b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8holm (Magleby Stevns Sogn)\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8holms historie\n_START_PARAGRAPH_\nStedet tilh\xc3\xb8rte i 1346 v\xc3\xa6bneren Niels Eriksen Saltensee af Linde, men blev sammen med byen S\xc3\xb8rup solgt eller givet til Niels Knudsen af Svanholm (d\xc3\xb8d mellem 1365-66) i forbindelse med Niels Knudsens \xc3\xa6gteskab med Niels Eriksens datter Cecilie. Efter Niels Knudsens d\xc3\xb8d ejedes S\xc3\xb8holm af Cecilies bror Erik Nielsen. Hans enke Ingeborg Pedersdatter Grubbe blev gift 2. gang med Johan Olufsen Bj\xc3\xb8rn, der senere kaldte sig af S\xc3\xb8holm. Efter hans d\xc3\xb8d gik stedet til hans d\xc3\xb8tre Hille (d\xc3\xb8d 1451) og Helene (d\xc3\xb8d 1451) gift med Steen Basse til Tybjerg, som k\xc3\xb8bte hele S\xc3\xb8holm. Da han d\xc3\xb8de barnl\xc3\xb8s, gik godset til hans s\xc3\xb8sters datter Sidsel Ovesdatter Lunge, senere hofmesterinde hos dronning Christine, og hendes mand, rigsr\xc3\xa5d Tobern Bille. _NEWLINE_Ejendommen gik formentlig 1464 over til s\xc3\xb8nnen Bent Bille (d\xc3\xb8d 1494). Hans enke Ermeg\xc3\xa5rd Eggertsdatter Frille blev boende med s\xc3\xb8nnen Anders Bentsen Bille, der 1504-1510 kaldte sig af S\xc3\xb8holm, men f\xc3\xb8rst lidt efter lidt udk\xc3\xb8bte sine s\xc3\xb8skende af godset. I 1523 blev han rigsr\xc3\xa5d og fik Stevns Herred som pantelen. Ved udbruddet af Grevens Fejde tog han f\xc3\xb8rst parti mod Grev Christoffer, men blev omringet p\xc3\xa5 S\xc3\xb8holm, overgav sig og sluttede sig til greven. Christian 3. tog S\xc3\xb8holm fra ham, men han fik det i 1536 igen. Formentlig var bygningerne da nedrevet, og han opf\xc3\xb8rte det S\xc3\xb8holm, der stod til omkring 1715. Efter hans d\xc3\xb8d brugte s\xc3\xb8nnerne Hans og Frands "til S\xc3\xb8holm" i deres navn. Sidstn\xc3\xa6vntes s\xc3\xb8n, Erik Bille, arvede S\xc3\xb8holm, men d\xc3\xb8de ugift i 1590. _NEWLINE_Godset synes herefter at v\xc3\xa6re k\xc3\xb8bt af den rige Helvig Jakobsdatter Hardenberg (d\xc3\xb8d 1599), enke efter rigsr\xc3\xa5d Erik Ottesen Rosenkrantz (d\xc3\xb8d 1575). Deres datter Anne, gift med Frands Rantzau til Rantzausholm, arvede S\xc3\xb8holm, der senere igen gik til datteren Sophie Rantzau (d\xc3\xb8d 1675), gift med Mogens Gyldenstierne til Findstrup. Hun overdrog den i 1669 til gehejmer\xc3\xa5d Morten Skinkel, der i 1679 solgte S\xc3\xb8holm til dronning Charlotte Amalie, der gik i gang med at forbedre godset. Landsbyen S\xc3\xb8rup blev nedlagt, og dens jorder kom dels under S\xc3\xb8holm, dels under Gjorslev, som dronningen ogs\xc3\xa5 ejede. S\xc3\xb8holms b\xc3\xb8ndergods blev samlet i sognene Magleby Stevns Sogn, Str\xc3\xb8by Sogn og Varpelev Sogn. Ved dronningens d\xc3\xb8d arvede Frederik 4. S\xc3\xb8holm og kunne ogs\xc3\xa5 i 1716 k\xc3\xb8be Gjorslev. Siden har de to godser h\xc3\xb8rt sammen.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8holm i fiktionen\n_START_PARAGRAPH_\nDet meste af handlingen i Carit Etlars roman Dronningens vagtmester foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Gjorslev, men en del af handlingen er ogs\xc3\xa5 henlagt til S\xc3\xb8holm.'