b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8ren Poulsen Gotl\xc3\xa6nder Judich\xc3\xa6r\n_START_SECTION_\nStudierejse, embeder og familieforhold\n_START_PARAGRAPH_\nEfter et \xc3\xa5rs studier i Nordtyskland, is\xc3\xa6r i K\xc3\xb6nigsberg, blev han 1624 h\xc3\xb8rer, hj\xc3\xa6lpel\xc3\xa6rer, ved Frue Skole og kort efter inspekt\xc3\xb8r ved Valkendorfs Kollegium og kommunitetsprovst. 1627 befordredes han til rektor i Vordingborg og blev 1631 magister. Sit embede, et af de mindre gode i landet,synes han at have passet med omhu, indtil han 1635 nedlagde det og vendte tilbage til universitetet for at drive teologiske og matematiske studier._NEWLINE_1637 blev han kaldet til pr\xc3\xa6st i Slangerup og \xc3\xa6gtede samme \xc3\xa5r forg\xc3\xa6ngerens enke, Kirstine Nielsdatter. Ogs\xc3\xa5 dette embede var ringe og blev endnu d\xc3\xa5rligere ved Svenskekrigens h\xc3\xa6rgninger. Judich\xc3\xa6r synes at have v\xc3\xa6ret en noget tr\xc3\xa6ttek\xc3\xa6r mand, der l\xc3\xa5 i j\xc3\xa6vnlige processer med sine kapellaner, degne og naboer. Alligevel finder vi ham senere udn\xc3\xa6vnt til provst i Lynge Herred. I sin h\xc3\xb8je alder indgik han 1665 andet \xc3\xa6gteskab med en pr\xc3\xa6steenke, Sophie Olufsdatter, men vides ikke at have efterladt b\xc3\xb8rn ved sin d\xc3\xb8d i august 1668.\n_START_SECTION_\nLitter\xc3\xa6r betydning\n_START_PARAGRAPH_\nLitter\xc3\xa6r betydning har Judich\xc3\xa6r som et led i den r\xc3\xa6kke af danske sprogm\xc3\xa6nd, der i det 17. \xc3\xa5rhundrede under p\xc3\xa5virkning af tysk efterren\xc3\xa6ssance str\xc3\xa6bte at uddanne modersm\xc3\xa5let teoretisk og h\xc3\xa6ve det til h\xc3\xb8jde med de europ\xc3\xa6iske kultursprog. Bev\xc3\xa6gelsen begyndte i digtekunsten med Anders Arrebo, der som pr\xc3\xa6st i Vordingborg arbejdede p\xc3\xa5 sit \xc2\xabHexa\xc3\xabmeron\xc2\xbb netop i de samme \xc3\xa5r, da Judich\xc3\xa6r var rektor ved skolen._NEWLINE_Uden at der vides noget om et n\xc3\xa6rmere forhold mellem de to m\xc3\xa6nd, t\xc3\xb8r man vel foruds\xc3\xa6tte, at Arrebos modernere poetiske syn ikke har v\xc3\xa6ret uden indflydelse p\xc3\xa5 den yngre v\xc3\xa6rkf\xc3\xa6lle. Men Judich\xc3\xa6rs opm\xc3\xa6rksomhed for_NEWLINE_modersm\xc3\xa5lets br\xc3\xb8st og mangler var dog vakt allerede tidligere af hans fader, der i hans barndom sang tyske sange og fandt dem \xc2\xabnettere efter Melodien gjorte\xc2\xbb end tidens danske, hvilket s\xc3\xb8nnen siden sandede under sit ophold i Tyskland, hvor han m\xc3\xa5 have lagt sig efter tysk og hollandsk metrik.\n_START_SECTION_\nKirkesang og salmedigtning\n_START_PARAGRAPH_\nDa nu kirkesang og sang for d\xc3\xb8rene var en af latinskolens og dens disciples vigtigste indt\xc3\xa6gtskilder, fandt Judich\xc3\xa6r sig som rektor foranlediget til selv at skrive vers og rette salmerne efter metrikkens regler samt at begynde arbejdet p\xc3\xa5 en prosodi, hvortil han opmuntredes af sin biskop, Hans Poulsen Resen. Salmedigtning var den eneste gren af poesien, den tid tillagde alvorlig betydning, og det var ogs\xc3\xa5 i dens tjeneste, at Resens efterf\xc3\xb8lger,biskop Jesper Rasmussen Brochmand, for alvor tog Judich\xc3\xa6rs evner i brug._NEWLINE_Efter at v\xc3\xa6re forflyttet til Slangerup fik han nemlig 1641 fra biskoppen sendt en salmebog til gennemsyn og rettelse med hensyn til rim, stavelsetal og ordm\xc3\xa5l samt melodier, for s\xc3\xa5 vidt disse var_NEWLINE_l\xc3\xa5nt fra \xc2\xabufine Sange\xc2\xbb det vil sige: verdslige sange og gadeviser. Meningen var, at den s\xc3\xa5ledes forbedrede salmebog skulle s\xc3\xa6ttes i musik af den kongelige kapelmester Jacob \xc3\x98rn  og udkomme i trykken. Men som s\xc3\xa5 mange st\xc3\xb8rre litter\xc3\xa6re foretagender p\xc3\xa5 den tid strandede ogs\xc3\xa5 dette p\xc3\xa5 pengemangel og blev liggende i h\xc3\xa5ndskrift tillige med den store prosodi, hvori Judich\xc3\xa6r havde udviklet de ved arbejdet fulgte metriske regler. Forel\xc3\xb8big udkom kun et uddrag af denne under titel \xc2\xabSynopsis prosodi\xc3\xa6 Danic\xc3\xa6 eller kort Exstrakt af Rimekunsten\xc2\xbb (1650).\n_START_SECTION_\nFra fortidens naturdigtning til kunstpoesi\n_START_PARAGRAPH_\nBestr\xc3\xa6belserne for at f\xc3\xb8re fortidens naturdigtning over i kunstpoesi m\xc3\xa5tte f\xc3\xb8rst og fremmest rettes p\xc3\xa5 det ydre: i stedet for at skrive vers blot efter \xc3\xb8ret m\xc3\xa5tte man l\xc3\xa6re at danne dem regelm\xc3\xa6ssig; man m\xc3\xa5tte se at f\xc3\xa5 poesiens tekniske apparat i orden. I s\xc3\xa5 henseende var banen brudt allerede i det 16. \xc3\xa5rhundrede af Niels Olufsen Halveg og 1627 af Peder Jensen Roskilde. Disses utrykte arbejder kendte Judich\xc3\xa6r dog n\xc3\xa6ppe; derimod var hans samtidige, rektor Hans Mikkelsen Ravn i Slagelse, kommet ham i fork\xc3\xb8bet med udgivelsen af en metrik 1649, der er nok s\xc3\xa5 klar og vidner om st\xc3\xb8rre bel\xc3\xa6sthed, ogs\xc3\xa5 i fremmede litteraturer._NEWLINE_P\xc3\xa5 det afg\xc3\xb8rende punkt, forst\xc3\xa5elsen af, at versifikationen i de moderne sprog m\xc3\xa5 bygges p\xc3\xa5 betoning og ikke kan st\xc3\xb8ttes til de antikke kvantitetsregler, st\xc3\xa5r Judich\xc3\xa6r snarest tilbage for sine forg\xc3\xa6ngere, og da hans enke endelig efter hans d\xc3\xb8d fik udgivet hans store \xc2\xabProsodia Danica\xc2\xbb (1671), viste dennes indhold sig ikke at svare til dens omfang, idet den st\xc3\xb8rre udf\xc3\xb8rlighed til dels beror p\xc3\xa5 en vis forvirret bredde og snakkesalighed.'