xa6kke \xc3\xa5ndelig uddannelse. De unge m\xc3\xa6nd tr\xc3\xa6nede n\xc3\xb8gne, hvad der forklarer oprindelsen til gymnasium, nemlig af gymn\xc3\xa1zesthai (= "at tr\xc3\xa6ne n\xc3\xb8gen"). Platons akademi i Athen var et gr\xc3\xa6sk gymnasium. I middelalderen kaldtes de f\xc3\xb8rste universiteter i Italien til tider gymnasium eller academia, men betegnelsen universitet blev snart den almindelige. I Tyskland blev i sammenh\xc3\xa6ng med reformationen oprettet gymnasier, der var en form for h\xc3\xb8jere l\xc3\xa6reanstalter. De udviklede sig til gymnasia academica, der tiln\xc3\xa6rmelsesvis fungerede som universiteter, og flere af dem blev senere til egentlige universiteter._NEWLINE_Med tiden fik gymnasier den moderne betydning: l\xc3\xa6reanstalter, der har ret til at dimittere elever til universiteter. Foruden i Tyskland kendes betegnelsen i \xc3\x98strig, Rusland, Danmark, Norge og Sverige. I Danmark oprettedes der latinskoler efter reformationen i de fleste k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der. De f\xc3\xb8rste skoler ved navn gymnasium grundlagdes i 1529 i Malm\xc3\xb8 (nedlagt 1537) og i Lund 1620 (nedlagt 1668). I Odense blev der oprettet et gymnasium i 1621, som blev lagt sammen med Odense Katedralskole i 1802. I Danmark blev latinskolerne (ogs\xc3\xa5 kaldt: l\xc3\xa6rde skoler) i 1903 til gymnasier. Nogle af dem var eller blev statsejede og blev derefter kaldt statsskoler. Nogle af dem skiftede navn, da ejerskabet overgik til amterne 1. januar 1986 (fx Frederiksborg Statsskole til Frederiksborg Gymnasium og HF), og andre beholdt det gamle navn (fx Horsens Statsskole). Da amterne blev nedlagt i 2007, overgik de amtsejede gymnasier til at v\xc3\xa6re selvejende institutioner. I Danmark er der pr. 2014 168 institutioner, der udbyder stx, hf eller IB-eksamen.'