b'\n_START_ARTICLE_\nVads\xc3\xb8 Lufthavn\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste planer om at starte ruteflyvninger til Vads\xc3\xb8 blev fremsatte af regeringen i 1933. Det blev foresl\xc3\xa5et, at flyvninger i Nordnorge skulle udf\xc3\xb8res med vandfly, og at der skulle oprettes en rute fra Trondheim til Vads\xc3\xb8, med flere stop undervejs. Det Norske Luftfartselskap (DNL) fik koncessionen for at betjene alle ruter i Norge i 1935 og startede blandt andet kystruten fra Bergen til Troms\xc3\xb8. Den f\xc3\xb8rste vandflyrute til Vads\xc3\xb8 blev startet af Wider\xc3\xb8e i 1938 og gik mellem Kirkenes og Troms\xc3\xb8 med mellemstop i Vads\xc3\xb8 og Hammerfest. Ruten skulle v\xc3\xa6re en pr\xc3\xb8verute og beflyves i juli og august med en Stinson Reliant. Alle flyvninger blev afsluttede i 1939 og blev ikke taget op igen under 2. verdenskrig. Vandflyvepladsen i Vads\xc3\xb8 var enkel og bestod af et udlagt landingsomr\xc3\xa5de og en b\xc3\xb8je. Passagererne m\xc3\xa5tte fragtes ud til flyet med b\xc3\xa5d. DNL genoptog flyruten til Vads\xc3\xb8 i 1946 med en Junkers Ju 52 og forbindelser til Troms\xc3\xb8, Hammerfest og Kirkenes. Ruten blev senere udvidet til Alta som en del af en ny kystrute til Bergen. Flyvningerne nord for Troms\xc3\xb8 blev i 1954 overtaget af Wider\xc3\xb8e, som skulle beflyve ruterne med de Havilland Canada Otter. Fra 1962 til 1963 fl\xc3\xb8j Varangfly (senere omd\xc3\xb8bt Norving) en vandflyrute til Kirkenes og B\xc3\xa5tsfjord. De s\xc3\xb8gte om koncession for at kunne drive ruten videre fra 1964, men regeringen var ikke villig til at give de n\xc3\xb8dvendige subsidier.\n_START_SECTION_\nPlanl\xc3\xa6gning\n_START_PARAGRAPH_\nI 1964 foreslog Varangfly at placere en flyveplads i Vads\xc3\xb8, hvor det skulle v\xc3\xa6re muligt at lande med ambulancefly og flytaxaer.  Et udvalg udpeget af fylkeskommunen anbefalede i 1966, at det burde bygges seks kortbaneflyvepladser i Finnmark, hvoraf en i Vads\xc3\xb8. P\xc3\xa5 den tid tog en bustur fra Vads\xc3\xb8 til Kirkenes Lufthavn omkring syv timer. Samtidig arbejdede regeringen med planer om at bygge et nationalt netv\xc3\xa6rk af kortbaneflyvepladser. Luftfartsverket udredede to alternative placeringer for flyvepladsen: Fossemyrene og Kviby, hvoraf sidstnevnte blev valgt. I 1971 blev der startet en flyveklub i Vads\xc3\xb8, som brugte en flystribe, som var anlagt ved Karlebotn. De flyttede til den frosne inds\xc3\xb8 Navarsvannet i l\xc3\xb8bet af vinteren, f\xc3\xb8r de flyttede videre til Golnes sommeren 1972. Flyvepladsen p\xc3\xa5 Golnes blev oprettet ved at planere en mor\xc3\xa6neryg. Norving brugte flystriben p\xc3\xa5 Golnes for ambulance- og taxiflyvninger fra 1972 og frem til, at Vads\xc3\xb8 lufthavn blev \xc3\xa5bnet._NEWLINE_Stortinget vedtog i 1972 at bygge seks kortbaneflyvepladser i Nord-Troms og Finnmark som den fjerde og sidste fase i udbygningen af kortbanenettet. B\xc3\xa5de Wider\xc3\xb8e og Norving s\xc3\xb8gte om koncession for at drive ruter i Finnmark. Norving planlagde at bruge fly af typerne Britten-Norman Islander og Britten-Norman Trislander, mens Wider\xc3\xb8e planlagde at bruge Twin Otter. Kontrakten blev givet til Wider\xc3\xb8e, som allerede havde koncessionsruter i resten af landet.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85bning og f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nVads\xc3\xb8 lufthavn \xc3\xa5bnede 1. august 1974, med Vads\xc3\xb8 kommune som ejer og operat\xc3\xb8r. Samme dag som S\xc3\xb8rkjosen Lufthavn, Hammerfest Lufthavn, Mehamn Lufthavn og Berlev\xc3\xa5g Lufthavn. Flyvepladsen fik da et terminalbygning p\xc3\xa5 ca. 130 kvadratmeter, med en kapacitet p\xc3\xa5 30 personer og kontrolt\xc3\xa5rn p\xc3\xa5 toppen. I 1974 var der fire daglige afgange fra Vads\xc3\xb8, alle med Twin Otter. Norving startede i januar 1975 en flyrute fra Kirkenes via Vads\xc3\xb8 og til B\xc3\xa5tsfjord Lufthavn. De havde derimod ikke tilladelse til at flyve passagerere mellem Vads\xc3\xb8 og Kirkenes. Wider\xc3\xb8e begyndte at bruge de Havilland Canada Dash 7 i 1984, hvilket kr\xc3\xa6vede en st\xc3\xb8rre opgradering af flyvepladsen. Der blev bygget en ny terminal p\xc3\xa5 350 kvadratmeter, med 85 siddepladser og et tilh\xc3\xb8rende parkeringsanl\xc3\xa6g. Der blev ogs\xc3\xa5 bygget en hangar p\xc3\xa5 1.000 m\xc2\xb2. Wider\xc3\xb8e overtog Norvings B\xc3\xa5tsfjord-rute i 1990._NEWLINE_Wider\xc3\xb8e begyndte at bruge Dash 8 p\xc3\xa5 sine Finnmarks-ruter i 1995. 1. januar 1997 blev flyvepladsen overtaget af staten og Luftfartsverket (senere Avinor) fra Vads\xc3\xb8 kommune for 4,1 millioner kroner. Ruterne til og fra Vads\xc3\xb8 blev drevet som koncesionssruter med st\xc3\xb8tte fra Samferdselsdepartementet fra 1. april 1997. 1. januar 2005 blev der \xc3\xa5bnet sikkerhedskontrol ved flyvepladsen. I 2007 blev lufthavnen opgraderet med nyt indflyvningsudstyr, nye banelys og nye sikkerhedsfelter og udrykningsveje.\n_START_SECTION_\nI det 21. \xc3\xa5rhundrede\n_START_PARAGRAPH_\nLuftfartsverket pr\xc3\xa6senterede i 1999 planer om at forl\xc3\xa6nge rullebanen til 1.200 meter, men dette blev ikke fulgt op. Regeringen foreslog i 2002, at Vard\xc3\xb8 Lufthavn skulle nedl\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 grund af n\xc3\xa6rheden til Vads\xc3\xb8 (69 km);, men flyvepladsen blev ikke nedlagt. Avinor udtalte i 2012, at det i fremtiden var anbefalet at forl\xc3\xa6nge rullebanen til 1.200 meter, og samtidig opn\xc3\xa5 en acceptabel markedsm\xc3\xa6ssig og operativ gevindst ved dette. En s\xc3\xa5dan udbygning ville muligg\xc3\xb8re brug af fly med op til 50 s\xc3\xa6der. Der findes ingen flytyper med mere end 19 s\xc3\xa6der, som kan operere p\xc3\xa5 s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 rullebaner, n\xc3\xa5r Dash-8-flyene tages ud af drift i perioden 2025\xe2\x80\x932030._NEWLINE_Der er ogs\xc3\xa5 blevet fremsat et forslag om at bygge en ny flyveplads et sted mellem Vads\xc3\xb8 og Vard\xc3\xb8, som skulle betjene begge byer.\n_START_SECTION_\nFaciliteter\n_START_PARAGRAPH_\nVads\xc3\xb8 lufthavn ligger i Kiby, 3\xc2\xa0km \xc3\xb8st for Vads\xc3\xb8 centrum. Terminalen har en kapacitet p\xc3\xa5 170 passagerer i timen og har parkeringspladser for to Dash 8-100-fly. Rullebanen er asfalteret og m\xc3\xa5ler 997\xc3\x9730\xc2\xa0meter, og den har baneretningen 08\xe2\x80\x9326, idet begge retninger har 870 meter tilg\xc3\xa6ngelig for afgang. Flyvepladsen har betalt parkering, en taxaholdeplads og fem biludlejningsselskaber. _NEWLINE_Det er begr\xc3\xa6nsede udvidelsesmuligheder omkring terminalbygningen, fordi der finnes flere forekomster af kulturminner der. Hvis terminalbygningen skal udvides i fremtiden, vil det m\xc3\xa5tte blive bygget et nyt terminalomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 den anden side af rullebanen for at g\xc3\xb8re plads. En s\xc3\xa5dan l\xc3\xb8sning vil ogs\xc3\xa5 forbedre etablerings- og udbygningsmulighederne for anden virksomhed i tilknytning til flyvepladsen.\n_START_SECTION_\nTrafik\n_START_PARAGRAPH_\nVads\xc3\xb8 lufthavn er n\xc3\xa6rmeste flyveplads for indbyggerne i Vads\xc3\xb8 og Nesseby kommuner, samt for dele af Tana kommune. Den betjener prim\xc3\xa6rt f\xc3\xb8rstn\xc3\xa6nvte p\xc3\xa5 grund af n\xc3\xa6rheden til den noget st\xc3\xb8rre Kirkenes Lufthavn, H\xc3\xb8ybuktmoen, som har direkte flyvninger til Oslo, hvilket Vads\xc3\xb8 ikke har._NEWLINE_Wider\xc3\xb8e har direkte flyvninger fra Vads\xc3\xb8 til ni flyvepladser i Finnmark og Troms\xc3\xb8, som alle beflyves med Dash 8-100. Fra Troms\xc3\xb8 og Kirkenes er der korresponderende afgange med SAS og Wider\xc3\xb8e til resten af landet. Ruterne er en anbudsrute som er subsidiert af Samferdselsdepartementet, som ogs\xc3\xa5 bestemmer afgangstiderne. I 2016 rejste 104 697 passagerer gennem lufthavnen.\n_START_SECTION_\nUlykker\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4. januar 1984 styrtede et Cessna 172-fly fra Vads\xc3\xb8 flyklubb i havet lige efter afgang fra flyvepladsen, p\xc3\xa5 vej mod Kirkenes. Flyet med registreringsnummer LN-DAM havde tre personer ombord, som alle blev dr\xc3\xa6bt i ulykken. Eftersom flyvepladsen ikke var bemandet p\xc3\xa5 tidspunktet for ulykken, blev ulykken ikke opdaget f\xc3\xb8r fjorten timer efter den indtraf. Flyet og passagererne blev aldrig fundet efter ulykken.'