b'\n_START_ARTICLE_\nKosel\n_START_SECTION_\nKosel / Koslev\n_START_PARAGRAPH_\nKosel / Koslev er en af de \xc3\xa6ldste byer i landsdelen. Ark\xc3\xa6ologiske udgravninger i 1970erne afsl\xc3\xb8rede to bopladser fra vikingetiden med cirka 50 grubehuse, rester af en boplads fra jernalderen og et st\xc3\xb8rre gravfelt. Kosel var alts\xc3\xa5 allerede beboet i folkevandringstiden. I vikingetiden stod byen i forbindelse med handelscentret Hedeby. F\xc3\xa5 kilometer syd for byen findes resterne af Dannevirkes \xc3\x98stervold. Byens romanske landsbykirke er en af de f\xc3\xa5 bevarede rundt\xc3\xa5rnkirker i Tyskland. Stednavnet er sammensat af ko og -lev (oldnordisk leif\xc3\xb0), det f\xc3\xb8rste led henviser til mandenavn Ko, det andet led betyder efterladenskab eller arv.\n_START_SECTION_\nVesby\n_START_PARAGRAPH_\nVesby (p\xc3\xa5 dansk sommetider ogs\xc3\xa5 Veseby, tysk Weseby) blev f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt i 1462 som Wesebu. Stednavnet henviser til et sumpomr\xc3\xa5de (oldnordisk veisa, olddansk wesa). Lidt \xc3\xb8st for Vesby ligger udflytterstedet Skylb\xc3\xa6k (Schoolbek) og Langs\xc3\xb8 (Langsee). Landtungen nord for Vesby kaldes for Kilfod. Her l\xc3\xa5 den forhenv\xc3\xa6rende f\xc3\xa6stning Kil.\n_START_SECTION_\nMysunde\n_START_PARAGRAPH_\nLandsbyen Mysunde (p\xc3\xa5 tysk Missunde) er beliggende mellem Sliens hovedarm og Mysunde Nor. Den blev f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt i 1100-tallet vom Versund. Sundet og landsbyen hed tidligere ogs\xc3\xa5 Mj\xc3\xb8sund og beskriver en smal sund eller fjord (oldansk mj\xc3\xb8 for smal, sml. oldnordisk mj\xc5\x8dkka)._NEWLINE_1848 og 1864 kom det ved Mysunde til kamphandlinger mellem danske og tyske tropper.\n_START_SECTION_\nBonert\n_START_PARAGRAPH_\nLandsbyen Bonert (p\xc3\xa5 tysk Bohnert) er beliggende nord for Mysunde. Stednavnet betyder blank eller hvid (sml. germ. *bon). I n\xc3\xa6rheden af Bonert ligger den forhenv\xc3\xa6rende Kongsborg, h\xc3\xb8jen Buborg, den lille halv\xc3\xb8 Den m\xc3\xb8rke Stjerne (Finsterstern), boomr\xc3\xa5der Kelkj\xc3\xa6r (Kehlkahr) og Bonertmark (Bohnertfeld) samt sommerhusomr\xc3\xa5de H\xc3\xbclsen. Nord for Bonertmark ved gr\xc3\xa6nsen til Risby kommune ligger halv\xc3\xb8en Hagehoved (Hakenh\xc3\xb6ft)\n_START_SECTION_\nEskildsmark\n_START_PARAGRAPH_\nMellem Bonert og S\xc3\xb8nderby ligger godset Eskildsmark (ogs\xc3\xa5 Eskilsmark, p\xc3\xa5 tysk Eschelsmark). Godset blev grundlagt i 1600-tallet. Selve stedbetegnelse er dog \xc3\xa6ldre. Stednavnet blev f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt i 1462 og henviser til personnavnet Eskil (oldnordisk \xc3\x81skell, som er afledt af askr \xe2\x89\x88 ask).\n_START_SECTION_\nOrnum\n_START_PARAGRAPH_\nOrnum med Ornum M\xc3\xb8lle (Ornum M\xc3\xbchle) og Ornumholt/Ornumskov (Ornumholz) er beliggende halvvejs mellem Kosel og Bonert syd for Ornum Nor. Stednavnet er f\xc3\xb8rste gang dokumenteret i 1462. Ornum var oprindelig en landsby, som omkring 1530 blev omdannet til et gods. Senere blev godset mejerig\xc3\xa5rd under Eskildsmark. Stednavnet betegner et stykke jord, som fra gammel tid har v\xc3\xa6ret udtaget fra den almindelige f\xc3\xa6lles bymark (af oldnordisk \xc3\xb3r eller olddansk or \xe2\x89\x88 fra og oldnordisk nema \xe2\x89\x88 tage, sml. Jyske Lov).'