b'\n_START_ARTICLE_\nAluminia\n_START_PARAGRAPH_\nFajancefabrikken Aluminia var en dansk fajancefabrik, der eksisterede 1863-1969. Aluminia k\xc3\xb8bte Den kongelige Porcel\xc3\xa6nsfabrik i 1882, men blev i 1969 opslugt af porcel\xc3\xa6nsfabrikken. Produktionen fortsatte dog i mindre omfang under navnet Royal Copenhagen.\n_START_SECTION_\nBegyndelse\n_START_PARAGRAPH_\nFabrikken blev grundlagt den 10. oktober 1863 p\xc3\xa5 Christianshavn af en jysk godejers\xc3\xb8n, cand.polyt. August Schi\xc3\xb8tt, men allerede i 1869 flyttede fabrikken til Smallegade 45 p\xc3\xa5 Frederiksberg. Stifteren August Schi\xc3\xb8tt k\xc3\xb8bte af Den kongelige Porcel\xc3\xa6nsfabrik en grund p\xc3\xa5 Christianshavn i den hensigt at benytte fangerne i Christianshavns F\xc3\xa6ngsel til arbejdere. Han fik en ung engl\xc3\xa6nder, William Edwards, hvis fader var fabrikmester p\xc3\xa5 Gustafsberg i Sverige, til at opl\xc3\xa6re fangerne og lede virksomheden indtil sin d\xc3\xb8d 1894. Schi\xc3\xb8tt d\xc3\xb8de allerede december 1867, og ritmester Carl Eduard von Beck, der blev ejer, drev den nu uden nogen fremgang til 1868, da ingeni\xc3\xb8r og k\xc3\xb8bmand Philip Schou overtog ledelsen og flyttede fabrikken til Smallegade i et mageskifte med fabrikant Emilius Ferdinand Nobel._NEWLINE_Fabrikken blev aktieselskab 4. april 1872 med Philip Schou som direkt\xc3\xb8r, kommand\xc3\xb8r V.F. Koefoed som parthaver og en aktiekapital af 400.000 Rdl. (800.000 kr.), og det gik s\xc3\xa5 godt for Aluminia, at Schou ti \xc3\xa5r senere, i 1882, fra G.A. Falck kunne overtage Den kongelige Porcel\xc3\xa6nsfabrik, der var havnet i en \xc3\xb8konomisk og kunstnerisk krise. I denne anledning blev aktiekapitalen udvidet til 1,2 mio. kr. For porcel\xc3\xa6nsfabrikken blev der samme \xc3\xa5r opf\xc3\xb8rt nye bygninger og ovne ved siden af fajancefabrikkens og et udsalgslokale indrettedes p\xc3\xa5 Amagertorv._NEWLINE_Overtagelsen h\xc3\xa6mmede dog fajancefabrikken til fordel for Den Kongelige Porcel\xc3\xa6nsfabrik, selvom der blev arbejdet meget energisk. Hovedproduktionen var billige nyttegenstande, men man fors\xc3\xb8gte sig ogs\xc3\xa5 i kunstnerisk retning, dog uden n\xc3\xa6vnev\xc3\xa6rdigt resultat.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste guldalder\n_START_PARAGRAPH_\n1901 tr\xc3\xa5dte Philip Schou tilbage og overdrog ledelsen til sin svigers\xc3\xb8n Frederik Dalgas, der i nogle \xc3\xa5r havde v\xc3\xa6ret hans sekret\xc3\xa6r. Samme \xc3\xa5r, med ans\xc3\xa6ttelsen af Joachim Petersen (der i 1911 tog navneforandring til Christian Joachim) som kunstnerisk leder, fik Aluminia atter vind i sejlene. Samme \xc3\xa5r havde fabrikken f\xc3\xa5et ny direkt\xc3\xb8r, nemlig Frederik Dalgas. Christian Joachim havde forinden opn\xc3\xa5et ber\xc3\xb8mmelse ved Verdensudstillingen i Paris 1900. Og i 1902 tiltr\xc3\xa5dte maleren Harald Slott-M\xc3\xb8ller som kunstner og tilsynsf\xc3\xb8rende ved udf\xc3\xb8relsen af de kunstneriske genstande. De indf\xc3\xb8rte deres fortolkninger af den moderne sk\xc3\xb8nvirkestil, der blev karakteristisk for fabrikkens kunstvarer i denne periode. I 1906 kom det imidlertid til et brud mellem de to kunstnere, og Slott-M\xc3\xb8ller m\xc3\xa5tte forlade sit hverv. Derefter var Joachim ener\xc3\xa5dende kunstnerisk leder, og det lykkedes ham i h\xc3\xb8j grad at h\xc3\xb8jne kunstfajancen som selvst\xc3\xa6ndig brugskunst._NEWLINE_I 1912 tegnede Christian Joachim et af sine mest kendte resul\xc2\xadtater, fajancestellet "Tranquebar", som blev produceret frem til 1995. Stellet er inspireret af det gamle ostindiske porcel\xc3\xa6n, som Danmark i sin tid importerede fra det fjerne \xc3\xb8sten via den tidligere koloni Tranquebar i Dansk Ostindien. Hov\xc2\xadedmotivet er en tulipan indram\xc2\xadmet af borter med et fletm\xc3\xb8nster, og har samme bl\xc3\xa5gr\xc3\xb8nlige tone og karakteriserede de gamle ostindiske varer._NEWLINE_Foruden disse to har billedhuggerne Rasmus Harboe og Kai Nielsen st\xc3\xb8ttet fabrikken med nogle ypperlige sm\xc3\xa5figurer i god fajancestil. Harboe skabte ogs\xc3\xa5 de velkendte store julerelieffer (1907-1927) samt mange af de sm\xc3\xa5 b\xc3\xb8rnehj\xc3\xa6lpsplatter. Fabrikken besk\xc3\xa6ftigede omkring 1920 ca. 250 mennesker og ejedes af \xc2\xbbDen kgl. Porcel\xc3\xa6nsfabrik & Fajancefabrikken Aluminia, A/S\xc2\xab._NEWLINE_Aluminia fik i 1913 tilnavnet \xc2\xbbK\xc3\xb8benhavns Fajancefabrik\xc2\xab, men dette navn brugtes f\xc3\xb8rst i genstandenes m\xc3\xa6rkning fra 1922. Det udg\xc3\xa5r dog igen i 1930\'erne, hvor man vender tilbage til Aluminia-navnet.\n_START_SECTION_\nAnden guldalder\n_START_PARAGRAPH_\nI 1931 blev Christian V. Christensen direkt\xc3\xb8r for de to fabrikker og var leder de n\xc3\xa6ste omtrent 30 \xc3\xa5r. 1933 overtog Nils Thorsson ansvaret som kunstnerisk leder for Aluminia, der gik ind i sin anden guldalder. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r stod Thorsson og medarbejderen Thorkild Olsen bag en imponerende r\xc3\xa6kke af nye stel, da is\xc3\xa6r brugskeramikken havde hans store interesse._NEWLINE_Nils Thorssons navn kom frem, da han i 1925 udstillede en serie brogede fajancer (efter\xc3\xa5rs\xc2\xadserie) bel\xc3\xb8nnet med guldmedalje p\xc3\xa5 verdensudstillingen i Paris. Omkring 1930 p\xc3\xa5begyndte han en modernisering af begitte- og spr\xc3\xb8jteteknikken og banede derved vej for en rationalisering af stelproduktionen p\xc3\xa5 Aluminia. 1937 udf\xc3\xb8rte han i samarbejde med teknikerne "det industrialiserede Stel", som p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang opfyldte tekniske og \xc3\xa6stetiske krav og med en r\xc3\xa6kke forskellige, gode dekorationer, der fik pigenavne (Sonja, Solbrud, Jenny, Corinna m.fl.). Aluminia var ramt af 1930\'ernes krise, men Thorssons stel, der blev folkeeje, var p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang med til b\xc3\xa5de at ryste traditionens st\xc3\xb8v af Aluminia, der nu blev eksponent for funktionalismen, og at skaffe fabrikken rationaliseringsgevinster samt \xc3\xb8get salg._NEWLINE_Pariserbes\xc3\xb8get 1925, hvor Thorsson stiftede bekendtskab med byens keramiske samlinger, blev efterfulgt af fors\xc3\xb8g med iransk p\xc3\xa5virket lustrekeramik. Den kinesiske udstilling i London i 1936 forst\xc3\xa6rkede en kinesisk inspiration i hans v\xc3\xa6rker._NEWLINE_I 1939 gav han tegning til et nyt stel uden dekoration: Alma. Foruden stellene har Thorsson tegnet modeller og dekorationer til vaser og sk\xc3\xa5le i fajance (Solbjerg, Bremerholm og lustrefajance), mat porcel\xc3\xa6n og stent\xc3\xb8j (Jungle samt arbejder i Solfatara, Clair de lune, Olivin, Dilou etc.). Thorssons ub\xc3\xa6ndige lyst til at eksperimentere med nye glasurer og keramiske stofvirkninger gav bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige resultater; han forstod at dreje en krukke og havde en fin fornemmelse for form og dekoration. Hans motivverden var stor og sp\xc3\xa6ndte fra ren naturalisme til abstrakte, geometriske m\xc3\xb8nstre, udf\xc3\xb8rt enten malet eller i relief. I hans sikre, lette penselteknik spores \xc3\xa6ldgammel keramisk tradition og kultur._NEWLINE_Under bes\xc3\xa6ttelsen var Aluminia, ligesom Porcel\xc3\xa6nsfabrikken i \xc3\xb8vrigt, ramt ved, at man kun havde sparsom adgang til r\xc3\xa5materialerne. Efter krigen blev Thorsson i 1949 kunstnerisk leder ogs\xc3\xa5 Porcel\xc3\xa6nsfabrikken. I 1951 oprettede han en elevskole, der blev gavnlig for begge fabrikker. I 1958 etablerede han serien Tenera, hvor han satte seks unge nordiske kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere til at designe motiver: Beth Breyen, Kari Christensen, Berte Jessen, Marianne Johnson (gift Nairn), Inge-Lise Koefoed og Grete Helland-Hansen._NEWLINE_1965 lancerede Aluminia stellet Bl\xc3\xa5kant, designet af Grethe Meyer. Stellet blev bel\xc3\xb8nnet med ID-prisen for godt design i 1965, fik s\xc3\xb8lvmedalje ved den internationale Keramiske Udstilling i Vicenza i Italien og er indk\xc3\xb8bt af Victoria and Albert Museum i London til museets samling._NEWLINE_I 1969 oph\xc3\xb8rte Aluminia som selvst\xc3\xa6ndig virksomhed, mens en meget begr\xc3\xa6nset fajanceproduktion er fortsat af Den kgl. Porcel\xc3\xa6nsfabrik. I 1991 blev Ursula Munch-Petersens farverige serie Ursula lanceret.'