b'\n_START_ARTICLE_\nEU\'s finanspagt\n_START_SECTION_\nIndhold\n_START_PARAGRAPH_\nTraktaten har det officielle navn Traktat om stabilitet, samordning og styring i den \xc3\xb8konomiske og monet\xc3\xa6re union og indeholder ogs\xc3\xa5 forskellige andre bestemmelser om bl.a. styringen af eurozonen. De centrale finanspolitiske bestemmelser findes i traktatens afsnit III, der udg\xc3\xb8r den egentlige finanspagt._NEWLINE_I alt best\xc3\xa5r traktaten af fem afsnit, hvor afsnit I omhandler form\xc3\xa5l og anvendelsesomr\xc3\xa5de og afsnit II sammenh\xc3\xa6ngen med EU-retten._NEWLINE_Afsnit III stipulerer, at den offentlige saldo skal udvise balance eller overskud. Traktaten definerer en saldo som balanceret, hvis den ikke udviser et (faktisk) underskud, der overstiger 3\xc2\xa0% af BNP, eller et underskud p\xc3\xa5 den strukturelle saldo, der overstiger en gr\xc3\xa6nse, der fasts\xc3\xa6ttes s\xc3\xa6rskilt for hvert land. Denne mellemfristede m\xc3\xa5ls\xc3\xa6tning (ofte forkortet MTO efter det engelske Mid-Term budgetary Objective) kan h\xc3\xb8jst udg\xc3\xb8re \xc2\xbd\xc2\xa0% af BNP for lande med en \xc3\x98MU-g\xc3\xa6ld p\xc3\xa5 over 60\xc2\xa0% og 1 pct. for lande med en \xc3\x98MU-g\xc3\xa6ld p\xc3\xa5 under 60\xc2\xa0% af BNP. De landespecifikke m\xc3\xa5l genberegnes hvert tredje \xc3\xa5r og kan godt v\xc3\xa6re lavere end de n\xc3\xa6vnte gr\xc3\xa6nser p\xc3\xa5 \xc2\xbd og 1 pct._NEWLINE_Afsnit III indeholder ogs\xc3\xa5 bestemmelser om, hvordan lande med en \xc3\x98MU-g\xc3\xa6ld p\xc3\xa5 over 60\xc2\xa0% af BNP skal nedbringe den hvert \xc3\xa5r, en automatisk korrektionsmekanisme for lande, hvis offentlige underskud kommer i konflikt med de n\xc3\xa6vnte gr\xc3\xa6nser, og en bestemmelse om, at s\xc3\xa5vel den balancerede budget-regel som den automatiske korrektionsmekanisme skal implementeres i landenes nationale lovgivning._NEWLINE_Derudover indeholder traktaten afsnit IV, der omhandler samordning af den \xc3\xb8konomiske politik og konvergens, og afsnit V, der handler om styringen i euroomr\xc3\xa5det. Afsnit VI slutter af med nogle generelle bem\xc3\xa6rkninger.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nFinanspagten voksede ud af diskussionerne om, hvordan man kunne styrke den \xc3\xb8konomiske stabilitet og finanspolitiske disciplin i eurolandene efter finanskrisen 2007-2009 og den aff\xc3\xb8dte europ\xc3\xa6iske statsg\xc3\xa6ldskrise. I maj 2010 foreslog den tyske regering, at det skulle v\xc3\xa6re obligatorisk for alle eurolande at indf\xc3\xb8re national lovgivning om at overholde et "balanceret budget", dvs. at den strukturelle offentlige saldo ikke m\xc3\xa5 udvise underskud. I 2011 blev reglerne for Stabilitets- og V\xc3\xa6kstpagten revideret, men bl.a. Tyskland \xc3\xb8nskede at g\xc3\xa5 videre ved at skabe en egentlig ny finanspolitisk overbygning. 9. december 2011 enedes man p\xc3\xa5 et m\xc3\xb8de i Det Europ\xc3\xa6iske R\xc3\xa5d om en ny traktat, der skulle s\xc3\xa6tte effektive gr\xc3\xa6nser for eurolandenes l\xc3\xa5ntagning. P\xc3\xa5 grund af Storbritanniens modstand blev det nye regels\xc3\xa6t ikke indf\xc3\xb8jet som en \xc3\xa6ndring i de eksisterende EU-traktater, men indstiftet som en ny selvst\xc3\xa6ndig mellemstatslig traktat.\n_START_SECTION_\nDeltagerlande\n_START_PARAGRAPH_\nFinanspagten er obligatorisk for alle eurolande, mens ikke-eurolandene i EU frivilligt kan v\xc3\xa6lge at tilslutte sig pagtens bestemmelser. Hvis de p\xc3\xa5 et tidspunkt indtr\xc3\xa6der i euroen, vil de automatisk blive omfattet af traktatens bestemmelser. Af de ni nuv\xc3\xa6rende ikke-eurolande har Storbritannien, Tjekkiet og Kroatien valgt ikke at underskrive og dermed tilslutte sig traktaten (Kroatien var ikke medlem af EU i 2012 og har ikke siden indtr\xc3\xa6delsen tilsluttet sig den). Sverige, Polen og Ungarn har underskrevet traktaten, men valgt ikke at lade sig binde af dens finanspolitiske eller \xc3\xb8konomiske bestemmelser (traktatens afsnit III og IV), mens Bulgarien deltager i traktatens finanspolitiske afsnit III, men ikke i afsnit IV. Rum\xc3\xa6nien og Danmark har som de eneste to eurolande valgt at tilslutte sig b\xc3\xa5de afsnit III og IV.\n_START_SECTION_\nDanmark og finanspagten\n_START_PARAGRAPH_\nFolketinget besluttede i maj 2012, at Danmark skulle tilslutte sig finanspagten inklusive dens finanspolitiske restriktioner. De dav\xc3\xa6rende regeringspartier Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF samt oppositionspartierne Venstre og Konservative stemte for, mens Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Liberal Alliance var imod. Inden tilslutningen havde der v\xc3\xa6ret diskussion, om deltagelse i pagten ville stride imod Danmarks euroforbehold og dermed kr\xc3\xa6ve en selvst\xc3\xa6ndig folkeafstemning. Det blev dog afvist af Justitsministeriets jurister i februar 2012. I den offentlige debat argumenterede tilh\xc3\xa6ngere af dansk tilslutning som Dansk Industri for, at dansk deltagelse i finanspagten ville demonstrere, at \xc3\xb8konomisk ansvarlighed var en grundpille i Danmarks \xc3\xb8konomiske politik, og at Danmark dermed var et sikkert land at investere i, og at dansk deltagelse desuden ville bygge bro til eurozonen. En modstander som professor i statskundskab Palle Svensson mente, at deltagelse i finanspagten ville medf\xc3\xb8re, at Danmark stort set m\xc3\xa5tte opgive at f\xc3\xb8re en selvst\xc3\xa6ndig finanspolitik fremover, og at tilslutningen var kulminationen p\xc3\xa5 en periode, hvor Folketinget "har begr\xc3\xa6nset sine egne handlemuligheder uden at sp\xc3\xb8rge befolkningen om lov"._NEWLINE_Finanspagten er implementeret i dansk lovgivning via budgetloven, som blev vedtaget i 2012 og fasts\xc3\xa6tter, at Danmark ikke m\xc3\xa5 have et underskud p\xc3\xa5 den strukturelle offentlige saldo, der overstiger \xc2\xbd\xc2\xa0% af BNP. Dermed er budgetlovens gr\xc3\xa6nse for den strukturelle saldo skrappere end finanspagtens og EU\'s, idet EU\'s mellemfristede m\xc3\xa5ls\xc3\xa6tning (MTO) for Danmarks vedkommende i perioden 2017-19 muligg\xc3\xb8r strukturelle underskud p\xc3\xa5 op til 1 pct. af BNP.'