b'\n_START_ARTICLE_\nClearingaftale\n_START_PARAGRAPH_\nEn clearingaftale er en politisk aftale mellem partigrupperne i Folketinget, som g\xc3\xb8r det muligt for medlemmerne at v\xc3\xa6re frav\xc3\xa6rende fra de ugentlige afstemninger i Folketingssalen, uden at det f\xc3\xa5r konsekvenser for lovgivningen._NEWLINE_Konkret sker det ved at man s\xc3\xb8rger for, at der er lige mange frav\xc3\xa6rende medlemmer fra regeringen og dennes st\xc3\xb8tteparti(er), som der er frav\xc3\xa6rende fra oppositionens partier. Derved bibeholdes det normale styrkeforhold mellem partierne. Det er typisk partiernes gruppesekret\xc3\xa6rer, der holder styr p\xc3\xa5 clearingaftalerne. If\xc3\xb8lge grundloven er Folketingets medlemmer "ene bundet ved deres overbevisning". Aftalerne er s\xc3\xa5ledes uforbindende og indg\xc3\xa5r ikke i Folketingets forretningsorden._NEWLINE_Clearingen er grunden til, at det oftest kun er lige over 100 ud af de 179 folketingsmedlemmer, der deltager i en afstemning. Folketinget er beslutningsdygtigt, n\xc3\xa5r der er 90 medlemmer til stede som deltager i afstemningen. Hver folketingsgruppe stiller kun med det i forvejen aftalte antal medlemmer ved afstemningerne._NEWLINE_Aftalerne fasts\xc3\xa6tter p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd hvordan der cleares, og \xc3\xa6ndres generelt ikke fra sag til sag. I de sj\xc3\xa6ldne tilf\xc3\xa6lde, hvor et medlem specifikt \xc3\xb8nsker at stemme mod sit partis linje, cleares dette internt i partiet. Nogle medlemmer bytter ogs\xc3\xa5 rundt for at kunne stemme i salen for et bestemt forslag, hvor de gerne vil v\xc3\xa6re synlige._NEWLINE_Til geng\xc3\xa6ld er det umuligt for det enkelte folketingsmedlem ikke at tage stilling, da alle gennem den forudg\xc3\xa5ende clearing reelt "stemmer" med deres gruppe. Hvert eneste medlem deltager s\xc3\xa5ledes aktivt i afstemningerne, uanset eventuelt frav\xc3\xa6r. _NEWLINE_Folketingets egen hjemmeside viser folketingsmedlemmernes status ved afstemningerne, men er let misvisende, da afstemninger opdeles i \'for\', \'imod\', \'hverken for eller imod\' samt \'frav\xc3\xa6rende\' og s\xc3\xa5ledes ikke illustrerer clearingen.\n_START_SECTION_\nClearingens politiske betydning\n_START_PARAGRAPH_\nVed s\xc3\xa6rligt vigtige afstemninger som kabinetssp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l eller etiske emner, oph\xc3\xa6ves de faste clearingaftaler ofte midlertidigt. I sj\xc3\xa6ldne tilf\xc3\xa6lde er en oph\xc3\xa6velse af clearingen ved en konkret afstemning blev brugt som politisk markering. En pludselig oph\xc3\xa6velse giver partierne p\xc3\xa5 den modsatte fl\xc3\xb8j problemer, da der s\xc3\xa5 skal indkaldes yderligere folketingsmedlemmer til afstemningen, end der var planlagt. I 2008 brugte Det Radikale Venstre truslen ved behandlingen af Tuneserloven._NEWLINE_Enhedslisten opsagde deres deltagelse i clearingaftalen ved afstemningen om Danmarks deltagelse i Irak-krigen i november 2004. Sammen med SF bad Enhedslisten ved krigsafstemningerne november 2004 og maj 2006  ogs\xc3\xa5 om navneopr\xc3\xa5b, der blev afvist af Folketingets formand efter en s\xc3\xa6rlig afstemning, hvorefter afstemningsresultaterne dog undtagelsesvist blev trykt i Folketingstidende med navnene p\xc3\xa5 de folketingsmedlemmer, der var i salen den dag._NEWLINE_Lisbeth L. Petersen fra det f\xc3\xa6r\xc3\xb8ske Sambandspartiet var tilknyttet Venstres folketingsgruppe ved en krigsafstemning i 2003. Hun blev som frav\xc3\xa6rende ved en fejl talt med ved clearingen som en del af flertallet for at g\xc3\xa5 i krig i Irak, selv om hun var imod \xe2\x80\x93 og p\xc3\xa5 F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne havde fremsat et krav om FN-forankring f\xc3\xb8r krig._NEWLINE_I 2008 fors\xc3\xb8gte folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti, Konservative og Venstre at s\xc3\xa6tte sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5lstegn ved de nordatlantiske mandaters deltagelse i afstemninger om dansk indenrigspolitik. Indtil da havde disse heller ikke v\xc3\xa6ret formelt med i clearingaftalerne, men debatten fik den modsatte udgang. Den genforhandlede clearingaftale fra 2008 inkluderede fuldt Den Nordatlantiske Gruppe.'