b'\n_START_ARTICLE_\nBirkeland\xe2\x80\x93Eyde processen\n_START_PARAGRAPH_\nBirkeland-Eyde-processen eller lysbueprocessen er en proces for fremstilling af nitrogendioxid til brug i g\xc3\xb8dning._NEWLINE_Processen er opkaldt efter fysikeren Kristian Birkeland (1867\xe2\x80\x931917) og gr\xc3\xbcnderen Sam Eyde (1866\xe2\x80\x931940). I Birkelands patentudkast fra 20. februar 1903 blev metoden beskrevet som at "fremstille elektriske lysbuer av st\xc3\xb8rst mulig overflate, s\xc3\xa6rlig til bruk ved kjemisk binding eller spalting av gassblandinger eller gassarter". Tidlige fors\xc3\xb8g blev udf\xc3\xb8rt i k\xc3\xa6lderen ved det Kongelige Frederiks Universitet i Kristiania. Behovet for mere kraft gjorde, at man i maj 1903 flyttede fors\xc3\xb8gene til en lagerbygning ved Frognerkilen Fabrik. Her fik man lysbueflammen op i en diameter p\xc3\xa5 55\xc2\xa0cm og en belastning p\xc3\xa5 45 kW. For at f\xc3\xa5 tilgang til mere kraft blev der efterf\xc3\xb8lgende bygget en ny fors\xc3\xb8gsstation p\xc3\xa5 Ankerl\xc3\xb8kken, lige ved Christiania Elektricitetsv\xc3\xa6rks sekund\xc3\xa6rstation s\xc3\xa5ledes, at man kunne f\xc3\xa5 h\xc3\xb8jsp\xc3\xa6nding til ovnfors\xc3\xb8gene direkte fra Hammeren kraftverk i Maridalen.\n_START_SECTION_\nFors\xc3\xb8gsstationen p\xc3\xa5 Vassmoen\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Vassmoen ved Evenstad kraftverk lige ved Arendal blev metoden videreudviklet fra 1904. P\xc3\xa5 Vassmoen blev der i vinterm\xc3\xa5nederne 1906 ogs\xc3\xa5 gjort eksperimenter med BASFs konkurrerende lysbueovn, Otto Sch\xc3\xb6nherrs vertikale r\xc3\xb8rovn. De f\xc3\xb8rste Birkeland-Eyde-ovne beregnede for fuld industriel skala, "skjoldovnen", blev udviklet p\xc3\xa5 fors\xc3\xb8gsfabrikken p\xc3\xa5 Vassmoen.\n_START_SECTION_\nFors\xc3\xb8gsfabrikken p\xc3\xa5 Notodden\n_START_PARAGRAPH_\nDen 2. maj 1905 startede produktion ved A/S Notodden Salpeterfabrikker med tre lysbueovne, hver p\xc3\xa5 520\xc2\xa0kW. Den 18. november 1905 blev processen presenteret af professor Otto Witt p\xc3\xa5 den tekniske h\xc3\xb8jskole i Berlin. Den 5. december 1905 blev processen offentliggjort i Norge i to foredrag; Birkeland holdt foredrag ved Vitenskapsakademiet og Eyde ved Polyteknisk forening. Tre dage tidligere var ogs\xc3\xa5 Norsk Hydro-Elektrisk Kv\xc3\xa6lstofaktieselskab blevet stiftet i R\xc3\xa5dhusgaten 20, Kristiania._NEWLINE_Ovnene p\xc3\xa5 fors\xc3\xb8gsfabrikken var blevet pr\xc3\xb8vede med st\xc3\xb8rre energim\xc3\xa6ngder end hvad, de oprindeligt var konstruerede for. Man mist\xc3\xa6nkte, at st\xc3\xb8rre belastning ikke gav h\xc3\xb8jere udbytte. I marts 1906 blev derfor ovnen p\xc3\xa5 Vassmoen flyttet til Nododden for at gennemf\xc3\xb8re sammenlignende tests. Vassmoovnen blev udsat for 300 kW belastning, mens Notoddenovnene blev pr\xc3\xb8vede med 500 og 750\xc2\xa0kW. Udbyttem\xc3\xa5lingerne viste, at det effektive udbytte var praktisk talt det samme ved alle belastningerne. Det blev derfor afgjort, at den st\xc3\xb8rste ovntype skulle bruges i den nye fabrik. Vassmoovnen er den eneste lysbueovn, som er bevaret intakt, i dag placeret p\xc3\xa5 udsiden af Ovnshus A i Hydroparken p\xc3\xa5 Notodden. N\xc3\xa5r fors\xc3\xb8gsfabrikken var i fuld drift, blev der daglig produceret omkring 3 ton Norgessalpeter. Fors\xc3\xb8gsfabrikkens ovnshus br\xc3\xa6ndte ned til grunden den 7. januar 1908. I l\xc3\xb8bet af den periode, fors\xc3\xb8gsfabrikken var i drift, blev der produceret omkring 2.200 ton kalksalpeter.\n_START_SECTION_\nKommerciel produktion\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Notodden blev der i 1906-07 bygget en st\xc3\xb8rre fabrik med ovnhus, t\xc3\xa5rnhus (absorptionsanl\xc3\xa6g), kokhus og lager. Ved fabrikken, som startede den 2. oktober 1907, var der i ovnhus A installeret 32 lysbueovne, hver p\xc3\xa5 1.000 hk (750\xc2\xa0kW). Elektriciteten blev leveret fra Svelgfoss kraftverk, som blev bygget samtidig med fabrikken. Absorbtionsanl\xc3\xa6gget bestod af tre parallelle r\xc3\xa6kker \xc3\xa1 tre 20 meter h\xc3\xb8je syret\xc3\xa5rne i granit. Restgasabsorbtionsanle\xc3\xa6gget bestod af tre parallelle r\xc3\xa6kker \xc3\xa1 to runde t\xc3\xa5rne i tr\xc3\xa6v\xc3\xa6rk. Efter en del indk\xc3\xb8ringsproblemer var fabrikken i fuld drift fra 1908.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i 1775 havde engl\xc3\xa6nderen Priestly observeret, at kraftige elektriske udladninger i luft f\xc3\xb8rte til dannelse af nitrogenoxider. Henry Cavendish p\xc3\xa5viste i 1785 dannelsen af salpetersyre. I 1859 tog Mme. Lafebre patent p\xc3\xa5 fremstilling af salpetersyre ved hj\xc3\xa6lp af elektriske udladninger i luft og absorption af gassen i alkaliske opl\xc3\xb8sninger. I slutningen af 1800-tallet blev der drevet en r\xc3\xa6kke fors\xc3\xb8g med elektriske lysbuer. I England publicerede Lord Rayleigh i 1897 en afhandling, som beskrev h\xc3\xb8jsp\xc3\xa6ndte lysbuer til fremstilling af salpetersyre og vanskelighederne med at skabe en stabil lysbueflamme. To \xc3\xa5r efter blev de f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre fors\xc3\xb8g med stabile lysbuer foretaget af briterne A. McDougall og F. Howles, men processen viste sig at v\xc3\xa6re ul\xc3\xb8nsom.\n_START_SECTION_\nNitrogenkapl\xc3\xb8bet\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste kommercielle produktion af nitrogeng\xc3\xb8dning baseret p\xc3\xa5 lysbuer startede i 1902 ved en salpeterfabrik ved Niagara Falls, USA. Processen som var udviklet af Charles S. Bradly og D. Ross Lovejoy blev ul\xc3\xb8nsom og produktionen lagt ned efter to \xc3\xa5rs drift. Birkelands lysbuemetode blev udviklet i konkurrence med den mindre energikr\xc3\xa6vende Frank-Caro-proces (kalciumcyanamid), kommerciel produkstionsmetode patenteret i 1903, og Haber-Bosch-processen, patenteret i 1910. Norsk Hydros lysbueovne fik ogs\xc3\xa5 konkurrence fra Otto Sch\xc3\xb6nherrs vertikale lysbueovn, som var udviklet af BASF i 1905 til Fiskaa bruk i Kristiansand. Ved udbygningen af "Rjukan I" blev der installeret 96 Sch\xc3\xb6nherr-ovne, som brugte 4/5 af kraften og kun 1/5 p\xc3\xa5 de 8 Birkeland-Eyde-ovne, som blev installerede. Ved udbygningen af S\xc3\xa5heim kraftverk og "Rjukan II" blev der i ovnhus II installeret 35 Birkeland-Eyde-ovne, som t\xc3\xa5lte en belastning p\xc3\xa5 3.000 kW._NEWLINE_Lysbueprocessen blev aldrig nogen kommerciel succes uden for Norge, selv om nogen licensrettigheder ogs\xc3\xa5 blev solgt udenlands efter, at ovnteknologien var f\xc3\xa6rdigudviklet ved udbyggingen af "Rjukan II" i 1912. Under 1. verdenskrig blev en fabrik med Birkeland-Eyde-ovne bygget i Soulom, Frankrig. Da fabrikken blev nedlagt i 1926, blev fire af ovnene flyttet til Rjukan. Birkeland\xe2\x80\x93Eyde-processen var meget energikr\xc3\xa6vende og betingede tilgang til billig elektrisk kraft. I 1926 kr\xc3\xa6vede lysbueprocessen i gennemsnit 61 MWh for at producere 1 ton fixeret nitrogen, Frank-Caro-processen kr\xc3\xa6vede omkring 12-14 MWh, mens Haber-Bosch-processen kun kr\xc3\xa6vede 4 MWh. I 1913, \xc3\xa5ret efter at Birkeland-Eyde-ovnen var f\xc3\xa6rdigudviklet, \xc3\xa5bnede den langt mere effektive ammoniakfabrik ved Oppau i Ludwigshafen i (Tyskland), som producerede efter Haber-Bosch-metoden. I 1926 blev blot 6\xc2\xa0% af produktionen af fixeret nitrogen produceret efter lysbueprocessen. Den resterende produktion fordelte sig med 24\xc2\xa0% efter Frank-Caro-processen og 70\xc2\xa0% efter Haber-Bosch-processen. I 1920-erne var Norsk Hydros andel af verdens samlede g\xc3\xb8dningsprodution 1-2\xc2\xa0%._NEWLINE_Norsk Hydro havde gennem sit samarbejde med BASF option p\xc3\xa5 Haber-Bosch-metoden. I 1913 besluttede styret at ikke acceptere tilbuddet om overdragelse af ammoniakmetoden fra BASF. Som en del af opg\xc3\xb8ret efter 1. verdenskrig havde den franske stat sikret sig Haber-Bosch-processen, og man \xc3\xb8nskede et samarbejde med Norsk Hydro om industriel udnyttelse af processen. I 1920 takkede Norsk Hydro igen nej til Haber-processen, da de selv sammen med svenskerne Helge B\xc3\xa4ckstr\xc3\xb6m og Ivar Cederberg fors\xc3\xb8gte at udvikle en ny ammoniakproces med lavere tryk. Dette mislykkedes, og fors\xc3\xb8gsprojektet blev opgivet i 1924. I 1927 m\xc3\xa5tte Norsk Hydro ogs\xc3\xa5 g\xc3\xa5 over til Haber-Bosch-processen og indg\xc3\xa5 et samarbejde med IG Farben. Den tyske kemivirksomhed overtog da 25\xc2\xa0% af aktierne i Hydro. I forbindelse med procesoml\xc3\xa6gningen etablerede Norsk Hydros et nyt anl\xc3\xa6g p\xc3\xa5 Her\xc3\xb8ya i 1929, som i l\xc3\xb8bet af 1930-erne ogs\xc3\xa5 startede p\xc3\xa5 at producerede fuldg\xc3\xb8dning efter Oddaprocessen. Birkeland-Eyde-ovne var i brug p\xc3\xa5 Notodden frem til 7. april 1934, p\xc3\xa5 Rjukan til for\xc3\xa5ret 1940._NEWLINE_Birkeland-Eyde-processen og den p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende etablering af Norsk Hydro havde stor betydning for Norge som ung nation, men processen i sig selv var internationalt mindre signifikant end b\xc3\xa5de Frank-Caro-, Haber-Bosch- og Oddaprocessen.'