b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Christopher Nyholm\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Christopher Nyholm (24. november 1803 p\xc3\xa5 Turebyholm \xe2\x80\x93 28. januar 1867 p\xc3\xa5 Baggesvogn) var en dansk landmand og politiker._NEWLINE_Nyholm f\xc3\xb8dtes 1803 (ikke som nogle gange anf\xc3\xb8rt 1804) p\xc3\xa5 Turebyholm, hvor hans fader, Lars Christian Nyholm (1758-1824), var godsforvalter for Grevskabet Bregentved; hans moder hed Anna f. Brandt (1771-1805). Han blev 1823 student fra Vordingborg Skole og tog ogs\xc3\xa5 Anden Eksamen, men vendte sig derefter til landv\xc3\xa6senet. Han ejede f\xc3\xb8rst Duemoseg\xc3\xa5rd ved Gr\xc3\xa6sted 1828-30, k\xc3\xb8bte 1830 Sohng\xc3\xa5rdsholm ved Aalborg og Vorg\xc3\xa5rd i B\xc3\xa6lum Sogn, men solgte dem for at k\xc3\xb8be Baggesvogn ved Hj\xc3\xb8rring 1837; 10 \xc3\xa5r senere k\xc3\xb8bte han tillige Vrejlev Kloster, som han 1856 solgte til sin \xc3\xa6ldste s\xc3\xb8n. I begyndelsen gik det med ringe overskud p\xc3\xa5 Duemoseg\xc3\xa5rd, som dog havde 15 tdr. hartkorn, "sultede de unge Folk" \xe2\x80\x93 det var jo i landm\xc3\xa6ndenes v\xc3\xa6rste tid \xe2\x80\x93, og b\xc3\xa5de Sohng\xc3\xa5rdsholm og Baggesvogn var i en meget slet stand, da Nyholm k\xc3\xb8bte dem af staten, den sidste for 90.000 Rdl. Men han var en dygtig landmand, opdyrkede store hedestr\xc3\xa6kninger og opf\xc3\xb8rte 2 afbyggerg\xc3\xa5rde samt for\xc3\xb8gede kv\xc3\xa6gbes\xc3\xa6tningen i 15 \xc3\xa5r til mere end tredobbelt st\xc3\xb8rrelse. Han arbejdede ogs\xc3\xa5 for kv\xc3\xa6g- og hesteavlens forbedring ved engelske racer, foretog store beplantninger og gav ved hele sin drift gavnlige forbilleder for omegnens b\xc3\xb8nder, hvorfor man ogs\xc3\xa5 m\xc3\xa5 tilskrive ham en v\xc3\xa6sentlig del af \xc3\xa6ren for landbrugets blomstring i Vendsyssel. Sit f\xc3\xa6stegods (over 200 tdr. hartkorn) solgte han i 1843 meget billigt til b\xc3\xb8nderne. Han var 1842-60 medlem af amtsr\xc3\xa5det, 1845 medstifter af Hj\xc3\xb8rring Amts land\xc3\xb8konomiske forening og 1851-60 formand, 1850 medstifter af den n\xc3\xb8rrejyske kreditforening og 1858-62 formand for dens repr\xc3\xa6sentantskab, 1852 en af hovedm\xc3\xa6ndene for dampskibsfarten mellem Frederikshavn og K\xc3\xb8benhavn. Ogs\xc3\xa5 fik han 1849 s\xc3\xa6de i den store landbokommission og 1851 i stutterikommissionen samt f\xc3\xb8rte 1856 fors\xc3\xa6det p\xc3\xa5 landmandsforsamlingen i \xc3\x85lborg._NEWLINE_Det var dog ikke alene af landbrugets udvikling, at Nyholm har gjort en forskel for sine omgivelser, ogs\xc3\xa5 i det offentlige liv var han en snes \xc3\xa5r aktiv. I den n\xc3\xb8rrejyske st\xc3\xa6nderforsamling havde han s\xc3\xa6de 1838-48 og blev meget brugt i udvalg, ikke alene om landbo- og finansforhold, men ogs\xc3\xa5 om de store politiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l f.eks.: skattebevillingsret, trykkefrihed, den slesvigske sag og almindelig v\xc3\xa6rnepligt. Han stod afgjort p\xc3\xa5 den frisindede side, talte ivrigt for den nye landkommunallov, for f\xc3\xa6stegodsets salg til b\xc3\xb8nderne, for forbedringer i husm\xc3\xa6ndenes k\xc3\xa5r, for det privilegerede hartkorns afl\xc3\xb8sning samt imod len og stamhuse, og han gjaldt, sk\xc3\xb8nt selv godsejer, for en af b\xc3\xb8ndernes bedste talsm\xc3\xa6nd. Han fik derfor ogs\xc3\xa5 1846 en \xc3\xa6resgave fra Vendsyssels b\xc3\xb8nder. 1848 valgtes han til den grundlovgivende rigsforsamling, var medlem b\xc3\xa5de af Adresse- og Finansudvalget, men h\xc3\xb8rte her til H\xc3\xb8jre og talte for klassevalg og et enkelt ting. Derefter var han 1850-59 med et par afbrydelser Landstingsmand. Ogs\xc3\xa5 som s\xc3\xa5dan var han i de 3 f\xc3\xb8rste samlinger medlem af Finansudvalget og ordf\xc3\xb8rer for flere landbolove. Han talte for udvidet valgret til amts- og sogner\xc3\xa5d, for tiendens fasts\xc3\xa6ttelse og for selvejendoms fremme, men ville ingen tvungen f\xc3\xa6steafl\xc3\xb8sning og stemte imod de nye love om jagtretten og om m\xc3\xb8llen\xc3\xa6ringen som formentlige indgreb i ejendomsretten. I de politiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l skilte han sig fra sine tidligere meningsf\xc3\xa6ller, ville hverken 1852 eller 1854 v\xc3\xa6re med at udtale mistillid til ministeriet; i for\xc3\xa5ret 1853 var han formand for den forenede Rigsdag, der endelig vedtog Arvef\xc3\xb8lgeloven. Nyholm, som 1853 blev etatsr\xc3\xa5d, f\xc3\xb8rte i mange \xc3\xa5r et meget g\xc3\xa6stfrit hus p\xc3\xa5 Baggesvogn, indtil han 1860 k\xc3\xb8bte Dronningg\xc3\xa5rd ved Fures\xc3\xb8en og flyttede her til; 1866 solgte han dog igen sin nye ejendom og flyttede tilbage til Baggesvogn, hvor han d\xc3\xb8de 28. januar 1867. Han havde 10. august 1827 \xc3\xa6gtet Adelheid Margrethe Bang (1806-1861), datter af birkedommer Hans J\xc3\xb8rgen Bang (1758-1826).'