b'\n_START_ARTICLE_\nTilstr\xc3\xa6kkelig varietet\n_START_PARAGRAPH_\nLoven om tilstr\xc3\xa6kkelig varietet (Engelsk: The Law of Requisite Variety) er formuleret af en af kybernetikkens pionerer, William Ross Ashby, i dennes bog \xe2\x80\x9dAn Introduction to Cybernetics\xe2\x80\x9d fra 1956._NEWLINE_Loven lyder i al sin enkelthed: \xe2\x80\x9dKun varietet kan tilintetg\xc3\xb8re varietet\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dOnly variety can destroy variety\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Det betyder, popul\xc3\xa6rt sagt, at et system kun kan beskytte sig mod u\xc3\xb8nsket varietet ved at besidde mindst liges\xc3\xa5 megen varietet._NEWLINE_Med varietet forst\xc3\xa5r Ashby antallet af forskellige tilstande i et system._NEWLINE_For at kunne forst\xc3\xa5 loven til bunds er det n\xc3\xb8dvendigt at plukke nogle v\xc3\xa6sentlige begreber fra Ashbys bog for at kunne f\xc3\xb8lge hans r\xc3\xa6sonnementsk\xc3\xa6de frem til formuleringen af denne lov. Det g\xc3\xb8res i det f\xc3\xb8lgende.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nAshby er kommet frem til denne lov gennem studiet af kybernetik, som defineres som videnskaben om styring, kontrol og kommunikation af (komplekse) systemer. Ashby l\xc3\xa6gger desuden dimensioner som koordination og regulering til begrebsapparatet._NEWLINE_Loven har stor betydning for at kunne forst\xc3\xa5 systemer, hvor begrebet systemer skal forst\xc3\xa5s meget bredt: Systemer opfattes som maskiner af elektronisk, neural, \xc3\xb8konomisk, social og samfundsm\xc3\xa6ssig observans samt som maskiner, der ikke eksisterer eller som kan eksistere.\n_START_SECTION_\nTilstande\n_START_PARAGRAPH_\nInden for kybernetikken betragtes begrebet forskel som noget helt fundamentalt. Forskel er noget, som kan erkendes, enten fordi noget har forandret sig over tid, eller ogs\xc3\xa5 fordi to ting kan skelnes entydigt fra hinanden._NEWLINE_For at en forskel kan identificeres, forestiller man sig, at en proces genneml\xc3\xb8ber nogle tilstande, som er s\xc3\xa5 veldefinerede, at de kan skelnes og erkendes. Tilstandene kan eksistere i lang eller kort tid, men tilstandsovergangene betragtes diskontinuert. Tilstandsovergangen kaldes en transition, og et s\xc3\xa6t af transitions kaldes en transformation, som i kybernetikken kan se s\xc3\xa5ledes ud:_NEWLINE__NEWLINE_|    A B C D E F_NEWLINE_V    B C D E F A_NEWLINE_A forandres til B, der forandres til C osv. En transformation koncentrerer sig om, hvad der sker, og ikke hvorfor det sker. Den viste transformation kaldes single-valued, da hver tilstand kun kan \xc3\xa6ndres til \xc3\xa9n anden tilstand.\n_START_SECTION_\nSystem med input\n_START_PARAGRAPH_\nIflg. Ashby er en transformation det samme som en maskine \xe2\x80\x93 et system. F\xc3\xb8rn\xc3\xa6vnte transformation kaldes deterministisk, fordi den udf\xc3\xb8rer samme job, hver gang den s\xc3\xa6ttes i gang. Mere interessant er det at iagttage en maskine, som kan \xc3\xa6ndre adf\xc3\xa6rd, n\xc3\xa5r de betingelser, den arbejder under, bliver \xc3\xa6ndret. Betragt f\xc3\xb8lgende transformationmatriks:_NEWLINE__NEWLINE_      a  b  c  d_NEWLINE_      ----------_NEWLINE_R1    c  d  d  b_NEWLINE_R2    b  a  d  c_NEWLINE_R3    d  c  d  b_NEWLINE_R1, R2 og R3 er knapper p\xc3\xa5 en maskine, og alt efter hvilken knap, der trykkes ned, \xc3\xa6ndrer transformationen sig. Trykkes f.eks. p\xc3\xa5 knap R2, og starter vi ved tilstand a, ser transitionerne s\xc3\xa5ledes ud: a-b-a-b... Trykkes derefter p\xc3\xa5 knap R3 (og R2 op), mens tilstand b r\xc3\xa5der, bliver tilstandsforl\xc3\xb8bet: b-c-d-b. Det giver to forskellige slags forandringer. F\xc3\xb8rstn\xc3\xa6vnte kaldes maskinens adf\xc3\xa6rd. Sidstn\xc3\xa6vnte adf\xc3\xa6rdsskift._NEWLINE_R1, R2 og R3 kaldes maskines input, som skal forst\xc3\xa5s meget bredt som alle de variable, der p\xc3\xa5virker organismen i det milj\xc3\xb8, hvor organismen lever. Ved output forst\xc3\xa5s de punkter, hvor man kan \xe2\x80\x9dl\xc3\xa6se\xe2\x80\x9d de \xc3\xa6ndringer, input for\xc3\xa5rsager.\n_START_SECTION_\nSystemsammenkoblinger\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa6tter man output fra en maskine i forbindelse med input til en anden, har man en sammenkobling. I kybernetiknotation kan en sammenkobling vises s\xc3\xa5ledes:_NEWLINE__NEWLINE_+---+     +---+_NEWLINE_| P |  \xe2\x86\x92  | R |_NEWLINE_+---+     +---+   _NEWLINE_P\xe2\x80\x99s output til R\xe2\x80\x99s input. Sammenkoblingen foruds\xc3\xa6tter, at R har inputparametre (som bestemmer R\xe2\x80\x99s adf\xc3\xa6rd), og at disse til enhver tid er en funktion af P. Sammenkoblingen P \xe2\x86\x92 R betyder, at P dominerer R._NEWLINE_Et lidt mere interessant f\xc3\xa6nomen inden for kybernetikken ser s\xc3\xa5ledes ud:_NEWLINE__NEWLINE_+---+     +---+_NEWLINE_| P |  \xe2\x86\x94  | R |_NEWLINE_+---+     +---+ _NEWLINE_P p\xc3\xa5virker R, men R p\xc3\xa5virker ogs\xc3\xa5 P. En s\xc3\xa5dan sammenkobling kaldes feedback. P og R kaldes ogs\xc3\xa5 for black boxes i kybernetikken. Dvs. systemer med input og output og en principiel uvidenhed om, hvad der foreg\xc3\xa5r inde i \xc3\xa6sken. Man er ligeglad med, hvad \xc3\xa6sken er, man koncentrerer sig om, hvad den g\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nTransmission af varietet\n_START_PARAGRAPH_\nBetragt den tidligere n\xc3\xa6vnte sammenkobling:_NEWLINE__NEWLINE_+---+     +---+_NEWLINE_| P |  \xe2\x86\x92  | R |_NEWLINE_+---+     +---+   _NEWLINE_Hvor meget varietet overf\xc3\xb8res fra den dominerende P til R? Reglen er, at der aldrig kan bibringes mere varietet, end P besidder. Det er ikke sikkert, at hele P\xe2\x80\x99s varietet kan overf\xc3\xb8res p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang. Kanalen \xe2\x80\x9d\xe2\x86\x92\xe2\x80\x9d er m\xc3\xa5ske for lille, men det betyder ikke noget, blot man har tid nok til r\xc3\xa5dighed. Hvis en kanal kan indtage to tilstande, kan den overf\xc3\xb8re 1 bit pr. trin. Det kaldes kanalens kapacitet._NEWLINE_Det er muligt at sende to eller flere meddelelser over en kanal samtidig. Af og til bliver en meddelelse overlejret med en anden, der er u\xc3\xb8nsket. Det kaldes for st\xc3\xb8j. Det er vigtigt at tilf\xc3\xb8je, at st\xc3\xb8j ikke kan skelnes fra al mulig anden varietet. Det er alene op til modtageren at afg\xc3\xb8re, hvad der er st\xc3\xb8j, og hvad der ikke er.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6sentlige v\xc3\xa6rdier\n_START_PARAGRAPH_\nOveralt i naturen beskytter det levende sig mod u\xc3\xb8nsket varietet \xe2\x80\x93 st\xc3\xb8j og forstyrrelser. Beskyttelsen foruds\xc3\xa6tter, at organismen har noget, den gerne vil beskytte. Disse v\xc3\xa6rdier kaldes i kybernetikken for v\xc3\xa6sentlige v\xc3\xa6rdier (\xe2\x80\x9dEssential Values\xe2\x80\x9d) og indeholdes som en delm\xc3\xa6ngde af tilstande i et system E. Det forstyrrende system D (for \xe2\x80\x9ddisturbances\xe2\x80\x9d) p\xc3\xa5virker de v\xc3\xa6sentlige v\xc3\xa6rdier i E, og vi har sammenkoblingen:_NEWLINE__NEWLINE_+---+     +---+_NEWLINE_| D |  \xe2\x86\x92  | E |_NEWLINE_+---+     +---+   _NEWLINE_Det ser sort ud for organismen med de s\xc3\xa5rbare v\xc3\xa6rdier i E. D dominerer E totalt og kan \xc3\xb8del\xc3\xa6gge E\xe2\x80\x99s v\xc3\xa6sentlige v\xc3\xa6rdier. For at komme E til unds\xc3\xa6tning, indskydes et \xe2\x80\x9dvarietetsskjold\xe2\x80\x9d F, som er organismens v\xc3\xa6rn mod u\xc3\xb8nsket varietet:_NEWLINE__NEWLINE_+---+     +---+     +---+_NEWLINE_| D |  \xe2\x86\x92  | F |  \xe2\x86\x92  | E |_NEWLINE_+---+     +---+     +---+\n_START_SECTION_\nEn spion\n_START_PARAGRAPH_\nI et underholdende eksempel demonstrerer Ashby begreberne varietet og bindinger:_NEWLINE_En spion, der bor i et hus med fire vinduer [fig. 1], der er arrangeret rektangul\xc3\xa6rt, signalerer en besked ud over havet ved at t\xc3\xa6nde eller ikke-t\xc3\xa6nde et lys i vinduerne. [Dette giver en varietet p\xc3\xa5 16: lige fra ingen lys er t\xc3\xa6ndt til alle lys er t\xc3\xa6ndt.]_NEWLINE_Ashby sp\xc3\xb8rger nu, hvad varieteten er, hvis husets konturer ikke kan ses ude fra havet i m\xc3\xb8rke [fig. 2]?_NEWLINE__NEWLINE_                   !--!_NEWLINE_!------------------!  !-------!_NEWLINE_!                  !--!       !_NEWLINE_!                             !_NEWLINE_!-----------------------------!_NEWLINE_   !  +---+  +---+         !                +---+  +---+             _NEWLINE_   !  ! a !  ! b !         !                ! a !  ! b !         _NEWLINE_   !  +---+  +---+         !                +---+  +---+         _NEWLINE_   !                       !_NEWLINE_   !  +---+  +---+         !                +---+  +---+         _NEWLINE_   !  ! c !  ! d !         !                ! c !  ! d !         _NEWLINE_   !  +---+  +---+         !                +---+  +---+         _NEWLINE_   !                       !_NEWLINE_-------------------------------_NEWLINE_Fig. 1                                      Fig. 2 _NEWLINE_Svaret er 11_NEWLINE_[slukket, ad, abc, abd, acd, abcd, bc, bcd, ab=cd, ac=bd, a=b=c=d]_NEWLINE_Da spionens "signalapparat" har en varietet p\xc3\xa5 16, og da spionens medskyldige ude p\xc3\xa5 havet kun kan dechifrere en varietet p\xc3\xa5 11 i m\xc3\xb8rke, findes der en binding, som kan give anledning til mistolkning af spionens besked._NEWLINE_[Faktisk er dette et skoleeksempel p\xc3\xa5, hvordan videregivelse af information b\xc3\xb8r foreg\xc3\xa5. Enten forklarer formidleren alle detaljer (her: natbelyser huset, s\xc3\xa5 konturerne kan ses) \xe2\x80\x93 eller ogs\xc3\xa5 skal formidleren tale tilh\xc3\xb8rernes sprog (her: undlader at sende de tvetydige signaler).]_NEWLINE_Informationen i de kantede parenteser samt figurerne tjener som forklaring til Ashbys eksempel.'