b'\n_START_ARTICLE_\nZenbuddhisme\n_START_PARAGRAPH_\nZenbuddhisme (kanji: \xe7\xa6\x85\xe6\x95\x99) er en skole inden for Mahayanabuddhismen. Zenbuddhismen blev udviklet i Kina i det 6. \xc3\xa5rhundede under Tang-dynastiet, hvorfra den spredtes til Vietnam, Korea og Japan._NEWLINE_Zen (kanji: \xe7\xa6\xaa) er navnet p\xc3\xa5 den meditationsform, der bliver praktiseret af tilh\xc3\xa6ngere af zenbuddhisme.\n_START_SECTION_\nOm Zenbuddhisme\n_START_PARAGRAPH_\nZenbuddhismen opstod i Kina i 500-tallet e.Kr., men er nu mest udbredt i Japan. Zenbuddhismen kom til Kina med Boddhidarma, den femte patriark. Han var sendt ud fra Indien for at sprede Buddhas l\xc3\xa6re, og den gren af Buddhismen han her spredte, har senere udviklet sig til Zenbuddhismen._NEWLINE_Zenbuddhismen er ikke v\xc3\xa6sentligt forskellig fra de andre retninger (fx under Theravada-buddhismen, som er meget udbredt i fx Thailand) n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder indholdet, men den bruger flere og andre metoder. Meget kendt er den japanske koan-praksis, hvor en elev f\xc3\xa5r et umuligt tanke-eksperiment, som har til form\xc3\xa5l at bryde den line\xc3\xa6re t\xc3\xa6nkning og \xc3\xa5bne for ren erkendelse. Et eksempel kan v\xc3\xa6re \'Lyden af kun en h\xc3\xa5nd, der klapper\' eller \'hvad er sindet\'. Essensen er, at man tvinger hjernen til at t\xc3\xa6nke over egen-eksistensen, som i sidste erkendelsestrin er helt tom. Denne tanke er central for Zenbuddhismen, og er kendt som \'tomheds-doktrinen\' eller \'doktrinen om ikke-sind\'._NEWLINE_Zenbuddhisme er en skriftreligion, men oplever sindet, som det virkelig er. Eftersom virkeligheden hverken er logisk eller line\xc3\xa6r kan man alligevel ikke l\xc3\xa6se sig til denne erkendelse, s\xc3\xa5 det led kan man lige s\xc3\xa5 godt springe over og i stedet g\xc3\xa5 i gang med at opleve (meditere). Selvom meditationen ofte forbindes direkte med at sidde med krydslagte ben og v\xc3\xa6re helt rolig, l\xc3\xa6gger Zenbuddhismen v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5, at meditation er en sindstilstand, og alts\xc3\xa5 ikke betinget af en fysisk sidde-position._NEWLINE_Der er to former for meditation; shamatha og vipassana (indsigt). Shamatha har til form\xc3\xa5l at g\xc3\xb8re den mediterende \'one-pointed\', eller sagt p\xc3\xa5 en anden m\xc3\xa5de simpelthen at op\xc3\xb8ve evnen til at fokusere 100% klart p\xc3\xa5 et objekt \xe2\x80\x93 fx \xc3\xa5ndedr\xc3\xa6ttet. Vipassana meditationen derimod fokuserer p\xc3\xa5 at erkende virkeligheden/sindet som det er. Tanken er, at det er umuligt at erkende virkeligheden som den er, hvis man ikke har et minimum af one-pointedness. Derfor f\xc3\xb8lges de to typer meditationer oftest ad \xe2\x80\x93 med st\xc3\xb8rst fokus p\xc3\xa5 shamatha-delen. Ganske kort fortalt handler det simpelthen om at fokusere p\xc3\xa5 \xc3\xa5ndedr\xc3\xa6ttet. Her opfattes alle distraktioner som noget, der skal undg\xc3\xa5s, og man henleder derfor l\xc3\xb8bende sin opm\xc3\xa6rksomhed p\xc3\xa5 \xc3\xa5ndedr\xc3\xa6ttet, n\xc3\xa5r det glider v\xc3\xa6k._NEWLINE_Zenbuddhismen eksisterer over hele vereden. Zenbuddhismen afviser ikke id\xc3\xa9en om genf\xc3\xb8dsel, men ser den som irrelevant \xe2\x80\x93 det er nuet, der er i fokus, hvorfor det n\xc3\xa6ste liv er uvedkommende for nuet.\n_START_SECTION_\nSatori \xe2\x80\x93 oplysning\n_START_PARAGRAPH_\nOplevelsen af den den frelsende indsigt hedder p\xc3\xa5 japansk satori, der kan overs\xc3\xa6ttes med oplysning eller opv\xc3\xa5gen._NEWLINE_Munkelivet i et zenkloster sigter til den sande forst\xc3\xa5else eller indsigt i ens eget virkelige v\xc3\xa6sen. Hermed mener zenmunkene, at de vinder samme oplysning, som Buddha engang fik del i, og de derfor repr\xc3\xa6senterer den \xc3\xa6gte og oprindelige buddhisme._NEWLINE_Oplysningen kommer ikke let. Det er ikke us\xc3\xa6dvanligt, at den vordende munk anvendte 7-8 \xc3\xa5r for at opn\xc3\xa5 sin endelige satori. N\xc3\xa5r oplysningen kommer findes der ikke l\xc3\xa6ngere nogen deling, intet han og du, intet objekt og subjekt. Der er aldrig tale om Gud og ham, fordi der for zenbuddhisten ikke findes nogen personlig Gud og eftersom alt nu er \xc3\xa9t. Hvis oplysningen kommer til een, kan man ikke tale om erfaringen, fordi det at tale om den g\xc3\xb8r, at vedkommende skilles fra den, og der s\xc3\xa5ledes p\xc3\xa5 ny skabes en deling.\n_START_SECTION_\nOrd, logik og fornuft\n_START_PARAGRAPH_\nZenbuddhisterne har vendt sig mod den forvr\xc3\xa6ngede, forfalskede og ikke personligt oplevede virkelighed, som brugen af ord, logik og fornuft f\xc3\xb8rer til. Deres vej er paradoksets og erfaringens. ligesom Tertullians og Kierkegaards. De har derfor v\xc3\xa6gret sig mod at beskrive satori. Der findes dog alligevel s\xc3\xa5danne beskrivelser fra de klassiske "zenmestre" i 1100- og 1200-tallet og frem til vores dage.\n_START_SECTION_\nKegonfilosofi\n_START_PARAGRAPH_\nKegonfilosofien (japansk: Kengongy\xc3\xb4) var den femte af Naraskolerne, der blev indf\xc3\xb8rt i Japan 736 af den kinesiske buddhistpr\xc3\xa6st Dosen._NEWLINE_Kegonfilosofien betoner sin betydning for Zen, n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder l\xc3\xa6ren om det firfoldige univers. Det firfoldige univers kategoriseres som:_NEWLINE_1) f\xc3\xa6nomenverden_NEWLINE_2) den sande virkelighed eller det absoluttes verden, der samtidig er verden uden forskel, den fuldst\xc3\xa6ndige enheds eller tomheds verden_NEWLINE_3) alting i denne verden, tr\xc3\xa6er, klipper, st\xc3\xb8v og snavs, insekter, dyr og mennesker, udg\xc3\xb8r \xc3\xa5benbarings- og virksomhedsformer af det absolutte; dermed regnes alt dette som helligt, og kan betragtes som del af Buddhas eget v\xc3\xa6sen_NEWLINE_4) alt i universet st\xc3\xa5r i en gensidig permanent og harmonisk forbindelse med alle andre ting.\n_START_SECTION_\nOm zen\n_START_PARAGRAPH_\nSelve ordet zen er den japaniserede form for det kinesiske "ch\'an", der g\xc3\xa5r videre tilbage til sanskritordet dhyana, det vil sige den meditation, der f\xc3\xb8rer til den frelsende indsigt.'