b'\n_START_ARTICLE_\nDolomitterne\n_START_PARAGRAPH_\nDolomitterne er en bjergk\xc3\xa6de i de sydlige kalkalper. Omr\xc3\xa5det er en del af de italienske regioner Trentino-Sydtyrol og Veneto. Det h\xc3\xb8jeste bjerg i Dolomitterne er Punta Penia, i bjergk\xc3\xa6den Marmolada, der er 3.343 m over havet._NEWLINE_Bjergene best\xc3\xa5r hovedsagelkigt af h\xc3\xa6vede koralrev, som blev dannet i Tethyshavet i l\xc3\xb8bet af Trias-perioden. Bjergarten kaldes for dolomit, og den bliver brudt og forhandlet i knust form (under navnet dolomitkalk) p\xc3\xa5 grund af et v\xc3\xa6rdifuldt indhold af magnesiumcarbonat. Selve navnet "Dolomitterne" stammer fra den franske geolog, Deodat de Dolomieu (1750-1801). F\xc3\xb8rst med hans beskrivelse af dolomit som bjergart, fik bjergk\xc3\xa6den sit nuv\xc3\xa6rende navn, mens den tidligere blot havde heddet Monti pallidi (= "Blege bjerge").\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nAfgr\xc3\xa6nsningen af Dolomitterne er omstridt, men almindeligvis betragter man Pusterdalen som nordgr\xc3\xa6nse, mens Sextenerne, Kreuzbergsadlen og Piavedalen danner \xc3\xb8stgr\xc3\xa6nse, og sydgr\xc3\xa6nsen l\xc3\xb8ber langs Piave, linjen Feltre-Enego og Val Sugana. Vestgr\xc3\xa6nsen best\xc3\xa5r af dalene langs Adige og Iarco. Derfor h\xc3\xb8rer hverken Brentamassivet, de s\xc3\xa5kaldte "Nederengadinske Dolomitter" eller "Lienzdolomitterne" til de egentlige Dolomitter._NEWLINE_Det er karakteristisk for Dolomitterne, at der er voldsomme skift mellem blidt b\xc3\xb8lgende s\xc3\xa6tere og de h\xc3\xb8jt opstigende, stejle rygge af kalksten. Disse bjergrygge n\xc3\xa5r n\xc3\xa6sten alle en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 ca. 3.000 m, og de er ofte affladede p\xc3\xa5 toppen. Tidligere fandtes der nogle bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige gletsjere, men den eneste, som er tilbage i dag, er Marmolatagletsjeren.'