b'\n_START_ARTICLE_\nDemokrit\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nDemokrit blev f\xc3\xb8dt i Abdera i Thrakien, en jonisk koloni i Teos. Hans f\xc3\xb8dsels\xc3\xa5r var if\xc3\xb8lge Apollodorus 460 f.Kr. Dette er mere sandsynligt end Thrasyllus\' placering af den ti \xc3\xa5r tidligere. Hans far var rig. Det blev sagt, at han modtog Xerxes p\xc3\xa5 hans rejse gennem Abdera. Demokrit brugte den arv, som hans far efterlod ham, p\xc3\xa5 rejser til fjerne lande for at slukke sin t\xc3\xb8rst efter viden. Han rejste til Asien og siges endda at have n\xc3\xa5et Indien og Etiopien. Vi ved, at han skrev om Babylon og Meroe. Han skal ogs\xc3\xa5 have bes\xc3\xb8gt Egypten, og Diodor sagde, at han boede der i fem \xc3\xa5r. Han erkl\xc3\xa6rede, at der ikke blandt hans j\xc3\xa6vnaldrende var nogen, der havde gjort l\xc3\xa6ngere rejser, set flere lande, eller havde m\xc3\xb8dt flere akademikere end ham selv. Han n\xc3\xa6vner is\xc3\xa6r de egyptiske matematikere, hvis viden han roser. Theophrastos talte ogs\xc3\xa5 om ham som en mand, der havde set mange lande. Under sine rejser blev han if\xc3\xb8lge Diogenes Laertius bekendt med "den kald\xc3\xa6iske magi"._NEWLINE_Demokrit skrev et betydeligt antal v\xc3\xa6rker om fysik, kosmologi, geologi, medicin, etik og politik, men alle er g\xc3\xa5et tabt. Kun omkring 300 fragmenter af hans skrifter har overlevet, mange er senere samleres gengivelser af hans arbejder.\n_START_SECTION_\nFilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nHvor hans noget \xc3\xa6ldre samtidige Sokrates mente, at al kundskab er kundskab om sandheden, skrev Demokrit: "En mand m\xc3\xa5 l\xc3\xa6re ud fra det princip, at han st\xc3\xa5r sandheden fjernt." Denne skepsis til sandheden og absolutter overhovedet pr\xc3\xa6ger hele hans t\xc3\xa6nken: "Vi ved intet sikkert om noget, men for hver af os er vore meninger en genordning af vor sj\xc3\xa6ls bestanddele." Han troede ikke p\xc3\xa5 Sokrates\' id\xc3\xa9 om at mennesker blev gode, hvis blot de havde kundskab, eller at et samfund kunne lykkes derved, for: "Der findes intet middel i vor tids samfund, som kan standse funktion\xc3\xa6rers forkerte handlinger, hvor godhjertede de s\xc3\xa5 end er." I Demokrits \xc3\xb8jne kunne man alts\xc3\xa5 v\xc3\xa6re god, men alligevel i stand til at handle forkert. Han skrev: "Fattigdom i et demokrati er at foretr\xc3\xa6kke for s\xc3\xa5kaldt velstand blandt diktatorer, ligesom frihed er at foretr\xc3\xa6kke for slaveri." For ham var "den veldrevne polis den st\xc3\xb8rste kilde til succes, og alt afh\xc3\xa6nger deraf." Ledelsen skulle l\xc3\xa6gge v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 at uddele midler til de fattige, g\xc3\xb8re dem tjenester og v\xc3\xa6re venlig mod dem, "s\xc3\xa5 er resultatet medf\xc3\xb8lelse, isolationens oph\xc3\xb8r, dannelse af kammeratskab, gensidig hj\xc3\xa6lp og enighed mellem borgerne". Demokrit ans\xc3\xa5 den politiske proces som et praktisk foretagende, ikke et teoretisk rammev\xc3\xa6rk, men hans synspunkter kom til at fejes helt v\xc3\xa6k af Plato.\n_START_SECTION_\nAtomteorien\n_START_PARAGRAPH_\nDemokrit er kendt for sin teori om, at alting kan deles i stadig mindre stykker indtil en nedre gr\xc3\xa6nse. De mindste stykker kaldte han for atomer._NEWLINE_Demokrit menes at have udviklet sin teori som et svar til den tidligere filosof Parmenides\' teori om, at "intet kommer af intet", og dermed at forandring ikke er mulig._NEWLINE_Gennem sin atomteori mente Demokrit at have skabt en begrebsramme, som kunne forklare forandring. N\xc3\xa5r atomerne samledes i st\xc3\xb8rre klumper (fx blev til synlige ting) eller spredtes igen, ville ting opst\xc3\xa5, \xc3\xa6ndre sig eller helt forsvinde. Atomerne ville kunne genbruges til andre ting. De udelelige atomer ville alts\xc3\xa5 altid best\xc3\xa5, og dermed ville "intet komme af intet", men forandring ville stadig v\xc3\xa6re mulig.'