b'\n_START_ARTICLE_\nEgypten\n_START_SECTION_\nLandets navn\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 fransk hedder det Egypte, af gr\xc3\xa6sk Aigyptos (der bet\xc3\xb8d b\xc3\xa5de "Nilen" og "Egypten"), fra gammelegyptisk Ha(t)-ka-ptah (= "Tempel for Ptahs ka", skaberguden Ptah, som blev associeret med oldtidsbyen Memphis). Egentlig var Ha-ka-ptah et navn for Memphis, men gr\xc3\xa6kerne opfattede det som navn for hele landet. Egypterne selv kaldte landet Kemet (= Det Sorte land), hvilket refererede til den frugtbare jord i deltaet. P\xc3\xa5 arabisk er navnet Misr, af Mizraim, en s\xc3\xb8n af den bibelske Ham, Noas s\xc3\xb8n.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten ligger i den nord\xc3\xb8stlige del af Afrika med gr\xc3\xa6nser mod \xc3\xb8st til Gazastriben og Israel, mod nord til Middelhavet, mod vest til Libyen, mod syd til Sudan. Landets areal er godt 1 mio km\xc2\xb2. Klimaet giver yderst varme og t\xc3\xb8rre somre og meget milde vintre. Landets h\xc3\xb8jeste punkt, Katharinabjerget (eller Sinaibjerget) 2.642 meter over havet, ligger i den sydlige del af Sinai\xc3\xb8rkenen. Egypten har kontrollen over den n\xc3\xa6sten 200\xc2\xa0km lange Suezkanal, den korteste s\xc3\xb8vej mellem Det Indiske Ocean og Middelhavet._NEWLINE_Landet best\xc3\xa5r af fire st\xc3\xb8rre geografiske regioner, Nildalen og deltaet, Den arabiske \xc3\xb8rken, Den libyske \xc3\xb8rken og Sinai\xc3\xb8rkenen. Nildalen er godt 1.530\xc2\xa0km lang. I den sydlige del er dalen sj\xc3\xa6ldent mere end tre km bred, nord for Edfu typisk 8\xe2\x80\x9316\xc2\xa0km. Fra Kairo og nordp\xc3\xa5 breder dalen sig ud i det frugtbare delta. Den arabiske \xc3\xb8rken er en udvidelse af Sahara. Den indeholder kun f\xc3\xa5 oaser og er stort set ubeboet. Den nubiske \xc3\xb8rken er en h\xc3\xb8jslette, som forts\xc3\xa6tter ind i Sudan. Sinai-halv\xc3\xb8en er ogs\xc3\xa5 en \xc3\xb8rken._NEWLINE_Nilen, Egyptens eneste flod, er af uendelig stor betydning for landet. Den gr\xc3\xa6ske historieskriver Herodot kaldte omkring 450 f.Kr. Egypten for "Nilens gave". Nilen er med sine 6.500\xc2\xa0km verdens l\xc3\xa6ngste flod. Den kan besejles s\xc3\xa5 langt sydp\xc3\xa5 som Aswan, hvor den f\xc3\xb8rste katarakt ligger. Aswan High Dam har skabt et reservoir \xe2\x80\x93 "Lake Nasser" eller High Dam Lake \xe2\x80\x93 som er verdens st\xc3\xb8rste kunstige s\xc3\xb8. F\xc3\xb8r reguleringen oversv\xc3\xb8mmede Nilen dalen hvert \xc3\xa5r. En stor oversv\xc3\xb8mmelse bet\xc3\xb8d masser af vand til vanding og f\xc3\xb8lgelig et stort udbytte. En lille oversv\xc3\xb8mmelse bet\xc3\xb8d d\xc3\xa5rlig h\xc3\xb8st og sult. Udover i Nildalen kan der ogs\xc3\xa5 dyrkes afgr\xc3\xb8der i de kystn\xc3\xa6re omr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 Sinai-halv\xc3\xb8en. Ca 35\xc2\xa0% af den indenlandske produktion kommer fra landbruget: majs, hvede, ris, byg, sukkerr\xc3\xb8r, kartofler, l\xc3\xb8g mv. Hertil kommer en s\xc3\xa6rdeles stor bomuldsproduktion, samt alle former for frugt. Men som alle andre steder i verden er den andel af befolkningen, som ern\xc3\xa6rer sig ved landbrug, faldende. P\xc3\xa5 trods af stor egenproduktion m\xc3\xa5 Egypten importere n\xc3\xa6sten halvdelen af sine f\xc3\xb8devarer._NEWLINE_Olie er Egyptens mest v\xc3\xa6rdifulde eksportvare, efterfulgt af bomuld og bomuldsprodukter. Turisme, drift af Suezkanalen, samt indt\xc3\xa6gter fra egyptere, som arbejder i udlandet, er ogs\xc3\xa5 betydelige indt\xc3\xa6gtskilder. Egypten har siden 1930 v\xc3\xa6ret den betydeligste producent af arabiske filme til biograf og TV. Det b\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes, at Kairo Symfoniorkester nyder udbredt anerkendelse.\n_START_SECTION_\nVigtige byer\n_START_PARAGRAPH_\nAbydos, Alexandria, Aswan, Asyut, Al-Mahalla al-Kubra, Gizeh, Hurghada, Luxor, Kairo, Kom Ombo, Port Safaga, Port Sa\xc3\xafd, Sharm el-Sheikh, Shubra el-Khema, Suez, Zagazig.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nHovedparten (mere end 90\xc2\xa0%) af Egyptens areal er et sterilt \xc3\xb8rkenplateau. Landets livsnerve er den frugtbare Nildal, jordens st\xc3\xb8rste flodoase, som str\xc3\xa6kker sig fra Sudan i syd ca 1.500\xc2\xa0km nordp\xc3\xa5 til Middelhavet. Nildalen er et smalt, gr\xc3\xb8nt b\xc3\xa6lte (ca 5\xe2\x80\x9315\xc2\xa0km bred), som n\xc3\xa6r havet breder sig til et stort delta. Landet omkring flodens \xc3\xb8vre l\xc3\xb8b i syd kaldes fra gammel tid \xc3\x98vre Egypten og deltalandet Nedre Egypten. Syd for Kairo breder \xc3\xb8knener sig p\xc3\xa5 begge sider af Nilen. Den libyske \xc3\xb8rken i vest gennemsk\xc3\xa6res af dybe lavninger (blandt andre Qattaralavningen, 134 m under havet) med oaser og afl\xc3\xb8bsl\xc3\xb8se salts\xc3\xb8er. Den arabiske \xc3\xb8rken \xc3\xb8st for Nilen er en klippe\xc3\xb8rken med udt\xc3\xb8rrede floddale (wadier) og h\xc3\xb8je randbjerge langs kysten mod Det R\xc3\xb8de Hav. H\xc3\xb8jest n\xc3\xa5r massivet p\xc3\xa5 Sinaihalv\xc3\xb8en (omtrent 2.600 m o.h.). Store dele af landet har ekstremt t\xc3\xb8rt \xc3\xb8rkenklima med hede, t\xc3\xb8rre somre og milde vintre. Kystlandet i nord har middelhavsklima._NEWLINE_Der forekommer regelbundne t\xc3\xb8rkeperioder. Jordsk\xc3\xa6lv er sj\xc3\xa6ldne men forekommer, i moderne tid var jordsk\xc3\xa6lvet i Kairo 1992 det mest bem\xc3\xa6rkede, landet rammes ogs\xc3\xa5 af oversv\xc3\xb8mmelser og jordskred. Sandstorme er almindelige, is\xc3\xa6r om for\xc3\xa5ret med en hed sandstorm, som kaldes khamsin.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten har mange milj\xc3\xb8problemer. Landbrugsjord forsvinder dels p\xc3\xa5 grund af sand, som bl\xc3\xa6ser ind fra Sahara, dels p\xc3\xa5 grund af, at byerne breder sig. Neden for Aswand\xc3\xa6mningen vokser jordens saltindhold markant. Den eneste permanente ferskvandskilde er Nilen, s\xc3\xa5 i resten af landet er adgangen til vand meget begr\xc3\xa6nset. Olieforurening og anden vandforurening truer koralrevene, strandene og det marine dyreliv. Egypten har underskrevet men ikke ratificeret Kyotoprotokollen om klimaforandringer. I 2005 produceredes n\xc3\xa6sten 75\xc2\xa0% af elektriciteten fra naturgas, 14\xc2\xa0% fra olie og de resterende 11\xc2\xa0% fra vandkraft.\n_START_SECTION_\nBos\xc3\xa6tning\n_START_PARAGRAPH_\nDen gennemsnitlige befolkningst\xc3\xa6thed er cirka 80 indbyggere per km\xc2\xb2. Efter som det meste af landet best\xc3\xa5r af obeboelige \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der, er befolkningst\xc3\xa6theden p\xc3\xa5 mange steder over 1.550 per km\xc2\xb2. Nildalen og Nildeltaet h\xc3\xb8rer til verdens mest t\xc3\xa6tbefolkede omr\xc3\xa5der. Cirka to tredjedele af befolkningen er bosat i deltaet (inklusive Kairo), hvor befolkningst\xc3\xa6theden er meget h\xc3\xb8j. \xc3\x98rkenomr\xc3\xa5derne og Sinaihalv\xc3\xb8en, som tilsammen udg\xc3\xb8r 96\xc2\xa0% af Egyptens samlede areal, har til sammenligning kun 1\xc2\xa0% af befolkningen. Fellaherne, de fattige b\xc3\xb8nder, som traditionelt har udgjort en majoritet af folket, lever fortrinsvist i sm\xc3\xa5 lerhus, som er grupperede i koncentrerede byer. Med h\xc3\xa5b om et bedre liv emigrerede mange af fellaherne til nabolandene, is\xc3\xa6r Libyen, og tog andet arbejde._NEWLINE_Den urbane befolkning vokser hurtigt, og cirka 43\xc2\xa0% af egypterne bor nu i byer. I s\xc3\xa6rdeleshed tr\xc3\xa6kker byerne i deltaet til sig invandrere fra de fattige, overbefolkede landdistrikter i \xc3\xb8vre Egypten. Hovedstaden Kairo, med cirka 7,1 millioner indbyggere i selve byen (2010), og sk\xc3\xb8nsvis yderligere 10 millioner i storstadsomr\xc3\xa5det (som inkluderer Giza, med cirka 2,9 millioner indbyggere 2006, og Shubra al-Khayma, med cirka 1 million indbyggere), er en af verdens st\xc3\xb8rste byer og Afrikas folkerigeste storstadsomr\xc3\xa5de. En anden storstad er Alexandria med cirka 4,4 millioner indbyggere (2010). I de senere \xc3\xa5r er et antal nye byer blevet oprettede i \xc3\xb8rkenen i et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at aflaste de store byer i nedre Nildalen, is\xc3\xa6r Kairo og Alexandria. Disse byer planl\xc3\xa6gges at skulle rumme i alt 6,4 millioner indbyggere.\n_START_SECTION_\nEtniske forhold\n_START_PARAGRAPH_\nBefolkningen er etnisk set en relativt homogen gruppe, og er resultatet af en blanding af hamitiske og semitiske folk. Trods indvandring fra Mellem\xc3\xb8sten og Middelhavsregionen, har befolkningen, is\xc3\xa6r i \xc3\x98vre Egypten (sydlige Egypten), bevaret st\xc3\xa6rke fysiske ligheder med de gamle egyptere._NEWLINE_De fleste egyptere nedstammer fra de forskellige arabiske indvandrere, der fulgte efter den muslimske erobring i det 7. \xc3\xa5rhundrede, blandet med den oprindelige befolkning. Knapt halvdelen af befolkningen p\xc3\xa5 70 millioner (2002) er b\xc3\xb8nder \xe2\x80\x93 fellah p\xc3\xa5 arabisk. De egyptiske koptere, et kristent mindretal, udg\xc3\xb8r ca 6\xc2\xa0%. Kopterne er den mindst "blandede" befolkningsgruppe. Nubierne syd for Aswan har antaget den arabiske religion og kultur, men de \xc3\xa6ldre taler stadig nubisk indbyrdes. Nomaderne i \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5derne er typisk af arabisk afstamning. Der findes endvidere et lille berbisk mindretal i de vestlige oaser.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nDet officielle sprog er arabisk. N\xc3\xa6sten hele befolkningen taler dialekter af det egyptisk-arabiske talesprog. Kairo-dialekten udg\xc3\xb8r en slags national talesprogsstandard og er ogs\xc3\xa5 den talesprogsvariant, som er mest kendt i den arabisk talende verden. Et karakteristisk tr\xc3\xa6k er sprogets udtale af /dj/ (bl\xc3\xb8d j-lyd) i standardarabisk som /g/ (h\xc3\xa5rd g-lyd)._NEWLINE_Visse oasebyer i de vestre \xc3\xb8rkenomr\xc3\xa5der har en berbersprogtalende befolkning._NEWLINE_Det koptiske sprog bruges efterh\xc3\xa5nden kun i den kirkelige liturgi.\n_START_SECTION_\nPyramiderne\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten er kendt for sine pyramider, hvoraf Keopspyramiden er den st\xc3\xb8rste med en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 ca. 146 meter. Det har l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret et mysterium, hvordan egypterne for mange tusinde \xc3\xa5r siden kunne konstruere disse enorme bygningsv\xc3\xa6rker, men et godt kendskab til matematik har v\xc3\xa6ret en foruds\xc3\xa6tning._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste pyramide i Egypten, Djoser-pyramiden, blev bygget i Sakkara, da Djoser regerede. Den st\xc3\xb8rste og mest ber\xc3\xb8mte af alle pyramider er Keopspyramiden. Kong Keops regerede fra ca. 2589 til 2566 f. Kr., og selv om der blev bygget p\xc3\xa5 hans pyramide i alle disse \xc3\xa5r, var den ikke f\xc3\xa6rdig, da han d\xc3\xb8de. Man ansl\xc3\xa5r, at pyramiden best\xc3\xa5r af over to mio. kalkstens- og granitblokke med en gennemsnitlig v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 2,5 tons hver. Blokkene blev sl\xc3\xa6bt op ad lange jordvolde helt til pyramidens top. Hver blok m\xc3\xa5tte tr\xc3\xa6kkes og skubbes p\xc3\xa5 en sl\xc3\xa6de af hundredvis af mennesker. Da den store pyramide var f\xc3\xa6rdig, blev den d\xc3\xa6kket udvendigt af hvide kalkplader, s\xc3\xa5 den kunne str\xc3\xa5le i solen og ses p\xc3\xa5 lang afstand._NEWLINE_Indgangen til gravkammeret blev d\xc3\xa6kket af store stenblokke, s\xc3\xa5 den var skjult. Der blev lavet falske gange, s\xc3\xa5 r\xc3\xb8vere ville fare vild, hvis de pr\xc3\xb8vede at bryde gravfreden. P\xc3\xa5 trods af det er egypternes hang til f\xc3\xa6lder og avancerede mekanismer dog st\xc3\xa6rkt overvurderet. For at undg\xc3\xa5 gravr\xc3\xb8vere var der kun f\xc3\xa5, der vidste, hvor i pyramiden kongens gravkammer l\xc3\xa5._NEWLINE_Den anden pyramide blev bygget 2634 f. kr., og blev bygget under Farao Ank Aulius\' ledelse. Den blev f\xc3\xa6rdig en dag f\xc3\xb8r Aulius\' d\xc3\xb8d, og det siges at han blev myrdet af en af slaverne, der ville tage h\xc3\xa6vn, og derfor valgte at g\xc3\xb8re det, lige da Aulius\' gl\xc3\xa6de og status blandt borgerne var p\xc3\xa5 sit h\xc3\xb8jeste. Den er omtrent halvt s\xc3\xa5 stor som Djoser-pyramiden og mindst liges\xc3\xa5 velholdt og smuk. Kalkpladerne den er bygget af, er i dag meget velholdte, hvilket skyldes en anden form for kalkblanding. Blokkene er dog de samme. Man har i 2008 fundet ca. 138 pyramider.\n_START_SECTION_\nDen gr\xc3\xa6sk-romerske periode\n_START_PARAGRAPH_\nDet ptolem\xc3\xa6iske Egypten var en af stormagterne i den hellenistiske verden; af og til bredte dets herred\xc3\xb8mme sig over dele af Syrien, Lilleasien, Cypern, Libyen, F\xc3\xb8nikien og andre lande. Under ptolem\xc3\xa6erne blev Alexandria et kulturelt og intellektuelt center i den gamle verden. Der var flere ptolem\xc3\xa6iske prinsesser ved navn Kleopatra, men "den rigtige" var Kleopatra VII. Som 17-\xc3\xa5rig bliver hun gift med sin yngre bror, Ptolem\xc3\xa6us XIII. Men C\xc3\xa6sars hj\xc3\xa6lp lykkes det Kleopatra at f\xc3\xa5 v\xc3\xa6ltet ham fra tronen, hvorefter hun gifter sig med en anden bror, Ptolem\xc3\xa6us XIV. Hun f\xc3\xb8lger den sejrende C\xc3\xa6sar til Rom og f\xc3\xb8der ham en s\xc3\xb8n, C\xc3\xa6sarion. Efter C\xc3\xa6sars d\xc3\xb8d kommer Marcus Antonius til Egypten, og ogs\xc3\xa5 han bliver tryllebundet af den smukke dronning, som regerer sammen med s\xc3\xb8nnen C\xc3\xa6sarion, som b\xc3\xa6rer navnet Ptolem\xc3\xa6us XV. Efter nederlaget ved Actium i \xc3\xa5r 30 f.Kr. til den unge Octavian beg\xc3\xa5r Kleopatra selvmord, mens Octavian bliver Roms f\xc3\xb8rste kejser under navnet Augustus. Hermed slutter den ptolem\xc3\xa6iske linje._NEWLINE_I n\xc3\xa6sten syv \xc3\xa5rhundreder efter Kleopatras d\xc3\xb8d kontrollerede romerne Egypten. De behandlede landet som en v\xc3\xa6rdifuld kilde til rigdom og profit og var afh\xc3\xa6ngige af dets kornforsyninger. Da den romerske kejser Konstantin kom til magten, konverterede han til kristendommen; i 313 e.v.t. gav han kejserlig stadf\xc3\xa6stelse af den kirkelige doktrin. Den nye romerske ortodoksi var p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der i uoverensstemmelse med den etablerede kristendom i Egypten, kendt som "koptisk" kristendom. Der opstod religi\xc3\xb8se konflikter. Til sidst udskilte kopterne sig og udpegede deres egen patriark i Alexandria.\n_START_SECTION_\nIslam\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5r 639 erobrede araberne Egypten fra det byzantinske rige og introducerede det arabiske sprog og Islam. Det arabiske kalifat havde sin hovedstad i Damaskus og siden i Bagdad. Kunsten begyndte igen at blomstre med elegante offentlige bygninger og paladser. I 969 erobrede det shiitiske dynasti, Fatimiderne, Egypten og etablerede Kairo som sin hovedstad. Fra den periode stammer al-Azhar moskeen og det tilh\xc3\xb8rende universitet. Dette styre varede til 1171, hvor Saladin erobrede Egypten og slog det sammen med Syrien. Desuden konverteres Egypten til sunni-islam. I 1250 g\xc3\xb8r mamelukkerne, som oprindelig var kommet til Egypten som krigsfanger, opr\xc3\xb8r og vandt magten. Under deres styre bliver Egypten et vigtigt kulturelt, milit\xc3\xa6rt og \xc3\xb8konomisk centrum. I 1517 blev Kairo erobret af sultan Selim I, som reducerede Egypten til en provins i det Osmanniske Rige. Tre \xc3\xa5r senere kom Suleiman den Store p\xc3\xa5 tronen i Konstantinopel.\n_START_SECTION_\n1798-1939\n_START_PARAGRAPH_\nDet osmanniske styre bestod indtil 1798, hvor en fransk ekspedition, under ledelse af en ung officer ved navn Napoleon Bonaparte, invaderede Egypten. Form\xc3\xa5let var at blokere den engelske adgang til Indien. I slaget ved Abukir i 1798 tilintetgjorde engl\xc3\xa6nderne de franske styrker, som m\xc3\xa5tte forlade landet i 1801. Den kortvarige bes\xc3\xa6ttelse fik dog stor indflydelse p\xc3\xa5 Egyptens fremtid, som f\xc3\xb8lge af kontakten med Vesten. Magtkampen efter, at franskm\xc3\xa6ndene havde forladt landet endte lidt besynderligt med, at Muhammad Ali Pasha, en albansk officer i den osmanniske h\xc3\xa6r, fik magten. I 1811 erobrede han Egypten fra mamelukkerne, og de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r gennemf\xc3\xb8rte han adskillige milit\xc3\xa6roperationer mod Arabien og Sudan. I 1824 sendte han en egyptisk styrke for at hj\xc3\xa6lpe den osmanniske sultan med at undertrykke den gr\xc3\xa6ske frihedskrig, men den egyptiske og den gr\xc3\xa6ske fl\xc3\xa5de blev \xc3\xb8delagt i slaget ved Navarino. Da sultanen afslog Muhammad Alis krav om Syrien som betaling, erobrede han Syrien og styrede det i syv \xc3\xa5r. Endelig slog Muhammad Ali i 1841 den osmanniske sultan, som nu blev tvunget til at acceptere Muhammad Ali som enev\xc3\xa6ldig regent over Egypten. Under hans styre gennemf\xc3\xb8rtes flere reformprogrammer, og grunden lagdes til det moderne Egypten._NEWLINE_Efter Muhammad Ali begyndte det at g\xc3\xa5 tilbage med \xc3\xb8konomien p\xc3\xa5 trods af \xc3\xa5bningen af Suezkanalen i 1869 \xe2\x80\x93 bygget med fransk hj\xc3\xa6lp. Da det kneb med tilbagebetaling af udenlandske l\xc3\xa5n, blev Egypten i 1875 tvunget til at afst\xc3\xa5 st\xc3\xb8rsteparten af aktierne til England. I 1881-82 hjalp engl\xc3\xa6nderne med at nedk\xc3\xa6mpe et nationalistisk opr\xc3\xb8r, hvilket endte med, at England satte sig p\xc3\xa5 magten i Egypten og udn\xc3\xa6vnte en engelsk administrator. Ved udbruddet af 1. Verdenskrig i 1914 g\xc3\xb8r England Egypten til et protektorat og anvendte det som base for sine operationer i Mellem\xc3\xb8sten. I 1922 blev protektoratet erstattet af et monarki under kong Fuad. I 1937 blev han efterfulgt af kong Farouk, og de engelske tropper trak sig ud af Egypten, bortset fra Suez-omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\n1939 til i dag\n_START_PARAGRAPH_\nUnder 2. Verdenskrig gik Egypten sammen med England mod Tyskland. Efter krigen voksede de nationalistiske f\xc3\xb8lelser, is\xc3\xa6r efter arabernes nederlag til Israel i 1948. I 1952 overtog h\xc3\xa6ren kommandoen og tvang kong Farouk til at tr\xc3\xa6de tilbage. I 1953 afskaffedes monarkiet, og Egypten blev en republik med general Muhammad Naguib som landets f\xc3\xb8rste pr\xc3\xa6sident. I 1954 tvang oberst Gamal Abdel Nasser Naguib til at tr\xc3\xa6de tilbage og blev selv pr\xc3\xa6sident. Da vesten afviste at finansiere den \xc3\xb8nskede Aswan-d\xc3\xa6mning, nationaliserede Nasser Suezkanalen i 1956, hvorefter England, Frankrig og Israel invaderede Egypten. Efter pres fra USA, Sovjetunionen og FN m\xc3\xa5tte de dog snart tr\xc3\xa6kke sig tilbage. Nassers omd\xc3\xb8mme i den arabiske verden voksede til skyh\xc3\xb8jde._NEWLINE_I 1967 udbr\xc3\xb8d den s\xc3\xa5kaldte seksdageskrig mellem Israel og de arabiske stater. Israels luftv\xc3\xa5ben angreb og \xc3\xb8delagde de egyptiske fly p\xc3\xa5 jorden, ligesom israelerne slog egypterne i Sinai, som kom under israelsk bes\xc3\xa6ttelse._NEWLINE_Nasser d\xc3\xb8de i 1970 og blev efterfulgt af sin vicepr\xc3\xa6sident, Anwar Sadat. I juli 1972 beordrede Sadat 20.000 sovjetiske milit\xc3\xa6rr\xc3\xa5dgivere og eksperter til at forlade landet, da Sovjetunionen ikke ville levere de \xc3\xb8nskede v\xc3\xa5ben til tilbageerobring af de israelske bes\xc3\xa6ttelser. Under et overraskelsesangreb den 6. oktober 1973 passerede egyptiske styrker Suezkanalen og tr\xc3\xa6ngte ind i Sinai, samtidig med, at syriske styrker rykkede ind i Golan-h\xc3\xb8jderne. Under Yom Kippur-krigen lykkedes det egyptiske tropper at genvinde en del af Sinai. I 1974 genoptog Egypten og USA diplomatiske forbindelser. I september 1975 havde Egypten og Israel under medvirken af USA flere fredsforhandlinger. I november 1977 tog Sadat et dramatisk skridt mod fred med Israel ved at bes\xc3\xb8ge Jerusalem og tale i Knesset. \xc3\x85ret efter var pr\xc3\xa6sident Jimmy Carter v\xc3\xa6rt ved fredsforhandlinger i Camp David mellem pr\xc3\xa6sident Sadat og den israelske premierminister Menachem Begin, og de underskrev en forel\xc3\xb8big fredsaftale. Den endelige aftale blev underskrevet den 26. marts 1979 i Washington. Efter israelsk tilbagetr\xc3\xa6kning fra Sinai etablerede Egypten og Israel diplomatiske forbindelser \xe2\x80\x93 til stor forbitrelse i store dele af den arabiske verden._NEWLINE_S\xc3\xa5 stor var forbitrelsen, at Sadat i 1981 blev dr\xc3\xa6bt af muslimske fundamentalister. Hans efterf\xc3\xb8lger Hosni Mubarak opfyldte den indg\xc3\xa5ede fredsaftale, men kritiserede kraftigt de manglende fremskridt i det pal\xc3\xa6stinensiske problem. Mubarak arbejdede p\xc3\xa5 at forbedre forholdene til de \xc3\xb8vrige arabiske nationer og blev igen medlem af "Islamic Conference Organization" og Den Arabiske Liga. Under Golfkrigen i 1991 deltog egyptiske tropper i den koalition, som blev sammensat for at tvinge Saddam Husseins tropper til at forlade Kuwait. P\xc3\xa5 trods af modstand fra muslimske kr\xc3\xa6fter blev Mubarak genvalgt i 1987, 1993, 1999 og 2005. Egyptens rolle som fredsm\xc3\xa6gler i den mellem\xc3\xb8stlige fredsproces giver landet en meget stor betydning i regionen. Egypten er ved at oml\xc3\xa6gge sin \xc3\xb8konomi fra at v\xc3\xa6re statsdirigeret til at v\xc3\xa6re mere markedsorienteret med liberalisering og privatisering._NEWLINE_Den 25. januar 2011 begyndte gadedemonstrationerne i Egypten. Demonstrationernes hovedform\xc3\xa5l er at v\xc3\xa6lte Egyptens pr\xc3\xa6sident Hosni Mubaraks regime.\n_START_SECTION_\nPolitik\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten er en republik baseret p\xc3\xa5 semipr\xc3\xa6sidentialisme, hvor magten skal deles mellem pr\xc3\xa6sidenten og statsministeren. I praksis ligger imidlertid megen magt hos pr\xc3\xa6sidenten._NEWLINE_Pr\xc3\xa6sidenten er statsoverhoved og \xc3\xb8verste leder for landets milit\xc3\xa6re styrker. Nationalforsamlingen er et tokammer-parlament best\xc3\xa5ende af Folkeforsamlingen (et underhus med 454 medlemmer) og Shurar\xc3\xa5det (et overhus med 264 medlemmer). Pr\xc3\xa6sidenten udn\xc3\xa6vner vicepr\xc3\xa6sidenten, statsministeren, regeringen, ti medlemmer af Folkeforsamlingen og 88 medlemmer af Shurar\xc3\xa5det. Styret forts\xc3\xa6tter med at gennemg\xc3\xa5 forandringer, og f\xc3\xb8rst under valget i 2005 holdt man pr\xc3\xa6sidentvalg med flere kandidater efter et halvt \xc3\xa5rhundrede, hvor der kun var een kandidat. Hosni Mubarak blev udr\xc3\xa5bt til valgets vinder, og p\xc3\xa5begyndte der efter sin femte pr\xc3\xa6sidentperiode; han tiltr\xc3\xa5dte som pr\xc3\xa6sident i 1981. Efter \xc3\xa6ndringer i grundloven i 2005 skal afholdes pr\xc3\xa6sidentvalg hvert sjette \xc3\xa5r. Landet holder ogs\xc3\xa5 j\xc3\xa6vnlige valg til nationalforsamlingen, for Folkeforsamlingen hvert femte \xc3\xa5r, og for Shurar\xc3\xa5det ny- eller genv\xc3\xa6lges den ene halvdel af de valgte r\xc3\xa6presentanterne hvert tredje \xc3\xa5r. Deltagelse i valg er p\xc3\xa5budt for alle over 18 \xc3\xa5r, brud p\xc3\xa5 denne pligt er strafbar.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten er et kontrastfyldt land, b\xc3\xa5de et overbefolket jordbrugsland og en moderne industristat. N\xc3\xa6ringslivet socialiseredes efter 1952, og har siden 1970\'erne \xc3\xa5bnet mod en friere markeds\xc3\xb8konomi. Men produktiviteten er lav, og arbejdsl\xc3\xb8sheden skaber store sociale problemer. Nilens \xc3\xa5rlige oversv\xc3\xb8mmelser og frugtbare flodslam har siden oldtiden v\xc3\xa6ret en foruds\xc3\xa6tning for jordbruget. Det syssels\xc3\xa6tter n\xc3\xa6sten halvdelen af befolkningen til trods for, at kun nogle f\xc3\xa5 procent af landets areal er dyrkbar. De fleste jordbrugere er fattiga sm\xc3\xa5brugere (fellah). Det vigtigste produkt er langfibret bomuld, en stor eksportvare. Andre afgr\xc3\xb8der er hvede, majs, ris og sukkerr\xc3\xb8r. Ved hj\xc3\xa6lp af kunstvanding har man \xc3\xa5bnet nye dyrkningsarealer i nildeltaet og oaserne. Men jorden kan ikke br\xc3\xb8df\xc3\xb8de befolkningen, og store m\xc3\xa6ngder af f\xc3\xb8devarer m\xc3\xa5 derfor importeres. Flodvandet har siden oldtiden v\xc3\xa6ret reguleret med d\xc3\xa6mninger og vandingskanaler. I begyndelsen af 1900-tallet opf\xc3\xb8rtes Assuand\xc3\xa6mningen ved Nilens f\xc3\xb8rste vandfald (katarakt) i det sydlige Egypten. En anden d\xc3\xa6mning (H\xc3\xb8je d\xc3\xa6mning) blev indviet i 1960 og skabte verdens st\xc3\xb8rste vandreservoir, Nassers\xc3\xb8en (ca 5.000\xc2\xa0km\xc2\xb2). Det var et vigtigt skridt i landets modernisering, men samtidigt et gigantisk indgreb i naturen. Til de negative f\xc3\xb8lger h\xc3\xb8rer, at jorden forsaltes, det n\xc3\xa6ringsrige slam bliver tilbageholdt i dammen (til skade for jordbruget og fiskeriet) og at det stillest\xc3\xa5ende vand skaber grogrund for sygdomme som bilharzia._NEWLINE_Egyptens industri, for en stor del statslig, producerede tidligere mest tekstilier og f\xc3\xb8devarer. Den har bredt sig til tung produktion (st\xc3\xa5lv\xc3\xa6rker, v\xc3\xa6rkstads-, olie- og kemisk industri) blandt andet i Hulwan n\xc3\xa6r Kairo, i deltaet og kanalzonen._NEWLINE_Nilen er fra gammel tid den store trafikpuls\xc3\xa5re, men skibsfarten p\xc3\xa5 floden mindsker. Den strategisk vigtiga Suez-kanal, der blev indviet i 1869 og nationaliseret i 1956, har givet gode indkomster. Efter lukningen 1967\xe2\x80\x931975 (under krigen mod Israel) genvandt den dog ikke mere sin tidligere betydning._NEWLINE_Turismen, som er blevet en \xc3\xb8konomisk hj\xc3\xb8rnesten, blev i 1990\'erne truet af muslimske fundamentalisters terroraktioner._NEWLINE_I 1990-erne udvikledes Egyptens makro\xc3\xb8konomi p\xc3\xa5 en positivt m\xc3\xa5de under ledelse af IMF. Inflationen d\xc3\xa6mpedes, budgetunderskuddet mindskede og der skete flere investeringer i landet af udenlandsk kapital. Senere er de positive effekter atter mindsket og investeringar i store infrastruktur-projekter har for\xc3\xb8get budgetunderskuddet igen. En d\xc3\xa5rlig valutakurs siden 1998 har indeb\xc3\xa5ret et stigende tryk p\xc3\xa5 det egyptiske pund. Efter den 11. september 2001 formindskede indkomsterne fra b\xc3\xa5de turismen og tolden fra Suez-kanalen, men turismen har atter hentet sig og omsatte i 2010 cirka $11 milliarder. Valutaen blev devalueret flere gange i 2002. Man har h\xc3\xa5bet at kunne udvikle naturgas med henblik p\xc3\xa5 eksport. Landets valuta er pund. De vigtigste indkomstkilder er turisme, Suez-kanalen, penge hjemsendte af egyptere, som arbejder udenlands samt eksport af olie og gas.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nDe st\xc3\xb8rste turiststeder ved siden af Kairo er Sharm el-Sheikh (Sinaihalv\xc3\xb8en), Hurghada (Det R\xc3\xb8de Hav), Luxor og Aswan (Nildalen).\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nDe skolepligtige b\xc3\xb8rn g\xc3\xa5r i 6-\xc3\xa5rig grundskole. 70\xc2\xa0% af disse b\xc3\xb8rn forts\xc3\xa6tter til h\xc3\xb8jere niveauer. Skolegangen er gratis, og der findes 13 universiteter i Egypten, deriblandt Al Azhar-universitetet, verdens n\xc3\xa6st \xc3\xa6ldste universitet.\n_START_SECTION_\nMassemedia\n_START_PARAGRAPH_\nEgypten har 17 aviser med et samlet oplag p\xc3\xa5 cirka 3,3 millioner. Pressen er vel udbygget, og Kairo er et centrum for udgivelse af aviser, tidskrifter og b\xc3\xb8ger i Mellem\xc3\xb8sten. Organiseringen af pressen og styringen af aviserne er reguleret ved lov, men systemet liberaliseredes noget i en presselov fra 1980. Den egyptiske presse domineres af fire store forlagshuse, som konkurrerer indbyrdes. Den mest kendte avis er den halvofficielle Al-Ahram, som grundlagdes i 1875 og har et oplag p\xc3\xa5 cirka 900.000. Foruden den daglige version p\xc3\xa5 arabisk udgives to ugeversioner p\xc3\xa5 fremmede sprog: fransk (Al-Ahram Hebdo) og engelsk (Al-Ahram Weekly). De st\xc3\xb8rste aviser udgives p\xc3\xa5 arabisk, men der findes ogs\xc3\xa5 dagblade p\xc3\xa5 blandt andet fransk, gr\xc3\xa6sk, armenisk og engelsk._NEWLINE_Det statslige radio- og tv-kompagni, Egyptian Radio and TV Union (ERTU), har en omfattende virksomhed med regionale og landsd\xc3\xa6kkende radiokanaler samt udsendelser p\xc3\xa5 flere sprog. Tv sendes i to landsd\xc3\xa6kkende kanaler, samt regionale kanaler. I 1998 startede udsendelser ogs\xc3\xa5 fra Nilesat, den f\xc3\xb8rste satellit, som ejes af en enkelt arabisk stat; udsendelserne n\xc3\xa5r hele den arabiske verden og dele af Europa og Afrika.'