b'\n_START_ARTICLE_\nMuslimer i Dialog\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimer i Dialog er en forening af danske muslimer, der blev stiftet i 2003 af en udbrydergruppe fra organisationen Minhaj ul Quran efter flere \xc3\xa5rs uenigheder om dennes arbejdsformer og i protest mod manglende demokratisk indflydelse. De arbejder for bedre integration af muslimer i det danske samfund og bedre dialog, b\xc3\xa5de mellem muslimer og \xc3\xb8vrige danskere og internt blandt danske muslimer p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af k\xc3\xb8n, etnisk baggrund og generationer. "Muslimer i Dialog" har bl.a. deltaget i den offentlige debat om integration og islams rolle i Danmark ved en r\xc3\xa6kke lejligheder. _NEWLINE_En af foreningens f\xc3\xb8rste talsm\xc3\xa6nd var \xc3\xb8konomen og samfundsdebatt\xc3\xb8ren Zubair Butt Hussain._NEWLINE_Fatih Alev har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret medlem af foreningen.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen havde sin oprindelse blandt en stor gruppe unge danske muslimer, der i 2003 forlod den danske afdeling af organisationen Minhaj ul Quran i protest  mod manglende demokratisk indflydelse. Bruddet skete efter uenigheder gennem flere \xc3\xa5r i organisationen, hvor de unge havde arbejdet for, at organisationen i h\xc3\xb8jere grad tilpassede sig danske normer for organisationsarbejde og organisationskultur. De unge \xc3\xb8nskede ogs\xc3\xa5, at organisationens m\xc3\xb8der og arrangementer skulle afvikles p\xc3\xa5 dansk eller engelsk fremfor p\xc3\xa5 for\xc3\xa6ldregenerationens foretrukne sprog urdu. Efter et stormfuldt m\xc3\xb8de i september 2003 forlod i f\xc3\xb8rste omgang 135 danske unge organisationen, mange med \xc3\xb8nske om at stifte en ny forening for at forts\xc3\xa6tte arbejdet for en demokratisk funderet islam.\n_START_SECTION_\nForm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nDen nye forening blev stiftet med det form\xc3\xa5l at d\xc3\xa6kke et stigende behov for en dansk udgave af islam og med danske aktiviteter. Foreningen \xc3\xb8nskede b\xc3\xa5de at skabe et f\xc3\xa6llesskab p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af k\xc3\xb8n og etniske grupper, at skabe dialog mellem de unge danske muslimer og f\xc3\xb8rstegenerationsindvandrerne med mere traditionelle holdninger og at skabe bedre integration i forhold til det omgivende danske samfund. Selvom foreningen blev startet af unge med dansk-pakistansk baggrund, kom den i l\xc3\xb8bet af et par \xc3\xa5r til at omfatte tyrker, arabere og danske konvertitter, der savnede dansk undervisning i islam og dansksproget islamisk litteratur. _NEWLINE_Foreningens generalsekret\xc3\xa6r Noman Malik fortalte i 2005, at foreningen ikke kun havde fokus p\xc3\xa5 religion, men ogs\xc3\xa5 fors\xc3\xb8gte at g\xc3\xb8re de unge mere bevidste om samfundet: "I 1990\xe2\x80\x99erne handlede det meget om \xe2\x80\x99indvandrere\xe2\x80\x99, og netop d\xc3\xa9t begreb blev brugt igen og igen i medierne som en gruppe af mennesker, der lavede en masse problemer. I dag er det \xe2\x80\x99muslimer\xe2\x80\x99, der er i fokus som syndebukke, og derfor er det meget naturligt, at de unge ogs\xc3\xa5 er begyndt at identificere sig s\xc3\xa5dan i stedet for prim\xc3\xa6rt som indvandrere." Desuden mente Malik, at manglende dansk sprog var en h\xc3\xa6msko og udtalte i den forbindelse, at en af deres niche er "at alt foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 dansk. Faktisk er en af grundene til Hizb-ut-Tahrirs popularitet netop, at de taler dansk og henvender sig direkte til de unge. P\xc3\xa5 d\xc3\xa9t punkt kan man l\xc3\xa6re af deres strategi. For de mange, der \xc3\xb8nsker samtale p\xc3\xa5 dansk og ikke tror p\xc3\xa5 Hizb-ut-Tahrir har savnet et mere neutralt sted at samles. Det har de nu,"\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen talte i 2013 mindst 1000 unge veluddannede nydanskere med muslimsk baggrund. _NEWLINE_Foreningen har lagt v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 at kunne optr\xc3\xa6de i medierne og fra starten haft en tradition med at udpege talsm\xc3\xa6nd. En af foreningens f\xc3\xb8rste talsmand var \xc3\xb8konomen og samfundsdebatt\xc3\xb8ren Zubair Butt Hussain._NEWLINE_Foreningen har lokale afdelinger i Aarhus, K\xc3\xb8benhavn, Odense og Roskilde.\n_START_SECTION_\nHoldninger\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen st\xc3\xb8ttede etableringen af moskeen og foreningen Dansk Islamisk Center p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro i K\xc3\xb8benhavn i 2007, der som en af de f\xc3\xb8rste danske moskeer blev stiftet med det udgangspunkt, at moskeens sprog skulle v\xc3\xa6re dansk for at fungere som et samlingssted for danske muslimer, der ikke behersker f.eks. tyrkisk, pakistansk eller arabisk som deres f\xc3\xb8rste sprog og for at opbygge en dansk muslimsk identitet som danske medborgere. I den anledning spillede Abdul Wahid Pedersen en vigtig rolle._NEWLINE_Foreningen har lejlighedsvis bidraget til den offentlige debat om islams rolle i Danmark og forskellige integrationssp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Under valgkampen ved folketingsvalget i 2011 kom foreningen med en meget klar opfordring til danske muslimer om at stemme ved valget for at v\xc3\xa6rne om demokratiet i Danmark og for at markere en modstand mod radikale grupperinger som Hizb ut-Tahrir, der efter foreningens mening repr\xc3\xa6senterede et meget lille mindretal af muslimerne i Danmark.   _NEWLINE_I 2013 udtalte talsperson Nihad Hodzic til dagbladet Politiken i en debat om islam og homoseksualitet, at "Jeg ser ikke nogen mods\xc3\xa6tning mellem det at v\xc3\xa6re muslim og det at v\xc3\xa6re homoseksuel. Seksualitet er et forhold mellem \xc3\xa9n selv og Gud, og selvf\xc3\xb8lgelig kan man godt v\xc3\xa6re muslim og homoseksuel.".\n_START_SECTION_\nPriser\n_START_PARAGRAPH_\nI 2010 fik foreningen Bloddonorernes H\xc3\xa6derspris som f\xc3\xb8lge af sit t\xc3\xa6tte samarbejde med GivBlod for at f\xc3\xa5 flere danskere med anden etnisk baggrund end dansk til at melde sig som bloddonorer. Samarbejdet medf\xc3\xb8rte, at GivBlod flere gange havde haft tappested i Muslimer i Dialogs lokaler p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro i K\xc3\xb8benhavn, hvor der blev tappet blod hos eksisterede donorer og budt velkommen til nye donorer.'