b'\n_START_ARTICLE_\nMidtjyllandsplanen\n_START_PARAGRAPH_\nMidtjyllandsplanen var en politisk plan, der i perioden 1969-1971 opf\xc3\xb8rte eller udvidende 27 midtjyske skoler, som et samarbejde mellem Randers Amt og Viborg Amt. Hvis det skal g\xc3\xb8res op, hvad planen vil have kostet i dag, ligger det omkring 812 millioner kr.(2013).\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nEfter afslutningen p\xc3\xa5 2. verdenskrig, havde Danmark et massiv behov for nye boliger. Det blev l\xc3\xb8st op igennem 50\'erne ved at g\xc3\xa5 fra fuldmurede bygninger, til at fabriksfremstille forskellige enkeltdele, som skulle indg\xc3\xa5 i byggeriet. I denne periode var der en stor mangel p\xc3\xa5 arbejdskraft, hvilket bet\xc3\xb8d at entrepren\xc3\xb8rene var n\xc3\xb8dsaget effektivere og reducere forbruget af arbejdskraft. Deres foretagende lykkedes, hvilket bl.a. er takket v\xc3\xa6re omhyggelig projekteringsplanl\xc3\xa6gning._NEWLINE_I forbindelse med folkeskoleloven fra 7. juni 1958, var vejen banet for en kraftig centralisering af skolev\xc3\xa6senet i Danmark. Is\xc3\xa6r i sognekommunerne havde det tidligere v\xc3\xa6ret besv\xc3\xa6rligt at drive skoler efter de nye krav, hvorfor flere kommuner etablerede s\xc3\xa5kaldte skoleforbund, for at sikre sognets borgere skolegang._NEWLINE_Ligesom med boligbyggeriet op igennem 50\'erne, var der stadig en mangel p\xc3\xa5 arbejdskraft, hvilket fik flere til at bruge den n\xc3\xa6rliggende tanke, at det kunne fors\xc3\xb8ges at overf\xc3\xb8re de gode erfaringer fra boligbyggeriet til skolebyggeriet. Det havde is\xc3\xa6r i England vist sig, at v\xc3\xa6re en god forretning, is\xc3\xa6r gennem konsortier, havde effektiveret skolebyggeriet betydeligt._NEWLINE_Undervisningsministeriet, i samarbejde med Boligministeriet, valgte p\xc3\xa5 denne baggrund g\xc3\xb8re en s\xc3\xa6rlig indsats for at for\xc3\xb8ge skolebyggeriet. Ministerierne var dog ikke i stand til at kr\xc3\xa6ve, da skolebyggeri er et kommunalt anliggende, opf\xc3\xb8relse af nye folkeskoler, men valgte i stedet at inspirere og opmuntre kommunerne til at foretage investeringer i denne nye metode inden for skolebyggeri, frem for den traditionelle metode._NEWLINE_Undervisningministeriet udsendte den 14. august 1962 en cirkul\xc3\xa6reskrivelse, hvori at det blev meddelt at projekter, hvor der blev sat fokus p\xc3\xa5 et rationelt byggeri, ville f\xc3\xa5 fortrinsret til igangs\xc3\xa6tningstilladelser.\n_START_SECTION_\nFynsplanen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 10. januar 1963 afholdte de fynske skoledirekt\xc3\xb8rer et m\xc3\xb8de de 12 arkitektfirmaer, som p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt havde skoler under projektering, samt flere embedsm\xc3\xa6nd fra bolig- og undervisningsministerierne. Fynsplanen var s\xc3\xa5ledes skabt, som den f\xc3\xb8rste koordinerede projektering af skolebyggeri i Danmark._NEWLINE_De fynske kommuner oprettede Centralkontoret for praktiserende arkitekter p\xc3\xa5 Fyn, der skulle udf\xc3\xb8re typetegninger, indhente tilbud og foretage arbejdsplanl\xc3\xa6gning. Detailprojektering skulle der imod foretages af den lokale arkitekt. Kommunerne var repr\xc3\xa6senteret i et licitationsudvalg, der skulle udbyde skolebyggerierne. For at f\xc3\xb8re tilsyn med, at det hele foregik som det skulle, blev der nedsat et tilsynsr\xc3\xa5d, best\xc3\xa5ende af skoledirektionerne fra de tre amter (Odense Amt, Svendborg Amt og Assens Amt), embedsm\xc3\xa6nd fra ministerierne samt repr\xc3\xa6sentanter fra landkommuner. Dette blev Danmarks f\xc3\xb8rste skoleplan, der hurtigt viste resultater, i form af relativt billige og velindrettede skoler.\n_START_SECTION_\nRanders og Viborg amters samarbejde\n_START_PARAGRAPH_\nI de to amter var arbejdet med at udbygge skolev\xc3\xa6senet langsommeligt, og det blev dengang forudset at det kunne tage op til 70 \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r skolev\xc3\xa6senet ville indfri kravene fra befolkningen. St\xc3\xa6rkt inspireret af amterne fra Fyn, begyndte de dav\xc3\xa6rende skoledirektioner i de amter at vurdere om noget ligende kunne benyttes i denne del af landet. Det blev dog f\xc3\xb8rst i april 1965 at de to amters skoledirektioner besluttede etablere et samarbejde, som ligende til forveksling det fynske samarbejde. Der gik heller ikke l\xc3\xa6nge, f\xc3\xb8r planen fik tilnavnet "Midtjyllandsplanen".\n_START_SECTION_\nSpecifikke krav\n_START_PARAGRAPH_\nUndervisningsministeriet ville dog ikke uden videre give amterne tilladelse til at udf\xc3\xb8re planen i praksis. Frygten bestod nemlig i, at de fremtidige skolebyggerier kunne vise sig at v\xc3\xa6re overfl\xc3\xb8dige. Derfor opstillede ministeriet nogle betingelser, som bl.a. indbefattede at amterne skulle gennemf\xc3\xb8re unders\xc3\xb8gelse og planl\xc3\xa6gning af deres fremtidige skolev\xc3\xa6sen._NEWLINE_Boligministeriet kr\xc3\xa6vede samtidig, ligesom ved Fynsplanen, at arbejdet var arbejdskraftbesparende og at der ville blive anvendt pr\xc3\xa6fabrikerende elementer.\n_START_SECTION_\nGodkendelse\n_START_PARAGRAPH_\nI 1968 var planen s\xc3\xa5 gennemarbejdet, at Undervisningsministeriet tillod igangs\xc3\xa6ttelse af planens byggerier. Den 25. juni 1966 havde Boligministeriet dog allerede givet deres tilladelse, men p\xc3\xa5 dette tidspunkt frygtede at undervisningsministeriet stadig, at befolkningsgrundlaget i Midtjylland, ville v\xc3\xa6re faldende de kommende \xc3\xa5r. I et samarbejde mellem de lokale kommuner og skoledirektionerne, blev hvert lokalomr\xc3\xa5de statistisk unders\xc3\xb8gt. Resultatet af redeg\xc3\xb8relsen var overv\xc3\xa6ldende for ministerierne. Den var nemlig en stor inspirationskilde, da undervisningministeriet den 18. september 1966 nedsatte en skrivelse, som hed "Retninglinjerne for planl\xc3\xa6gning af folkeskolevirksomhed", hvor is\xc3\xa6r \xc2\xa735 var nem at sammenligne med redeg\xc3\xb8relsen.\n_START_SECTION_\nOrganisering\n_START_PARAGRAPH_\nModsat amterne p\xc3\xa5 Fyns m\xc3\xa5de at organisere planl\xc3\xa6gningen p\xc3\xa5, hvor private arkitekter, under tilsyn, stod for projekteringen, ville Randers- og Viborg amter det anderledes. I midtjyllandsplanen tog amterne et andet udgangspunkt. Her ville det v\xc3\xa6re skoledirektionerne, i samarbejde med kommunerne, der ville skulle udf\xc3\xb8re projekteringen sammen med lokale arkitekter.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6llesudvalget\n_START_PARAGRAPH_\nOverordnet blev Midtjyllandsplanen styret af et f\xc3\xa6llesudvalg fra de to amter, der fungerede som en bestyrelse. F\xc3\xa6llesudvalget generelle opgaver, bestod i at indstille til de respektive ministerier, at godkende de indkomne planer, ligesom indg\xc3\xa5else af aftaler med kommunerne, om at tilslutte sig planen, var f\xc3\xa6llesudvalget opgave. Ydermere skulle f\xc3\xa6llesudvalget f\xc3\xb8re tilsyn med planen i sin helhed._NEWLINE_Indtil kommunalreformenen i 1970, bestod udvalget af fem medlemmer fra hver af de to amters skoledirektioner, og to repr\xc3\xa6sentanter fra Bolig- og Undervisningsministerierne. Efterf\xc3\xb8lgende overtog de nye amtsr\xc3\xa5d i \xc3\x85rhus Amt og Viborg Amt ansvaret med planen, og havde hver fire medlemmer i f\xc3\xa6llesudvalget, samt repr\xc3\xa6sentanter fra ministerierne.\n_START_SECTION_\nAndre udvalg\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom med anden offentlig planl\xc3\xa6gning, skulle arbejdet udliciteres, hvorfor der blev nedsat flere licitationsudvalg. Midtjyllandsplanen nemlig s\xc3\xa5dan opdelt, at der var etableret tre puljer, som hver havde et antal skolebyggerier under sig. Hver pulje havde deres et udvalg. Udvalget bestod af tre repr\xc3\xa6sentanter fra hver af de deltagenede kommuners byr\xc3\xa5d. For at sikre at \xc3\xb8konomien ikke l\xc3\xb8b l\xc3\xb8bsk, blev det besluttet at sende regnskaberne til Kommunernes Revisionsafdeling (nu KL) s\xc3\xa6rlige bygge- og anl\xc3\xa6gsafdeling i Randers._NEWLINE_For at opfylde Boligministeriets krav, blev der yderligere etableret et teknisk udvalg (MTK). MTK havde bl.a. til opgave at sikre, at planens form\xc3\xa5l, med at v\xc3\xa6re arbejdskraftbesparende samt anvendelse af pr\xc3\xa6fabrikerende materialer. Udvalget bestod hovedsagligeligt af flere arkitekt- og ingeni\xc3\xb8rvirksomheder, der is\xc3\xa6r skulle varetage projektering og udarbejde typetegninger. Indtil sommeren 1968 havde udvalget ogs\xc3\xa5 ansvaret for byggeledelse, som dog senere blev flyttet til den ny-oprettede byggeledelse._NEWLINE_Kommunernes egne arkitekter blev sat til at varetage kommunens indflydelse i byggeprocessen. Deres arbejde foregik til dels med at tilpasse de pr\xc3\xa6fabrikerende elementer til den placering, som de ogs\xc3\xa5 skulle udv\xc3\xa6lge. Liges\xc3\xa5 var udearealerne den lokale arkitekts ansvar. Arkitekten var s\xc3\xa5ledes det yderste led, som arbejdede direkte ude p\xc3\xa5 byggepladsen, stod som tillidmand overfor f\xc3\xa6lleudvalget og kommunens byr\xc3\xa5d.'