b"\n_START_ARTICLE_\nBernhard R\xc3\xa9e\n_START_SECTION_\nRedakt\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nHan var en s\xc3\xb8n af grosserer Hartvig Philip R\xc3\xa9e, blev 1830 student fra sin f\xc3\xb8debys l\xc3\xa6rde skole, tog \xc3\xa5ret efter Anden Eksamen og studerede en tid lang til juridisk eksamen. 1838 blev han redakt\xc3\xb8r af Aalborg Stiftstidende og var 1841-47 tillige boghandler i Aalborg. For at kunne \xc3\xa6gte sin farbroders enke, der var medudgiver af bladet, gik han 1841 over til kristendommen, dog kun p\xc3\xa5 skr\xc3\xb8mt, og fik 1845 selv bevilling p\xc3\xa5 at v\xc3\xa6re bogtrykker samt var nu medudgiver indtil sin d\xc3\xb8d. Bladet blev under hans ledelse mere selvst\xc3\xa6ndigt redigeret, end provinsbladene den gang i reglen var, og det vandt efterh\xc3\xa5nden stor indflydelse i Vendsyssel; men hans sprog var tit svulstigt og skruet. Han udgav desuden et par underholdende tidsskrifter, L\xc3\xa6sekabinettet (1841-42, 3 bind) og Nyeste Aftenpost (1849), samt Almindelig dansk Landbotidende (1846). 1844-46 samt p\xc3\xa5 ny 1860 var han borgerrepr\xc3\xa6sentant og virkede b\xc3\xa5de i denne stilling og som redakt\xc3\xb8r ivrig for alle kommunale fremskridt. Han var 1858 medlem af en komit\xc3\xa9 for at oprette dampskibsfart til N\xc3\xb8rresundby \xe2\x80\x93 et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, han allerede 1844 havde v\xc3\xa6ret med at rejse \xe2\x80\x93, og herfra udvikledes snart planen til en pontonbro. Desuden gav han i 1840'erne st\xc3\xb8det til udvikling af postv\xc3\xa6senet i Jylland og var 1846-47 medlem af bestyrelsen for amtets landboforening.\n_START_SECTION_\nPolitiker\n_START_PARAGRAPH_\n1844 valgtes han til den jyske st\xc3\xa6nderforsamling og gav m\xc3\xb8de her i 3 samlinger, 1844-48; i den sidste stod han alene i kampen mod kongevalg til Den Grundlovgivende Rigsforsamling. Ogs\xc3\xa5 til denne blev han valgt i Voldumkredsen (Randers Amts 6. kreds) og var medlem af dens finansudvalg; han stod uden for partierne, men h\xc3\xa6ldede mest til venstre side. Han talte for \xc3\xa9t kammer, valgt ved almindelig valgret og hemmelig afstemning, samt for suspensivt veto, men tillige for embedsm\xc3\xa6ndenes uafh\xc3\xa6ngighed. 1850-54 var R\xc3\xa9e medlem af Folketinget, stadig valgt ved k\xc3\xa5ring, f\xc3\xb8rst for Aalborg Amts 3., siden for 5. kreds. Han tog ikke ringe del i forhandlingerne og i udvalgsarbejdet om \xc3\xb8konomiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l \xe2\x80\x93 var i de 2 f\xc3\xb8rste samlinger medlem af Finansudvalget \xe2\x80\x93 og tog ordet for progressiv indkomstskat, for salg af De vestindiske \xc3\x98er og for opgivelse af Porcel\xc3\xa6nsfabrikken og Stutteriet. Som ivrig helstatsmand st\xc3\xb8ttede han 1853-54 ministeriet \xc3\x98rsted, selv hvor det havde hele tinget imod sig. 1864-66 sad han igen i Folketinget, 1865-66 tillige i Rigsr\xc3\xa5dets Folketing; han stemte her b\xc3\xa5de for C.C.V. Nyholms og for C.S. Kleins forslag om Landstingets sammens\xc3\xa6tning og for den gennemsete Grundlov, medens han i Rigsdagen k\xc3\xa6mpede imod den. Endelig blev han 1866 valgt til Landstinget, men m\xc3\xa5tte 1867 som sindssyg opgive sit s\xc3\xa6de. Han d\xc3\xb8de 13. november 1868 p\xc3\xa5 Aarhus Sindssygeanstalt og jordf\xc3\xa6stedes p\xc3\xa5 den j\xc3\xb8diske kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Han havde 28. august 1841 \xc3\xa6gtet Julie R\xc3\xa9e, f. Hinrichsen (1812 \xe2\x80\x93 11. april 1845), datter af en k\xc3\xb8bmand Hinrichsen i Schwerin, og 24. april 1853 Anne Marie Seedorff (1. maj 1835 \xe2\x80\x93 ), datter af redakt\xc3\xb8r Nicolaus Seedorff i Odense (1808-1854)."