b'\n_START_ARTICLE_\nUSA\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nI 1507 skabte den tyske kartograf Martin Waldseem\xc3\xbcller et verdenskort, hvor han gav landene p\xc3\xa5 den vestlige halvkugle navnet "America", efter den italienske opdagelsesrejsende og kartograf Amerigo Vespucci (latin: Americus Vespucius). Det f\xc3\xb8rste vidnesbyrd p\xc3\xa5 skrift om navnet "Amerikas Forenede Stater" (engelsk: United States of America) er fra et brev dateret 2. januar, 1776, skrevet af Stephen Moylan, George Washingtons adjudant og Muster-Master General i den kontinentale h\xc3\xa6r (officer der st\xc3\xa5r for m\xc3\xb8nstring af soldater). Brevet, hvori Moylan udtrykte sit \xc3\xb8nske om at rejse med "myndighed fra Amerikas Forenede Stater" til Spanien for at s\xc3\xb8ge hj\xc3\xa6lp til revolutionen, henvendte sig til oberstl\xc3\xb8jtnant Joseph Reed._NEWLINE_Den tidligste kendte offentligg\xc3\xb8relse af udtrykket "Amerikas Forenede stater" er i et anonymt essay i avisen The Virginia Gazette i Williamsburg, Virginia den 6. april 1776. Det andet udkast af Konf\xc3\xb8derationsartiklerne fra 17. juni 1776, udarbejdet af John Dickinson, erkl\xc3\xa6rede "Navnet p\xc3\xa5 denne konf\xc3\xb8deration skal v\xc3\xa6re \'Amerikas Forenede Stater.\'" Den endelige version af artiklerne, der blev sendt til ratificering af staterne i 1777, indeholder s\xc3\xa6tningen "The Stile of this Confederacy shall be \'The United States of America\'". Thomas Jeffersen skrev i juni 1776 udtrykket "AMERIKAS FORENEDE STATER" udelukkende med store bogstaver i overskriften p\xc3\xa5 hans "oprindelige r\xc3\xa5 udkast" til Uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ringen Dette udkast til dokumentet var ukendt indtil 21. juni 1776, og det er uklart om det er skrevet f\xc3\xb8r eller efter Dickinson brugte begrebet i sit udkast af Konf\xc3\xb8derationsartiklerne fra  17. juni. --> Forfatningens pr\xc3\xa6ambel erkl\xc3\xa6rer at den "...fasts\xc3\xa6tter denne forfatning for Amerikas Forenede Stater."_NEWLINE_Den korte udgave "United States" ("Forenede Stater") er ogs\xc3\xa5 standard. Andre almindelige udgaver er "U.S.", "USA" og "America". I hverdagssprog bruges ogs\xc3\xa5 "U.S. of A." og internationalt "the States" (dansk "Staterne"). "Columbia" var et popul\xc3\xa6rt navn i poesi og sange fra sent i det 18. \xc3\xa5rhundrede, opkaldt efter Christopher Columbus; det forekommer i navnet "District of Columbia".\n_START_SECTION_\nOprindelige amerikanere; f\xc3\xb8rste europ\xc3\xa6iske bes\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8r den europ\xc3\xa6iske kolonisering af Amerika, som begyndte i slutningen af det 15. \xc3\xa5rhundrede, var det nuv\xc3\xa6rende USA beboet af flere indf\xc3\xb8dte stammer. De f\xc3\xb8rste beboere i Nordamerika migrerede fra Sibirien ved hj\xc3\xa6lp af Bering-landbroen og ankom i Amerika for mindst 15.000 \xc3\xa5r siden, sk\xc3\xb8nt stadig st\xc3\xb8rre bevismateriale tyder p\xc3\xa5 en endnu tidligere ankomst. Nogle, s\xc3\xa5som den pr\xc3\xa6columbianske Mississippikultur udviklede advanceret landbrug, storsl\xc3\xa5et arkitektur og samfund med en stat. De f\xc3\xb8rste europ\xc3\xa6re der ankom i det moderne USA\'s territorium var spanske conquistadorer s\xc3\xa5som Juan Ponce de Le\xc3\xb3n, som ved sit f\xc3\xb8rste bes\xc3\xb8g ankom i Florida i 1513._NEWLINE_P\xc3\xa5 Hawaii-\xc3\xb8erne, ankom de tidligste indf\xc3\xb8dte beboere fra Polynesien omkring 1 AD fra Polynesien. Europ\xc3\xa6erne ankom, under ledelse af den Britiske opdagelsesrejsende Captain James Cook, p\xc3\xa5 Hawaii-\xc3\xb8erne i 1778.\n_START_SECTION_\nDen europ\xc3\xa6iske kolonisering\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste bekr\xc3\xa6ftede europ\xc3\xa6iske landgang i det, der i dag er USA, blev foretaget af Christoffer Columbus, som bes\xc3\xb8gte Puerto Rico den 19. november 1493 under sin anden s\xc3\xb8rejse. San Juan, den f\xc3\xb8rste europ\xc3\xa6iske koloni i det nuv\xc3\xa6rende USA, blev grundlagt den 8. august 1508 af Juan Ponce de Le\xc3\xb3n. Ponce de Le\xc3\xb3n blev ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste bekr\xc3\xa6ftede europ\xc3\xa6er, som ankom til USA\'s fastland, da han gik i land i Florida den 2. april 1513. I Florida blev mange af de tidligste europ\xc3\xa6iske kolonier p\xc3\xa5 USA\'s fastland grundlagt; det var Pensacola, Florida (grundlagt af Trist\xc3\xa1n de Luna y Arellano i 1559), Fort Caroline (af Ren\xc3\xa9 Goulaine de Laudonni\xc3\xa8re i 1564) og St. Augustine (af Pedro Men\xc3\xa9ndez de Avil\xc3\xa9s i 1565)._NEWLINE_Franskm\xc3\xa6ndene koloniserede nogle af de nord\xc3\xb8stlige dele, og spanierne koloniserede det meste af det sydlige og vestlige USA. Den f\xc3\xb8rste vellykkede engelske bos\xc3\xa6ttelse var Jamestown, Virginia i 1607, fulgt af pilgrimmenes bos\xc3\xa6ttelser i Plymouth i 1620, derefter Massachusetts Bay-kolonien, grundlagt af puritanerne. I 1609 og 1617 slog holl\xc3\xa6nderne sig ned og grundlagde New Amsterdam i dele af det, som senere blev New York og New Jersey. I 1638 grundlagde svenskerne Ny Sverige i dele af det, som siden blev Delaware, New Jersey og Pennsylvania. Op gennem det 17. og tidlige 18. \xc3\xa5rhundrede, etablerede England (og senere Storbritannien) nye kolonier, overtog hollandske kolonier og delte andre. Med delingen af Carolina i to i 1729 og koloniseringen af Georgia i 1732 var der tretten britiske kolonier i Nordamerika \xe2\x80\x93 bortset fra det nuv\xc3\xa6rende Canada og de loyale \xc3\xb8st- og vestlige Florida.\n_START_SECTION_\nDen amerikanske revolution og starten p\xc3\xa5 republikken\n_START_PARAGRAPH_\nUenigheder mellem de engelske kolonier i Nordamerika og engl\xc3\xa6nderne i 1760\'erne og 1770\'erne f\xc3\xb8rte til en \xc3\xa5ben milit\xc3\xa6rkonflikt i 1775. George Washington kommanderede den kontinentale arm\xc3\xa9 under USA\'s uafh\xc3\xa6ngighedskrig (1775\xe2\x80\x931783) efter at den anden kontinentale kongres vedtog en uafh\xc3\xa6ngighedserkl\xc3\xa6ring 4. juli 1776. Kongressen var blevet dannet for at kunne konfrontere briternes handlinger og oprettede den kontinentale arm\xc3\xa9, men den havde ikke autoriteten til at opkr\xc3\xa6ve skatter eller lave f\xc3\xb8derative  love. I 1777 vedtog kongressen konf\xc3\xb8derationsartiklerne, som forenede delstaterne under en svag f\xc3\xb8deral regering, som opererede fra 1781 til 1788. Utilfredshed med den nationale regerings styrke f\xc3\xb8rte til en forfatningsm\xc3\xa6ssig konvention i 1787. I juni 1788 havde tilstr\xc3\xa6kkeligt med delstater ratificeret USA\'s forfatning til at kunne etablere en ny regering, som blev indsat i 1789. Forfatningen, som styrkede unionen og den f\xc3\xb8derale regering, er siden forblevet landets grundlov.\n_START_SECTION_\nVestlig udvidelse\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1803 til 1848 blev den nye nations st\xc3\xb8rrelse n\xc3\xa6sten tredoblet, dels fordi nybyggere bosatte sig stadig l\xc3\xa6ngere inde p\xc3\xa5 kontinentet, og fordi USA k\xc3\xb8bte et stort omr\xc3\xa5de land fra Frankrig \xe2\x80\x93 det s\xc3\xa5kaldte Louisiana Purchase. Udvidelsen blev delvist nedtonet af d\xc3\xb8dvandet i den britisk-amerikanske krig i 1812, men blussede efterf\xc3\xb8lgende op igen med sejren i den mexicansk-amerikanske krig i 1848._NEWLINE_I perioden 1830-1880 blev op mod 40 millioner vilde bisoner slagtet for at f\xc3\xa5 deres skind og k\xc3\xb8d og for at g\xc3\xb8re udvidelsen af jernbanerne lettere. Udvidelsen af jernbanenettet reducerede transporttiden for b\xc3\xa5de varer og mennesker, gjorde udvidelsen vestp\xc3\xa5 mindre besv\xc3\xa6rlig for nybyggerne og \xc3\xb8gede antallet af konflikter med indianerne om landet og benyttelsen af det. Tabet af bisonerne, som var en central ressource for indianerne, lagde ogs\xc3\xa5 stort pres p\xc3\xa5 de indf\xc3\xb8dte kulturer for at finde nye m\xc3\xa5der at overleve p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nAmerikanske borgerkrig\n_START_PARAGRAPH_\nEfterh\xc3\xa5nden som nye territorier blev indlemmet, delte nationen sig p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5lene om statens rettigheder, den f\xc3\xb8derale regerings rolle og \xe2\x80\x93 i 1820\'erne \xe2\x80\x93 udbredelsen af slaveriet, som havde v\xc3\xa6ret lovligt i alle 13 kolonier, men var sj\xc3\xa6ldnere nordp\xc3\xa5, hvor det var blevet ulovligt i 1804. De nordlige delstater var imod slaveriet, hvorimod de sydlige delstater ans\xc3\xa5 modstanden for et angreb p\xc3\xa5 deres levevis, da deres \xc3\xb8konomi var afh\xc3\xa6ngig af slavearbejde. Da det mislykkedes at l\xc3\xb8se disse problemer, og efter at Abraham Lincoln blev valgt til pr\xc3\xa6sident i 1860, udtr\xc3\xa5dte flere af de sydlige delstater af Unionen for i stedet at danne Amerikas Konf\xc3\xb8dererede Stater. Det blev begyndelsen p\xc3\xa5 den amerikanske borgerkrig. Unionens sejr i borgerkrigen i 1865 satte en stopper for slaveriet og afgjorde samtidig sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let, om en delstat havde ret til at udtr\xc3\xa6de af unionen. Begivenheden var et centralt omdrejningspunkt i amerikansk historie og resulterede i en styrkelse af den f\xc3\xb8derale magt.\n_START_SECTION_\nGenopbygning og industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nEfter borgerkrigen blev tilstr\xc3\xb8mning af immigranter til is\xc3\xa6r USA\'s nordstater st\xc3\xb8rre end nogensinde, hvilket fremskyndede industrialiseringen. Sammen med h\xc3\xb8j toldbeskyttelse, opbyggelse af den nationale infrastruktur og nationale reguleringer af bankv\xc3\xa6senet var det med til at skabe grundlaget for landets udvikling til en stormagt. Landets voksende magt gjorde det i stand til at overtage nye territorier, deriblandt anneksionen af Puerto Rico og Filippinerne efter sejren i den spansk-amerikanske krig, som markerede USA\'s debut som stormagt.\n_START_SECTION_\nDen Progressive Periode\n_START_PARAGRAPH_\nDen progressive periode (eng.: "The Progressive Era") er en betegnelse for en periode amerikansk historie fra 1890\'erne til 1920\'erne, der var pr\xc3\xa6get af udbredt social aktivisme og fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at skabe politiske reformer. Perioden var bl.a. pr\xc3\xa6get af, at industrialiseringens konsekvenser blev mere synlige, og at der faktisk skete reformer i det politiske system, hvilket gjorde, at staten begyndte at v\xc3\xa6re en mere aktiv akt\xc3\xb8r over for datidens laissez-faire kapitalisme, der for en del af datidens amerikanere havde udviklet sig i en uhensigtsm\xc3\xa6ssig retning. Ved at staten dermed begyndte at s\xc3\xa6tte rammerne for markedet, \xc3\xa6ndredes regeringens rolle i samfundet, og det kan siges, at perioden s\xc3\xa5ledes var d\xc3\xa9r, hvor den moderne stat blev grundlagt i en amerikansk sammenh\xc3\xa6ng. Dette skete samtidigt med, at USA tr\xc3\xa5dte frem som verdens f\xc3\xb8rende industristat.\n_START_SECTION_\nVerdenskrigene og Den Store Depression\n_START_PARAGRAPH_\nVed begyndelsen af 1. verdenskrig i 1914, valgte USA at v\xc3\xa6re neutral. I 1917 gik landet dog med i ententemagterne og hjalp med at vinde over centralmagterne. Af historiske \xc3\xa5rsager sympatiserede amerikanerne generelt med Storbritannien og Frankrig, selvom en betragtelig del af befolkningen, hovedsageligt dem af irsk og tysk oprindelse, modsatte sig indblanding. Efter krigen ratificerede Senatet ikke Versaillestraktaten, fordi man frygtede at det ville tr\xc3\xa6kke USA l\xc3\xa6ngere ind i europ\xc3\xa6iske anliggender. I stedet fors\xc3\xb8gte landet at v\xc3\xa6re unilateralt, gr\xc3\xa6nsende til isolationistisk. _NEWLINE_Op igennem 1920\'erne havde USA en periode med ubalanceret fremgang, hvor landbrugets indtjening faldt, mens overskuddet fra industrien voksede. En stigning i g\xc3\xa6lds\xc3\xa6tningen og et opskruet aktiemarked kulminerede i et b\xc3\xb8rskrak i 1929, hvilket blev startskuddet p\xc3\xa5 depressionen. Efter at v\xc3\xa6re blevet valgt til pr\xc3\xa6sident i 1932, indledte Franklin Delano Roosevelt sin "New Deal-plan", som \xc3\xb8gede regeringens indblanding i \xc3\xb8konomien, som middel til bek\xc3\xa6mpelse af depressionen._NEWLINE_Nationen var ikke fuldt kommet over denne f\xc3\xb8r 1941, da USA under 2. verdenskrig blev tvunget ind p\xc3\xa5 de Allieredes side mod aksemagterne efter Japans overraskelsesangreb p\xc3\xa5 Pearl Harbor. 2. verdenskrig var den \xc3\xb8konomisk set dyreste krig i USA\'s historie, men den hjalp til at tr\xc3\xa6kke \xc3\xb8konomien ud af depressionen, fordi den n\xc3\xb8dvendige produktion af milit\xc3\xa6rt materiel skaffede de eftertragtede job, og kvinder blev for f\xc3\xb8rste gang en stor del af arbejdsmarkedet. I l\xc3\xb8bet af denne krig lykkedes det forskere, som arbejdede for USA\'s regering, at producere atomv\xc3\xa5ben. Hen mod slutningen af 2. verdenskrig, efter afslutningen af 2. verdenskrig i Europa, kastede amerikanske fly atombomberne over Hiroshima og Nagasaki i Japan. Hiroshima og Nagasaki-bomberne var det henholdsvis andet og tredje atomv\xc3\xa5ben detoneret, og de eneste to som nogensinde har v\xc3\xa6ret brugt som v\xc3\xa5ben._NEWLINE_Japan kapitulerede 2. september 1945, hvilket var enden p\xc3\xa5 2. verdenskrig. _NEWLINE_De eneste europ\xc3\xa6iske lande, USA formelt erkl\xc3\xa6rede krig, var Ungarn, Bulgarien og Rum\xc3\xa6nien. Tyskland kom USA i fork\xc3\xb8bet, da Hitler 11. december 1941 erkl\xc3\xa6rede USA krig.\n_START_SECTION_\nDen kolde krig og borgerrettigheder\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig blev USA og Sovjetunionen supermagter i en periode med ideologisk kappestrid, der blev kendt som den kolde krig. USA fors\xc3\xb8gte at udbrede liberalt demokrati og kapitalisme, mens Sovjetunionen omvendt fors\xc3\xb8gte at udbrede kommunisme og en centralt styret plan\xc3\xb8konomi. Resultaterne blev en r\xc3\xa6kke "stedfortr\xc3\xa6derkrige", deriblandt Koreakrigen, Vietnamkrigen, den nervepirrende Cubakrise og den afghansk-sovjetiske krig. _NEWLINE_Opfattelsen af, at USA var t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 at tabe rumkapl\xc3\xb8bet, fik regeringen til at l\xc3\xa6gge v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 at elever skulle v\xc3\xa6re dygtige i matematik og videnskab i skolerne og f\xc3\xb8rte til pr\xc3\xa6sident John F. Kennedys tale om at lands\xc3\xa6tte "en mand p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nen" f\xc3\xb8r udgangen af 1960\'erne, som blev til virkelighed i 1969._NEWLINE_Imens oplevede det amerikanske samfund en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke med konstant \xc3\xb8konomisk udvikling. P\xc3\xa5 samme tid blev diskrimination i USA, specielt i Syden, gradvis mindre, ikke mindst takket v\xc3\xa6re en voksende borgerrettighedsbev\xc3\xa6gelse, anf\xc3\xb8rt af fremst\xc3\xa5ende afroamerikanere som Martin Luther King Jr., som f\xc3\xb8rte til afskaffelsen af Jim Crow-lovene i Syden._NEWLINE_Efter Sovjetunionens fald i 1991 fortsatte USA med at gribe ind i igangv\xc3\xa6rende eller truende konflikter rundt om i verden, deriblandt Golfkrigen. De gjorde det alene, i samarbejde med FN eller NATO, eller i ad-hoc-koalitioner med andre nationer.\n_START_SECTION_\n11. september 2001 og krigen mod terror\n_START_PARAGRAPH_\n11. september 2001 kaprede 19 Al-Qaida medlemmer fire kommercielle fly. To blev fl\xc3\xb8jet ind i World Trade Centers t\xc3\xa5rne, mens et tredje styrtede ned i Pentagon-bygningen. Det fjerde fly styrtede ned i Shanksville, Pennsylvania, efter at passagerer om bord p\xc3\xa5 flyet gjorde opr\xc3\xb8r. Efter terrorangrebet p\xc3\xa5 WTC begyndte USA\'s udenrigspolitik \xc3\xb8jeblikkeligt at fokusere p\xc3\xa5 truslen fra global terrorisme. Som et svar, begyndte USA\'s regering under pr\xc3\xa6sident George W. Bush en r\xc3\xa6kke milit\xc3\xa6re og juridiske operationer, som blev d\xc3\xb8bt krigen mod terrorisme. Krigen mod terror begyndte 7. oktober 2001, da en USA-ledet koalition p\xc3\xa5begyndte milit\xc3\xa6re operationer i Afghanistan som f\xc3\xb8rte til, at Taliban-regimet blev afsat i et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at ramme terroristgruppen Al-Qaida og dens leder Osama bin Laden. Begivenhederne 11. september f\xc3\xb8rte til Bush-doktrinen, der blev erkl\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 West Point 1. juni 2002, og som \xc3\xa5bner mulighed for s\xc3\xa5kaldte preemptive wars; doktrinen er internationalt st\xc3\xa6rkt omdiskuteret. _NEWLINE_I State of the Union Address afholdt i 2002, beskrev George W. Bush Nordkorea, Irak og Iran som "ondskabens akse," og bekendtgjorde, at disse lande "udg\xc3\xb8r en alvorlig trussel mod USA\'s og dets allieredes sikkerhed." Senere samme \xc3\xa5r begyndte Bush-regeringen at presse p\xc3\xa5 for at f\xc3\xa5 v\xc3\xa6ltet styret i Irak. Efter mange forg\xc3\xa6ves FN-resolutioner og efter Saddam Hussein konsekvent n\xc3\xa6gtede at b\xc3\xb8je sig, invaderede USA og dets allierede Irak i marts 2003. Bush-regeringen forsvarede invasionen med, at Irak havde lagre med masse\xc3\xb8del\xc3\xa6ggelsesv\xc3\xa5ben, og pr\xc3\xb8vede at skaffe sig atomv\xc3\xa5ben. Efter invasionen blev der kun fundet et begr\xc3\xa6nset antal ikke-nukleare lagre, og Bush-regeringen indr\xc3\xb8mmede senere at have handlet p\xc3\xa5 grundlag af fejlagtige efterretninger.\n_START_SECTION_\nBarack Obama, finanskrise og Donald Trump\n_START_PARAGRAPH_\nRegeringspolitik, der havde til form\xc3\xa5l at fremme billige boliger, udbredt fejlh\xc3\xa5ndtering ved f\xc3\xb8deral regulering og virksomhedsledelse, og historisk lave rentesatser af den amerikanske centralbank f\xc3\xb8rte i midten af 2000\'erne til en boligboble, der kulminerede i en finanskrise i 2008, hvilket var landets st\xc3\xb8rste \xc3\xb8konomiske nedgang siden depressionen. Barack Obama, den f\xc3\xb8rste afroamerikanske og multietniske pr\xc3\xa6sident, blev valgt i 2008, da krisen var p\xc3\xa5 sit h\xc3\xb8jeste, og vedtog efterf\xc3\xb8lgende American Reinvestment and Recovery Act og Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act i et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at lindre krisens negative effekter. Selvom stimuluspakken forbedrede infrastruktur og arbejdsl\xc3\xb8shed, ramte Dodd-Frank forretningsinvesteringer og sm\xc3\xa5 banker negativt._NEWLINE_I 2010 vedtog Obama-administrationen Affordable Care Act, ofte omtalt som "Obamacare", som indf\xc3\xb8rte de mest omfattende reformer af nationens sundhedssystem i n\xc3\xa6sten fem \xc3\xa5rtier, heriblandt mandater og subsidier. Loven bet\xc3\xb8d en betydelig reduktion i antallet og procentandelen af befolkningen uden sundhedsforsikring, og pr. 2016 var 24 millioner mennesker d\xc3\xa6kket, omend loven fortsat er kontroversiel p\xc3\xa5 grund af dens indvirkning p\xc3\xa5 sundhedsomkostninger, forsikringspr\xc3\xa6mier og \xc3\xb8konomisk pr\xc3\xa6station. Selvom recessionen n\xc3\xa5ede sit h\xc3\xb8jeste i juni 2009 forblev mange v\xc3\xa6lgere frustrerede over den lange \xc3\xb8konomiske helingsproces. Republikanerne, der stod i opposition til Obamas politik, vandt flertal i Repr\xc3\xa6sentanternes Hus ved en jordskredssejr i 2010, og vandt efterf\xc3\xb8lgende ogs\xc3\xa5 senatet i 2014, hvilket alvorligt h\xc3\xa6mmede Obama-administrationens evne til at vedtage lovforslag._NEWLINE_Efter en kontroversiel valgkampagne besejrede den amerikanske forretningsmagnat og republikanske pr\xc3\xa6sidentkandidat, Donald Trump, sin demokratiske modstander, tidligere f\xc3\xb8rstedame og udenrigsminister Hillary Clinton ved pr\xc3\xa6sidentvalget i 2016, og Trump blev dermed den f\xc3\xb8rste amerikanske pr\xc3\xa6sident uden hverken politisk eller milit\xc3\xa6r erfaring.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nUSA\'s fastland ligger mellem det nordlige Atlanterhav i \xc3\xb8st, det nordlige Stillehav i vest, Mexico og den mexicanske Golf i syd og Canada i nord. Landomr\xc3\xa5det af fastlandet af USA er p\xc3\xa5 7.663.940,6 km\xc2\xb2, og Alaska, der er separeret fra den sammenh\xc3\xa6ngende del, er den st\xc3\xb8rste delstat med sine 1.717.856,2 km\xc2\xb2. Hawaii, der omfatter et \xc3\xb8hav i den centrale del af Stillehavet og ligger sydvest for Nordamerika, har et landomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 28.311 km\xc2\xb2. De befolkede territorier, Puerto Rico, Amerikansk Samoa, Guam, Nordmarianerne og U.S. Virgin Islands d\xc3\xa6kker tilsammen et landomr\xc3\xa5de p\xc3\xa5 23.789 km\xc2\xb2._NEWLINE_USA er verdens tredje eller fjerde st\xc3\xb8rste land ved totalt areal, m\xc3\xa5lt med land- og vandomr\xc3\xa5de, og rangerer sig dermed bag Rusland og Canada og lige over eller under Kina. R\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lgen varierer afh\xc3\xa6ngig af, hvordan to territorier kr\xc3\xa6vet af Kina og Indien er opgjort, og hvordan USA\'s samlede areal er m\xc3\xa5lt: Opg\xc3\xb8relserne varierer fra 9.522.055 km\xc2\xb2 og 9.629.091,5 km\xc2\xb2 til 9.833.516,6 km\xc2\xb2 og 9.857.306 km\xc2\xb2. USA er det tredje st\xc3\xb8rste land bag Rusland og Kina og lige foran Canada, hvis man kun opg\xc3\xb8r landomr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nGeologi\n_START_PARAGRAPH_\nKystsletten ved Atlanterhavet afl\xc3\xb8ses ved indlandet af Piedmont, et plateua med b\xc3\xb8lgende bakker og skove med l\xc3\xb8vf\xc3\xa6ldende tr\xc3\xa6er. Bjerk\xc3\xa6den Appalacherne deler kystomr\xc3\xa5det fra de Store S\xc3\xb8er og Midtvestens gr\xc3\xa6stepper. Mississippi\xe2\x80\x93Missourifloden, der er verdens fjerde l\xc3\xa6ngste flodsystem, l\xc3\xb8ber hovedsageligt gennem midten af landet. Den flade og frodige pr\xc3\xa6rie ved Great Plains str\xc3\xa6kker sig til vest, afbrudt af et h\xc3\xb8jlandsomr\xc3\xa5de i syd\xc3\xb8st._NEWLINE_Rocky Mountains ved den vestlige yderkant af Great Plains, str\xc3\xa6kker fra nord til syd p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af landet og t\xc3\xa5rner sig i Colorado h\xc3\xb8jere end 4.300 meter. L\xc3\xa6ngere til vest er det stenede Great Basin, hvor \xc3\xb8rkener s\xc3\xa5som Chihuahua and Mojave ligger. Bjergk\xc3\xa6derne Sierra Nevada og Cascades placerer sig t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 USA\'s vestkyst, og de t\xc3\xa5rner sig h\xc3\xb8jere op end 4.300 meter. De h\xc3\xb8jeste og laveste punkter i den sammenh\xc3\xa6ngende del af USA er begge i staten Californien, og de er kun omkring 135 km fra hinanden. Mount Whitney er det h\xc3\xb8jeste med 4421 m, og Death Valley det laveste med -86 m. Alaskas Denali (Mount McKinley) er med en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 6.190,5 m det h\xc3\xb8jeste punkt i Nordamerika. Aktive vulkaner er almindelige hele vejen igennem Alaskas Alexanderarkipelaget og Aleuterne, og Hawaii best\xc3\xa5r af vulkan\xc3\xb8er. Supervulkanen der ligger under Yellowstone National Park, i Rocky Mountains er kontinentets st\xc3\xb8rste vulkan.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nGrundet dets st\xc3\xb8rrelse og geografiske mangfoldighed omfatter USA de fleste klimab\xc3\xa6lter, Til \xc3\xb8st ved den 100. vestlige l\xc3\xa6ngdekreds, sp\xc3\xa6nder klimaet fra fugtigt kontinentalklima i nord til fugtigt subtropisk klima i syd. Great Plains til vest for 100. vestlige l\xc3\xa6ngdekreds er halvt\xc3\xb8rre. Mange af bjergene i vest har alpint klima. Klimaet er t\xc3\xb8rt i Great Basin, \xc3\xb8rkenen i sydvest, ligesom ved Middelhavet i det kystn\xc3\xa6re Californien, og der er kystklima i det kystn\xc3\xa6re Oregon, Washington og det sydlige Alaska. Klimaet i det meste af Alaska er subarktisk eller polart. Hawaii og den sydlige spids af Florida er tropisk, s\xc3\xa5vel som de befolkede territorier i Caribien og Stillehavet. Ekstremt vejr er ikke ualmindeligt, og de stater, der gr\xc3\xa6nser op til den Mexicanske Golf, uds\xc3\xa6ttes ofte for orkaner, og de fleste tornadoer forekommer inden for landets gr\xc3\xa6nser, hovedsageligt i Tornado Alley, der ligger i Midtvesten og i syd. Det overvejende tempererede klima, hvor de opdyrkede arealer sj\xc3\xa6ldent bliver ramt af alvorlig t\xc3\xb8rke eller oversv\xc3\xb8mmelser, g\xc3\xb8r dog USA til et f\xc3\xb8rende landbrugsland.\n_START_SECTION_\nPlante- og dyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nUSA\'s plante- og dyreliv er megadiverst, med over 17,000 arter af karplanter i det sammenh\xc3\xa6nge USA og Alaska, og over 1800 blomstrende planter findes i Hawaii, hvoraf f\xc3\xa5 findes p\xc3\xa5 fastlandet. USA er hjemsted for over 428 pattydyrsarter, 784 fuglearter, 295 reptilarter og 295 amfibiearter. Omkring 91.000 insektarter er blevet beskrevet. Den hvidhovede hav\xc3\xb8rn er b\xc3\xa5de USA\'s nationalfugl og nationaldyr. Med sit milj\xc3\xb8 som str\xc3\xa6kker sig fra det tropiske til det arktiske, er USA\'s flora den mest forskelligartede i hele verden._NEWLINE_USA har v\xc3\xa6ret meget aktiv i diverse fredningsprocesser; i 1872 blev verdens f\xc3\xb8rste nationalpark oprettet i Yellowstone. Siden er der blevet udpeget 57 yderligere nationalparker og hundredvis af f\xc3\xb8deral forvaltede parker, skove og omr\xc3\xa5der med vild natur. Staten ejer tilsammen omkring 28% af landets areal, hvoraf det meste af dette er naturfredet, og dog er noget lejet til olie- og gasboringer, minedrift, skovbrug, kv\xc3\xa6gdrift og .86% bruges til milit\xc3\xa6re form\xc3\xa5l._NEWLINE_Milj\xc3\xb8problemer har v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 den nationale dagsorden siden 1970. Milj\xc3\xb8m\xc3\xa6ssige kontroverser omfatter debatter om olie og atomkraft, h\xc3\xa5ndtering af luft- og vandforurening, de \xc3\xb8konomiske omkostninger ved at beskytte vildt plante- og dyreliv, skovning og skovrydning og internationale reaktioner p\xc3\xa5 den globale opvarmning. Mange f\xc3\xb8derale og statslige organer er involveret. Den mest fremtr\xc3\xa6dende er Environmental Protection Agency (EPA), skabt af et pr\xc3\xa6sidentielt dekret i 1970. Ideen om vild natur har formet forvaltningen af offentligt land siden 1964, hvor Wilderness Act blev vedtaget. Endangered Species Act fra 1973 har til form\xc3\xa5l at beskytte truede arter og deres habitater, som overv\xc3\xa5ges af United States Fish and Wildlife Service.\n_START_SECTION_\nAdministrative opdelinger\n_START_PARAGRAPH_\nDe 48 delstater, som gr\xc3\xa6nser op til hinanden \xe2\x80\x93 alle bortset fra Alaska og Hawaii \xe2\x80\x93 kaldes ogs\xc3\xa5 det kontinentale USA. Nogle betragter Alaska som en af de kontinentale delstater, fordi den er en del af det nordamerikanske fastland, selvom den er adskilt fra de andre stater af Canada. Alle disse begreber indbefatter oftest District of Columbia. Hawaii, den sidste af de 50 stater, er et arkipelag i Stillehavet._NEWLINE_USA omfatter ogs\xc3\xa5 flere andre territorier og distrikter, deriblandt det f\xc3\xb8derale distrikt District of Columbia \xe2\x80\x93 som omfatter nationens hovedstad, Washington \xe2\x80\x93 og flere isolerede omr\xc3\xa5der rundt om i verden. Bedst kendte er amerikansk Samoa, Guam, Nordmarianerne, Puerto Rico og de Amerikanske Jomfru\xc3\xb8er (tidligere Dansk Vestindien). Palmyra Atoll er USA\'s eneste inkorporerede territorium, men det er ubeboet. United States Minor Outlying Islands best\xc3\xa5r af ubeboede \xc3\xb8er og atoller i Stillehavet og det Caribiske Hav. Derudover har USA\'s fl\xc3\xa5de siden 1898 haft en stor fl\xc3\xa5debase ved Guant\xc3\xa1namo Bay p\xc3\xa5 Cuba. Endvidere er USA repr\xc3\xa6senteret p\xc3\xa5 Antarktis._NEWLINE_Udover USA\'s egentlige stater og territorier, er der ogs\xc3\xa5 nationer som er s\xc3\xa6rligt knyttet til USA. Mikronesien og Marshall\xc3\xb8erne (begge siden 1986), og Palau (siden 1994), er alle tilknyttede USA under den s\xc3\xa5kaldte Compact of Free Association , som giver staterne international suver\xc3\xa6nitet og ultimativ kontrol over deres territorier. Staternes regeringer er dog g\xc3\xa5et med til at tillade USA at yde milit\xc3\xa6r og \xc3\xb8konomisk bistand._NEWLINE_Det skal for en god ordens skyld bem\xc3\xa6rkes, at M\xc3\xa5nen ikke er underlagt USA, sk\xc3\xb8nt amerikanerne er de eneste, der har bes\xc3\xb8gt den.\n_START_SECTION_\nPartier og valg\n_START_PARAGRAPH_\nUSA politiske system har v\xc3\xa6ret et topartisystem i det meste af dets historie. For valgte embeder p\xc3\xa5 de fleste niveauer, bestemmes de st\xc3\xb8rre partiernes nominerede til det efterf\xc3\xb8lgende parlamentsvalg igennem prim\xc3\xa6rvalg som bliver administreret i delstater. Siden parlamentsvalget i 1856 har de st\xc3\xb8rste partier v\xc3\xa6ret det Demokratiske parti, grundlagt i 1824, og det Republikanske Parti, grundlagt i 1854. Siden den Amerikanske Borgerkrig har kun en tredjeparti pr\xc3\xa6sidentkandidat, den tidligere pr\xc3\xa6sident Theodore Roosevelt, der stillede op som en kandidat det Progressive Parti i 1912 vundet s\xc3\xa5 meget som 20% af "popular vote". Pr\xc3\xa6sidenten og vicepr\xc3\xa6sidenten bliver valgt igennem Valgmandskollegiet._NEWLINE_Indenfor den amerikansk politisk kultur betragtes det centrum-h\xc3\xb8jre orienterede Republikanske Parti som "konservativt" og det centrum-venstre orienterede Demokratiske parti som "liberalt", se moderne liberalisme. Staterne i nord\xc3\xb8st og vestkysten og nogle af staterne ved de Store s\xc3\xb8er, kendt som de "bl\xc3\xa5 stater" er relativt "liberale". De "r\xc3\xb8de stater" i syden og dele af Great Plains og Rocky Mountains er relativt konservative._NEWLINE_Republikaneren Donald Trump, som vandt pr\xc3\xa6sidentvalget i 2016, er p\xc3\xa5 nuv\xc3\xa6rende tidspunkt USA\'s pr\xc3\xa6sident. Det nuv\xc3\xa6rende f\xc3\xb8rerskab i Senatet omfatter den republikanske vicepr\xc3\xa6sident Mike Pence, den republikansk President Pro Tempore (Pro Tem) Orrin Hatch, majoritetsleder Mitch McConnell og minoritetsleder Chuck Schumer. F\xc3\xb8rerskabet i Repr\xc3\xa6sentaternes Hus omfatter Formanden for Repr\xc3\xa6sentanternes Hus (Speaker of the House) Paul Ryan, majoritetsleder Kevin McCarthy og minoritetsleder Nancy Pelosi.\n_START_SECTION_\nUdenrigsforhold og milit\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nUSA har en enorm global \xc3\xb8konomisk, politisk og milit\xc3\xa6r indflydelse, som g\xc3\xb8r landets udenrigspolitik genstand for stor bev\xc3\xa5genhed og diskussion over hele verden. N\xc3\xa6sten alle lande har ambassader i Washington, D.C., og konsulater rundt omkring i landet. Iran, Nordkorea og Sudan har dog ingen formelle diplomatiske forbindelser til USA. USA var en af grundl\xc3\xa6ggerne af de Forenede Nationer (og er permanent medlem af Sikkerhedsr\xc3\xa5det), blandt mange andre internationale organisationer._NEWLINE_USA har en lang tradition med at have civil kontrol over milit\xc3\xa6re anliggender. Forsvarsministeriet administrerer USA\'s v\xc3\xa6bnede styrker, som best\xc3\xa5r af h\xc3\xa6ren, fl\xc3\xa5den, marinekorpset og flyvev\xc3\xa5bnet. Kystvagten h\xc3\xb8rer under Ministeriet for Indre Sikkerhed i fredstid, men under Marineministeriet n\xc3\xa5r der er krig._NEWLINE_USA\'s milit\xc3\xa6r best\xc3\xa5r af 1,4 millioner mand i aktiv tjeneste, sammen med flere hundrede tusinde b\xc3\xa5de i reserven og nationalgarden. Tjeneste i milit\xc3\xa6ret er frivillig, selvom der dog kan v\xc3\xa6re v\xc3\xa6rnepligt gennem Selective Service System i krigstid. Man mener at USA har verdens st\xc3\xa6rkeste milit\xc3\xa6r, delvist p\xc3\xa5 grund af st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 dets milit\xc3\xa6rbudget; Amerikanske udgifter til forsvaret blev i 2005 vurderet til at v\xc3\xa6re st\xc3\xb8rre end de n\xc3\xa6ste 14 st\xc3\xb8rste nationale forsvarsbudgetter tilsammen, selvom USA\'s milit\xc3\xa6rbudget kun er omkring 4% af landets BNI per indbygger. USA\'s milit\xc3\xa6r opretholder over 700 baser og faciliteter. Det har ogs\xc3\xa5 baser p\xc3\xa5 alle kontinenter, bortset fra Antarktis.\n_START_SECTION_\nStatens finanser\n_START_PARAGRAPH_\nBeskatning i USA opkr\xc3\xa6ves p\xc3\xa5 f\xc3\xb8deralt, delstatsligt og p\xc3\xa5 lokalt plan. Disse inkluderer skatter p\xc3\xa5 indkomst, l\xc3\xb8nsumsafgifter (payroll), ejendom, salg, import, arv og giver s\xc3\xa5vel som adskillige gebyrer. I 2010 bel\xc3\xb8b skatter indsamlet af f\xc3\xb8derale, delstats og kommunale stater sig til 24.8% af BNP. I l\xc3\xb8bet af finans\xc3\xa5ret 2012 indsamlede den f\xc3\xb8derale stat omkring $2.45 billioner i skatteindt\xc3\xa6gter, en stig p\xc3\xa5 $147 milliarder eller 6% i forhold til finans\xc3\xa5ret 2011 p\xc3\xa5 $2.30 milliarder. De st\xc3\xb8rste indt\xc3\xa6gtsposter var bl.a person indkomstskatter ($1132 mia. eller 47%), Social Security/sociale forsikringsskatter ($845 mia. eller 35%) og selskabsskatter ($242 mia. eller 10%). _NEWLINE_USA\'s beskatning er generelt progressiv, specielt f\xc3\xb8derale indkomstskatter, og er iblandt de mest progressive i den udviklede verden. De h\xc3\xb8jeste 10% indkomster betaler majoriteten af f\xc3\xb8derale skatter, og omkring halvdelen af alle skatter. L\xc3\xb8nsumsafgifter til Social Security er en flad regressiv skat, med ingen skattepligtig indkomst over $118,500 (for 2015 og 2016) og ingen skat overhovedet p\xc3\xa5 kapitalindkomst fra ting som aktier og kapitalgevinster. Den historiske begrundelse for l\xc3\xb8nsumsafgifternes regressive natur er disse velf\xc3\xa6rdsprogrammer ikke blevet set som overf\xc3\xb8rselsindkomster. Men nettoeffekten af Social Security er if\xc3\xb8lge CBO progressiv, fordi forholdet mellem overf\xc3\xb8rsel og skat sp\xc3\xa6nder fra 70% for den h\xc3\xb8jeste femtedel indkomster til omkring 170% procent for den laveste femtedel indkomster._NEWLINE_De h\xc3\xb8jeste 10% betalte i 2009 51,8% af alle f\xc3\xb8derale skatter, og den \xc3\xb8verste 1%, med 13,4% af nationalindkomsten, betalte 22,3% af f\xc3\xb8derale skatter. I 2013 ansl\xc3\xa5ede Tax Policy Center de effektive f\xc3\xb8derale skatteprocent til 35,5% for den \xc3\xb8verste 1%, 27,2% for den \xc3\xb8verste femtedel, 13,8% for den midterste femtedel, og \xe2\x88\x922,7% for den laveste femtedel. Udbredelsen og forekomsten af USA\'s selskabsskat har v\xc3\xa6ret et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l med stor uenighed i \xc3\xa5rtier. Skatter p\xc3\xa5 delstats og lokalt niveau varierer meget men er generelt mindre progressive end f\xc3\xb8derale skatter, fordi de i h\xc3\xb8j grad er afh\xc3\xa6ngige af regressive skatter p\xc3\xa5 salg og ejendom, hvis udbytte er mere stabilt. Deres bidrag som en indt\xc3\xa6gtskilde eliminerer ikke den progressive natur af den samlede beskatning._NEWLINE_Den f\xc3\xb8derale stat brugte i l\xc3\xb8bet af finans\xc3\xa5ret 2012 $3.54 billioner p\xc3\xa5 et budget, 60 mia. eller 1,7% mindre end for finans\xc3\xa5ret 2011 p\xc3\xa5 $3.60 billioner. De st\xc3\xb8rste udgiftsposter for finans\xc3\xa5ret 2012 inkluderede Medicare & Medicaid ($802 mia. eller 23% af udgifterne), Social Security ($768 mia. eller 22%), milit\xc3\xa6r ($670 mia. eller 19%), resterende ikke milit\xc3\xa6r budget ($615 mia. eller 17%), andet obligatorisk ($461 mia. eller 13%) og renter ($223 mia eller 6%)._NEWLINE_USA\'s samlede f\xc3\xb8derale g\xc3\xa6ld var if\xc3\xb8lge U.S. Department of Treasury $19,960 billioner i februar 2017.\n_START_SECTION_\nKriminalitet og retsh\xc3\xa5ndh\xc3\xa6velse\n_START_PARAGRAPH_\nRetsh\xc3\xa5ndh\xc3\xa6velsen i USA udf\xc3\xb8res f\xc3\xb8rst og fremmest af de lokale politi- og sherifafdelinger, imens delstaternes politi (state police) leverer bredere tjenester. F\xc3\xb8derale organer som Federal Bureau of Investigation (FBI) og U.S. Marshals Service tager sig af specialiseret politiarbejde, herunder beskyttelse af borgerrettigheder, national sikkerhed og at h\xc3\xa5ndh\xc3\xa6ve f\xc3\xb8derale love og f\xc3\xb8derale domstoles afg\xc3\xb8relser. P\xc3\xa5 f\xc3\xb8deralt plan og i n\xc3\xa6sten enhver af staterne fungerer det juridiske system efter common law princippet. Delstatslige domstole tager sig af de fleste straffesager, imens f\xc3\xb8derale domstole h\xc3\xa5ndterer visse udpegede forbrydelser s\xc3\xa5vel som visse ankede appeller fra delstaternes straffedomstole._NEWLINE_I 2015 var der 15.696 mord, hvilket var 1532 mere (10,8% stigning) end i 2014 og dermed den st\xc3\xb8rste stigning siden 1971. Mordraten for 2015 var 4,9 per 100,000 mennesker. En tv\xc3\xa6rg\xc3\xa5ende analyse fra 2003 af WHO\'s d\xc3\xb8delighed database viste, at USA\'s "mordrate var 6,9 gange h\xc3\xb8jere end for andre h\xc3\xb8jindkomst lande, drevet af en skydev\xc3\xa5ben mordrate, der var 19,5 gange h\xc3\xb8jere"." Rettigheder til v\xc3\xa5benejerskab forts\xc3\xa6tter med at v\xc3\xa6re genstand for omstridt politisk debat i USA, s\xc3\xa6rligt i den seneste tid med Sandy Hook-massakren og Charleston-massakren._NEWLINE_Fra 1980 til 2008 udgjorde m\xc3\xa6nd 77% af drabsofrene og 90% af drabsm\xc3\xa6ndene. Sorte beg\xc3\xa5ede 52,5% af alle drab i l\xc3\xb8bet af denne tidsperiode, en rate der er n\xc3\xa6sten otte gange s\xc3\xa5 h\xc3\xb8j som for hvide, herunder ogs\xc3\xa5 Hispanics, og blev d\xc3\xb8mt med en rate, der var seks gange h\xc3\xb8j som for hvide. De fleste af drabene var indbyrdes i befolkningsgrupperne med 93% af alle sorte ofre dr\xc3\xa6bt af sorte og 84% af hvide dr\xc3\xa6bt af hvide._NEWLINE_D\xc3\xb8dsstraf er godkendt til bestemte f\xc3\xb8derale og milit\xc3\xa6re forbrydelser og bruges i 31 af delstaterne. Ingen henrettelser fandt sted fra 1967 til 1977, hvilket til dels skyldes en domsafg\xc3\xb8relse ved USA\'s h\xc3\xb8jesteret, der slog ned p\xc3\xa5 vilk\xc3\xa5rlig brug af d\xc3\xb8dsstraf. I 1976 afgjorde USA\'s h\xc3\xb8jesteret, at d\xc3\xb8dsstraf kan blive forfatningsm\xc3\xa6ssigt p\xc3\xa5lagt under hensigtsm\xc3\xa6ssige omst\xc3\xa6ndigheder. Siden afg\xc3\xb8relsen har der v\xc3\xa6ret mere end 1300 henrettelser, og flertallet af disse fandt sted i tre stater: Texas, Virginia og Oklahoma. Imellemtiden har adskillige stater enten afskaffet eller sl\xc3\xa5et h\xc3\xa5rdt ned p\xc3\xa5 anvendelsen af d\xc3\xb8dsstraf love. Landet havde i 2014 det femteh\xc3\xb8jeste antal henrettelser i verden, efter Kina, Iran, Saudi-Arabien og Irak._NEWLINE_USA har verdens h\xc3\xb8jeste dokumenterede f\xc3\xa6ngslingsrate og den st\xc3\xb8rste befolkning, der sidder i f\xc3\xa6ngsel. I starten i 2008 var mere end 2,3 millioner amerikanere f\xc3\xa6ngslede, mere end en ud af hver 100 voksne. Antallet af indsatte er firedoblet siden 1980, og delstatslige og lokale udgifter til f\xc3\xa6ngsler er steget tre gange s\xc3\xa5 meget som ufgifterne til offentlig uddannelse i perioden. Landets h\xc3\xb8je f\xc3\xa6ngslingsrate skyldes i h\xc3\xb8j grad \xc3\xa6ndringer i retningslinjerne for strafudm\xc3\xa5ling og politikken p\xc3\xa5 narkotikaomr\xc3\xa5det. If\xc3\xb8lge Federal Bureau of Prisons er flertallet af indsatte i f\xc3\xb8derale f\xc3\xa6ngsler for narkotikakriminalitet. Lousiana havde i 2008 den h\xc3\xb8jeste f\xc3\xa6ngslingsrate, mens Maine havde den laveste.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nDen 17. oktober 2006 kl 7:46 EST udgjorde USA\'s befolkning sk\xc3\xb8nsm\xc3\xa6ssigt 300.000.000 voksende med ca. 0,97% om \xc3\xa5ret. Dette antal omfatter personer, der levede i USA uden lovlig opholdstilladelse, sk\xc3\xb8nsm\xc3\xa6ssigt ca. 12 millioner, men omfatter ikke amerikanske borgere, der boede i udlandet, sk\xc3\xb8nsm\xc3\xa6ssigt 3 til 7 millioner. Opgjort p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de m\xc3\xa5 befolkningstallet blive lidt usikkert oplyser det amerikanske handelsministerium. If\xc3\xb8lge USA\'s folket\xc3\xa6lling fra 2000 levede ca. 79% af befolkningen i byomr\xc3\xa5der._NEWLINE_Ca. 15,8% af husholdningerne har en \xc3\xa5rlig indkomst p\xc3\xa5 mindst $100.000 og de 10\xc2\xa0% bedst tjenende husholdninger havde en \xc3\xa5rlig bruttoindkomst p\xc3\xa5 over $118.200 i 2003. Den rigeste femtedel af husholdningerne havde en indkomst p\xc3\xa5 mere end $86.867 om \xc3\xa5ret og tjente 49,8% af al indkomst i 2003._NEWLINE_Folket\xc3\xa6llingen i 2000 viste, at landet havde 31 etniske grupper med mindst en million medlemmer og et betydeligt antal grupper med f\xc3\xa6rre medlemmer. If\xc3\xb8lge den f\xc3\xb8derale regerings definition af racer var de fleste amerikanere (80,4% i 2004) hvide. Disse hvide amerikanere er for det meste europ\xc3\xa6iske amerikanere \xe2\x80\x93 efterkommere af europ\xc3\xa6iske immigranter \xe2\x80\x93 sammen med nogle ikke-europ\xc3\xa6iske, der t\xc3\xa6ller som hvide if\xc3\xb8lge regeringens opdeling (folk med oprindelse i de oprindelige befolkninger i Mellem\xc3\xb8sten og Nordafrika). Ser man bort fra oprindeligt spanske europ\xc3\xa6iske amerikanere, s\xc3\xa5 udgjorde de ikke-spanske hvide 67,4% af befolkningen. Den ikke-spanske hvide befolkningsgruppe falder forholdsm\xc3\xa6ssigt, fordi b\xc3\xa5de immigrationen og f\xc3\xb8dselsraten er h\xc3\xb8jere for de etniske og racem\xc3\xa6ssige minoriteter. Hvis den nuv\xc3\xa6rende udvikling i immigrationen forts\xc3\xa6tter vil antallet af ikke-spanske hvide falde til udg\xc3\xb8re blot halvdelen omkring 2040-2050. De st\xc3\xb8rste etniske grupper af europ\xc3\xa6isk oprindelse er tyskere med 15,2%, fulgt af irere med (10,8%), engl\xc3\xa6ndere (8,7%), italienere (5,6%) og skandinaver (3,7%). Mange immigranter stammer s\xc3\xa5vel fra fransk Canada som fra slaviske lande som Polen og Rusland. De afrikanske amerikanere eller sorte nedstammer for st\xc3\xb8rstedelen fra afrikanere, der ankom som slaver i det 17. til 19. \xc3\xa5rhundrede og udg\xc3\xb8r ca. 35 millioner eller 12,9% af befolkningen. Med ca. 1,5% af befolkningen udg\xc3\xb8r oprindelige amerikanere og indf\xc3\xb8dte i Alaska ca. 4,4 millioner. hvoraf omkring 35% i 2005 levede i reservater._NEWLINE_Den demografiske trend best\xc3\xa5r i immigration af spaniere fra Latinamerika til det sydvestlige USA, en region, der huser ca 60% af de 35 millioner spaniere i USA. Immigranter fra Mexico udg\xc3\xb8r ca. 66% af den spanske befolkning, og overg\xc3\xa5s kun af efterkommere fra Tyskland, hvis man m\xc3\xa5ler p\xc3\xa5 enkeltnationer. Den spanske befolkningsgruppe, som har haft en \xc3\xa5rlig v\xc3\xa6kst p\xc3\xa5 4,46% siden begyndelsen af 1990\'erne, forventes at stige betydeligt i de kommende \xc3\xa5rtier dels p\xc3\xa5 grund af immigration dels p\xc3\xa5 grund af en h\xc3\xb8jere f\xc3\xb8dselsrate end blandt befolkningen som helhed._NEWLINE_Kriminaliteten i USA er karakteriseret ved et relativt h\xc3\xb8jt niveau af kriminalitet med v\xc3\xa5ben og mord sammenlignet med andre udviklede lande. Niveauet for berigelseskriminalitet og andre typer kriminalitet i USA ligger p\xc3\xa5 niveau med andre udviklede landes.\n_START_SECTION_\nOprindelige folk\n_START_PARAGRAPH_\nLoven om Indianernes Borgerrettigheder fra 1924 gav statsborgerskab til de oprindelige amerikanere dels fordi mange s\xc3\xa5 en interesse i, at de indgik i den amerikanske befolkning som helhed og dels p\xc3\xa5 grund af, at mange oprindelige amerikanere havde gjort en heroisk indsats under 1. verdenskrig. _NEWLINE_I henhold til sk\xc3\xb8n fra 2003 er der 2.786.652 oprindelige amerikanere i USA. Herudover er talrige oprindelige folk fra Latinamerika, is\xc3\xa6r Mexico immigreret til USA gennem \xc3\xa5rene.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nSelvom USA ikke har noget officielt sprog, er engelsk de facto det officielle sprog. I 2003 talte ca. 215 millioner eller 82% af den del af befolkningen, der var fem \xc3\xa5r eller \xc3\xa6ldre kun engelsk hjemme. Nutildags er der flere sprog, der bruges i dagligdagen. Det kan v\xc3\xa6re spansktalende, som ikke taler engelsk. Kendskab til engelsk er et krav til immigranter, der s\xc3\xb8ger indf\xc3\xb8dsret. Nogle amerikanere er fortalere for at g\xc3\xb8re engelsk til det officielle sprog, hvilket allerede er et krav i 27 delstater. Tre delstater har givet andre sprog status som officielle sprog ved siden af engelsk. S\xc3\xa5ledes: fransk i Louisiana, hawaiiansk i Hawaii og spansk i New Mexico. Foruden engelsk omfatter sprog talt i hjemmet af mindst million amerikanere over fem \xc3\xa5r spansk eller kreolsk spansk med 29,7 millioner; kinesisk, 2,2 millioner; fransk 1,4 millioner; tagalog 1.3 millioner; vietnamesisk 1,1 millioner; og tysk, 1,1 millioner.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nUSA\'s regering har ingen officielle registreringer af amerikanernes religi\xc3\xb8se status. Der er imidlertid foretaget en privat stikpr\xc3\xb8vevis unders\xc3\xb8gelse, som omtales i Census Bureaus Statistical Abstract of the United States (Folket\xc3\xa6llingskontorets Statistiske Oversigt over USA), if\xc3\xb8lge hvilken 76,7% af voksne amerikanere erkl\xc3\xa6rer sig for kristne; ca. 52% af de voksne beskriver sig selv som medlemmer af forskellige protestantiske trossamfund. Katolikkerne var med 24,5% det st\xc3\xb8rste enkelt trossamfund. Blandt andre religioner var de mest popul\xc3\xa6re blandt andet j\xc3\xb8dedom (1,4%), islam (0,6%), buddhisme (0,5%), hinduisme (0,4%) og unitarisme (0,3%). Cirka 14,2% af deltagerne beskrev sig selv som ikke-religi\xc3\xb8se. Fordelingen af de 5,9%, som valgte ikke at besvare unders\xc3\xb8gelsen, er ukendt._NEWLINE_Amerikanernes religi\xc3\xb8sitet er meget dynamisk. I perioden 1990\xe2\x80\x932001 blev f\xc3\xb8lgende grupper mindst fordoblet. Her anf\xc3\xb8res de der voksede mest f\xc3\xb8rst, Wiccans, kristne uden fast tilknytning til et trossamfund, deister, sikher, evangeliske kristne, Disciples of Christ, New age-tilh\xc3\xa6ngere, hinduer, Full Gospel tilh\xc3\xa6ngere, kv\xc3\xa6kerne, bahais, uafh\xc3\xa6ngige kristne, gruppen af de, der ikke besvarede sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let, Buddhister og Foursquare Gospel-tilh\xc3\xa6ngere._NEWLINE_Religion har traditionelt spillet en stor rolle i det amerikanske samfund. Mange af de f\xc3\xb8rste immigranter kom til Amerika af religi\xc3\xb8se grunde. Religion har stor indflydelse p\xc3\xa5 amerikansk politik og kultur. Givetvis st\xc3\xb8rre end i andre vestlige lande.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nUddannelse i USA varetages af delstaterne og lokalsamfundene, og ikke af den f\xc3\xb8derale regering. Dog har det f\xc3\xb8derale undervisningsministerium alligevel en vis indflydelse via sine muligheder for at p\xc3\xa5virke finansieringen af undervisningen. Eleverne gennemg\xc3\xa5r oftest et tolv\xc3\xa5rs undervisningforl\xc3\xb8b, som normalt slutter ved 18-\xc3\xa5rs alderen, men nogle delstater tillader, at eleverne stopper i en alder af 16 eller 17 \xc3\xa5r. Man deler normalt skoleforl\xc3\xb8bet op i en "elementary school" \xe2\x80\x93 1. til 6. klasse \xe2\x80\x93 "middle school" \xe2\x80\x93 6. til 8. klasse \xe2\x80\x93 og "high school" \xe2\x80\x93 9. til 12. klasse. Foruden at benytte det offentlige skolev\xc3\xa6sen tillades for\xc3\xa6ldrene at benytte skoler knyttet til et trosamfund, at benytte private skoler eller at undervise b\xc3\xb8rnene derhjemme. Lidt over to procent af de amerikanske b\xc3\xb8rn bliver undervist derhjemme. Efter "high school" kan man forts\xc3\xa6tte p\xc3\xa5 universiteterne, som kan v\xc3\xa6re enten offentlige eller private. De offentlige universiteter finansieres b\xc3\xa5de af den f\xc3\xb8derale regering og af delstatsregeringen s\xc3\xa5vel som andre kilder, men de fleste studenter m\xc3\xa5 afdrage p\xc3\xa5 studieg\xc3\xa6ld efter eksamen. Betalingen for at modtage undervisning p\xc3\xa5 private universiteter er generelt meget h\xc3\xb8jere end for de offentlige. Omkring 80\xc2\xa0% af de amerikanske collegestuderende studerer p\xc3\xa5 offentlige universiteter._NEWLINE_Der er stor konkurrence blandt de h\xc3\xb8jere uddannelsesinstitutioner i USA, s\xc3\xa5vel blandt de private som de offentlige. De amerikanske universiteter og colleges h\xc3\xb8rer til blandt verdens absolut bedste. USA har 168 universiteter blandt verdens top 500, hvoraf 17 er i top 20. Der findes ogs\xc3\xa5 et bredt udvalg af mindre universiteter, HF-lignende skoler og lokale skoler af varierende kvalitet med fri eller n\xc3\xa6sten fri adgang._NEWLINE_USA rangerer som nummer 24 ud af 29 unders\xc3\xb8gte lande med hensyn til l\xc3\xa6sef\xc3\xa6rdigheder, videnskabsforst\xc3\xa5else og matematiske f\xc3\xa6rdigheder for dets "high school"-elever sammenlignet med andre udviklede landes. USA ligger h\xc3\xb8jt med hensyn til analfabeter sammenlignet med andre udviklede lande, idet de udg\xc3\xb8r 2 \xe2\x80\x93 14\xc2\xa0% af befolkningen over 15 \xc3\xa5r. Med hensyn til opn\xc3\xa5ede uddannelser har 27,2% af befolkningen over 25 mindst en bachelorgrad og 84,6% har best\xc3\xa5et "high school".\n_START_SECTION_\nSundhed\n_START_PARAGRAPH_\nUSA\'s sundhedsv\xc3\xa6sen blev i 1997 vurderet som verdens 15. bedste af Verdenssundhedsorganisationen WHO. USA bruger langt flere penge (sammenlagte private og offentlige udgifter) p\xc3\xa5 sundhedsv\xc3\xa6snet end noget andet land i verden. Disse udgifter har dog ikke v\xc3\xa6ret ensbetydende med h\xc3\xb8je placeringer i mange offentlige sundhedsunders\xc3\xb8gelser. Information fra CIA World Factbook viser, at USA havde en h\xc3\xb8jere sp\xc3\xa6dbarnsd\xc3\xb8delighed og en lidt mindre gennemsnitlig levealder end andre post-industrielle vestlige nationer som Sverige, Tyskland eller Frankrig. En l\xc3\xa6ges gennemsnitlige l\xc3\xb8n er h\xc3\xb8jere i USA end i noget andet land i verden. Overv\xc3\xa6gt er ogs\xc3\xa5 et stort sundhedsproblem i USA \xe2\x80\x93 det vurderes af koste landet flere milliarder dollars hvert \xc3\xa5r._NEWLINE_I mods\xc3\xa6tning til mange vestlige lande, er USA\'s sundhedsv\xc3\xa6sen ikke fuldt statsfinansieret, men er en blanding af offentlig og privat finansiering. I 2004 betalte private forsikringer for 36,1% af personlige sundhedsudgifter, private betalte selv 15,1%, andre private midler stod for 4,4% af betalingerne, mens f\xc3\xb8derale, statslige og lokale instanser betalte 44,4%. I 2005 var der 41,2 millioner mennesker i USA (14,2 procent af befolkningen) som ikke havde nogen sygesikring for mindst halvdelen af \xc3\xa5ret. Dog boede omtrent en tredjedel af disse personer uden forsikring i husholdninger med en indkomst p\xc3\xa5 over 50.000$, hvor halvdelen af disse havde en indkomst p\xc3\xa5 over 75.000$. En tredjedel er ogs\xc3\xa5 mennesker som berettigede til forsikringsprogrammer, men har valgt ikke at skrive sig op til dem._NEWLINE_Sygesikring i USA er traditionelt set en gode ved nogle former for arbejde. Dog er sundhedsfaciliteter i n\xc3\xb8dsituationer forpligtede til at hj\xc3\xa6lpe, uanset om patienten kan betale eller ej. Regninger p\xc3\xa5 behandlinger er den almindeligste \xc3\xa5rsag til personlig konkurs i USA. Nationen bruger en stor m\xc3\xa6ngde penge p\xc3\xa5 medicinsk forskning, det meste privat finansieret. Pr. 2000 finansierede private non-profit organisationer (som Howard Hughes Medical Institute) 7%, privat industri finansierede 57%, og det statsst\xc3\xb8ttede National Institutes of Health finansierede 36% af den medicinske forskning i USA. De store investeringer har gjort USA til ledende i verden indenfor medicinsk innovation. USA dominerer det biopharmaceutiske marked, og st\xc3\xa5r for 75% af verdens oms\xc3\xa6tning indenfor bioteknologi i 2010.\n_START_SECTION_\nFamiliestruktur\n_START_PARAGRAPH_\nI 2007 var 58% af voksne amerikanere gift, 6% enker, 10% skilt, og 25% havde aldrig v\xc3\xa6ret gift. Kvinder arbejder nu mest udenfor hjemmet og modtager majoriteten af bachelorerne._NEWLINE_USA\'s teenager-graviditetsrate er 26.5 per 1000 kvinder, og raten er faldet med 57% siden 1991. I 2015 var den h\xc3\xb8jeste teenage-f\xc3\xb8dselsrate i Alabama og den laveste i Wyoming. Abort er legalt i hele USA, grundet Roe v. Wade 1973, en skels\xc3\xa6ttende domstolsafg\xc3\xb8relse ved USA\'s h\xc3\xb8jesteret. Mens abortraten er faldende, forbliver abort rationen p\xc3\xa5 241 per 1000 levende f\xc3\xb8dsler og abortraten p\xc3\xa5 15 per 1000 kvinder i alderen 15-44 \xc3\xa5r h\xc3\xb8jere end for de fleste vestlige lande. I 2013 var den gennemsnitlige alder ved f\xc3\xb8rste f\xc3\xb8dsel 26 \xc3\xa5r, og de ugifte kvinders f\xc3\xb8dsler udgjorde 40,6% af alle f\xc3\xb8dslerne._NEWLINE_Fertilitetsraten var i 2013 estimeret til 1,86 f\xc3\xb8dsler per kvinde. Adoption i USA er almindeligt og relativt nemt fra et juridisk synspunkt i forhold til andre vestlige lande. I 2001 tegnede USA med sine over 127.000 adoptioner for n\xc3\xa6sten halvdelen af det totale antal af adoptioner p\xc3\xa5 verdensplan. Homovielser er legale i hele USA, og det er tilladt for par af samme k\xc3\xb8n at adoptere. Polygami er illegalt i hele USA.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nMenneskelig transport er domineret af biler, der operer p\xc3\xa5 et netv\xc3\xa6rk af 6.4 millioner km offentlige veje, heraf et af verdens l\xc3\xa6ngste motorvejsnet p\xc3\xa5 91700 km. Med verdens andet st\xc3\xb8rste marked for biler har USA den h\xc3\xb8jeste k\xc3\xb8ret\xc3\xb8j ejerskabsrate p\xc3\xa5 765 per 1000 amerikanere.  Omkring 40% af personk\xc3\xb8ret\xc3\xb8jerne er vans, SUV\'er, eller lette lastbiler. Den gennemsnitlige amerikanske voksen bruger hver dag 55 minutter med at k\xc3\xb8re og rejser 47 kilometer. _NEWLINE_Massetransport udg\xc3\xb8r 9% af alle arbejdsm\xc3\xa6ssige ture. Godstransport p\xc3\xa5 skinner er omfattende, selvom et relativt lille antal passagerer (omkring 31 millioner \xc3\xa5rligt) benytter intercitytog til transport, til dels pga. den lave befolkningst\xc3\xa6thed i meste af USA. Men Amtraks, det nationale jernbanenet, passagertal steg med n\xc3\xa6sten 37% fra 2000 til 2010. Desuden har investeringer i letbaner v\xc3\xa6ret stigende i de seneste \xc3\xa5r. Brugen af cykler til arbejdsm\xc3\xa6ssig pendling er minimal._NEWLINE_Den civile luftfartsbranche er udelukkende ejet af private og har gennemg\xc3\xa5et omfattende dereguleringer siden 1978, imens de fleste st\xc3\xb8rre lufthavne er offentligt ejede. De tre st\xc3\xb8rste flyselskaber i verden m\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 antal passagerer er amerikanske. American Airlines Group er nummer et og blev i 2013 skabt efter en fusion mellem AMR Corporation og US Airways Group. 16 af verdens 50 travleste passagerlufthavne ligger i USA, heriblandt den travleste Hartsfield\xe2\x80\x93Jackson Atlanta International Airport, og den fjerde travleste O\'Hare International Airport i Chicago.\n_START_SECTION_\nEnergi\n_START_PARAGRAPH_\nUSA\'s energiforbrug ligger \xc3\xa5rligt p\xc3\xa5 omkring 29.000 terawatttimer. Energiforbrug per indbygger er p\xc3\xa5 7.8 ton (7076 kg) af olie\xc3\xa6kvivalenter \xc3\xa5rligt, verdens 10. h\xc3\xb8jeste rate. I 2005 kom 40% af denne energi fra r\xc3\xa5olie, 23% fra kul og 22% fra naturgas. Den restende del kom fra atomkraft og vedvarende energikilder. USA er verdens st\xc3\xb8rste forbruger af r\xc3\xa5olie._NEWLINE_Atomkraft har i \xc3\xa5rtier spillet en begr\xc3\xa6nset rolle i forhold til andre udviklede lande, delvist pga. af \xc3\xa6ndringen i offentlighedens opfattelse i k\xc3\xb8lvandet af ulykken p\xc3\xa5 Three Mile Island. I 2007 blev adskillige ans\xc3\xb8gninger om nye atomkraftv\xc3\xa6rker sendt afsted. USA har 27% af verdens kulreserver, og er verdens st\xc3\xb8rste producent af naturgas og r\xc3\xa5olie.\n_START_SECTION_\nVandforsyning og vandbehandling\n_START_PARAGRAPH_\nProblemer vedr\xc3\xb8rerende vandforsyningen i USA er t\xc3\xb8rker i den vestlige del, vandknaphed, forurening, manglende investeringer, bekymringer om at vandprisen er til at betale for de fattige og en arbejdsstyrke, der hurtigt g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 pension. Global opvarmning vil medf\xc3\xb8re for\xc3\xb8get variation i nedb\xc3\xb8r og nedb\xc3\xb8rsintensitet, hvilket muligvis vil f\xc3\xb8re til mere voldsomme t\xc3\xb8rker og oversv\xc3\xb8mmelser med mulige alvorlige konsekvenser for vandforsyningen og forurening fra overfyldte kloaker.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nUSA er hjemsted for mange kulturer og en stor variation af etniske grupper, traditioner og v\xc3\xa6rdier. Udover befolkningsgrupperne indf\xc3\xb8dte amerikanere i USA, indf\xc3\xb8dte hawaiianere, and indf\xc3\xb8dte i Alaska, nedstammer n\xc3\xa6sten alle andre fra deres forf\xc3\xa6dre, der emigrede og bosatte sig i landet i de sidste fem \xc3\xa5rhundredere.  Overordnet set er den amerikanske kultur kraftigt p\xc3\xa5virket af flere europ\xc3\xa6iske, specielt de tyske, britiske og irskekulturer og senere af italienske, gr\xc3\xa6ske og ashkenaziske kulturer. Andre vigtige befolkningsgrupper er efterkommere af de vestafrikanske slaver, der bevarede nogle kulturelle traditioner fra Vestafrika i det tidlige USA. Mere nylig indvandring fra Asien og Latinamerika er tilf\xc3\xb8jet til en kulturel blandring, der er blevet beskrevet metaforisk som b\xc3\xa5de en homogeniserende smeltedigel og en heterogen salatsk\xc3\xa5l, hvori indvandrere og deres efterkommere beholder s\xc3\xa6rpr\xc3\xa6gede kulturelle tr\xc3\xa6k. Geografiske navne afspejler tydeligt, hvordan USA\'s historie er sammensat af britisk, hollandske, franske, spanske og indianske dele._NEWLINE_Kernen i amerikansk kultur blev grundlagt af de protestantiske britiske kolonister og formet af gr\xc3\xa6nselandets afvikling med de konstante territoriale ekspansioner mod vest, hvor de deraf afledte kulturelle tr\xc3\xa6k gik i arv til efterkommere og blev overf\xc3\xb8rt til immigranter gennem assimilation. Amerikanere har traditionelt v\xc3\xa6ret pr\xc3\xa6get af en st\xc3\xa6rk arbejdsmoral, konkurrence og individualisme, s\xc3\xa5vel som en forenende tro p\xc3\xa5 et "amerikansk bekendelsesskrift", der fremh\xc3\xa6ver og understreger frihed, lighed, privat ejendomsret, demokrati, retssamfund og en pr\xc3\xa6ference for en begr\xc3\xa6nset stat. Amerikanere er ekstremt velg\xc3\xb8rende i forhold til globale standarder. Amerikanere gav if\xc3\xb8lge et britisk studie 1,67% af BNP til velg\xc3\xb8renhed, mere end nogen anden studeret nation, og mere end dobbelt s\xc3\xa5 meget som den britiske andenplads p\xc3\xa5 0,73% og omkring tolv gange franskm\xc3\xa6ndenes 0,14%._NEWLINE_Den amerikanske dr\xc3\xb8m eller opfattelse, at amerikanere nyder gavn af en h\xc3\xb8j social mobilitet, spiller en afg\xc3\xb8rende rolle i at tiltr\xc3\xa6kke immigranter. Hvorvidt denne opfattelse er realistisk har v\xc3\xa6ret en meget debatteret emne. Imens mainstream kultur holder fast ved at USA er et klassel\xc3\xb8st samfund, har l\xc3\xa6rde indentificeret signifikante forskele mellem landets sociale klasser, hvilket p\xc3\xa5virker socialisering, sprog samt holdning- og v\xc3\xa6rdis\xc3\xa6t. Amerikaneres selvbilleder, sociale synsvinkler og kulturelle forventninger er us\xc3\xa6dvanlig t\xc3\xa6t forbundet med deres placering i samfundet. Mens amerikanere har tendens til at s\xc3\xa6tte stor pris p\xc3\xa5 socio\xc3\xb8konomiske pr\xc3\xa6stationer, ses det at v\xc3\xa6re almindelig eller gennemsnitlig (Average Joe) som en positiv egenskab._NEWLINE_Amerikansk kultur er s\xc3\xa5ledes en blanding af forskellige kulturer fra hele verdens. I dag eksporteres alskens amerikansk kultur \xe2\x80\x93 mad, musik, film, tv, sport, sprog osv. \xe2\x80\x93 tilbage til hele verden og har en enorm p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 kulturen overalt.\n_START_SECTION_\nMadlavning\n_START_PARAGRAPH_\nAlmindelig amerikansk mad ligner meget andre vestlige landes. Hvede er den prim\xc3\xa6re kornsort med omkring tre fjerdedele af kornprodukter lavet af hvedemel, og mange retter bruger indf\xc3\xb8dte amerikanske ingredienser, s\xc3\xa5som kalkun, r\xc3\xa5vildt, kartofler, s\xc3\xb8de kartofler, majs, squash, og ahornsirup, der blev spist af oprindelige amerikanere og de tidlige europ\xc3\xa6iske nybyggere. Disse hjemh\xc3\xb8rende f\xc3\xb8devarer er en del af en f\xc3\xa6lles menu p\xc3\xa5 en af USA\'s mest popul\xc3\xa6re helligdage Thanksgiving, hvor nogle amerikanere laver traditionel mad for at fejre begivenheden._NEWLINE_Karakteritiske retter som \xc3\xa6blepie, dybstegt kylling, pizza, hamburgers, og hot dogs stammer fra adskillige immigranters opskrifter. Pommes frites, mexicanske retter som burritos og tacos samt pastaretter frit tilpasset fra italienske opskrifter spises af alle i stor stil. Soul food, som oprindeligt blev spist af de afrikanske slaver, er ogs\xc3\xa5 en popul\xc3\xa6r spise i USA. Amerikanere drikker tre gange s\xc3\xa5 meget kaffe som te. Den amerikanske f\xc3\xb8devarebranches markedsf\xc3\xb8ring er i h\xc3\xb8j grad ansvarlig for at have gjort appelsinjuice og m\xc3\xa6lk til allestedsv\xc3\xa6rende morgenmadsdrikkevarer._NEWLINE_Amerikanernes spisevaner minder enormt meget om de britiske kulinariske r\xc3\xb8dder, dog med nogle variationer. Selvom amerikanerne kunne dyrke nyere gr\xc3\xb8ntsager p\xc3\xa5 deres land, som briterne ikke kunne, ville de fleste kolonister ikke spise disse nye f\xc3\xb8devarer, f\xc3\xb8r europ\xc3\xa6erne accepterede dem. Over tid har amerikansk mad \xc3\xa6ndrer sig til et punkt, hvor madanmelder John L. Hess i 1972 sagde: "Vores grundl\xc3\xa6ggere var s\xc3\xa5 langt overlegne i forhold til nuv\xc3\xa6rende politiske ledere i kvalitet af deres mad s\xc3\xa5vel som kvaliteten af deres prosa og intelligens."_NEWLINE_Den amerikanske fast food-industri er verdens st\xc3\xb8rste, og de kom med det banebrydende drive-through koncept i 1940\'erne. Fastfood-forbrug har udl\xc3\xb8st sundhedsm\xc3\xa6ssige bet\xc3\xa6nkeligheder, og i l\xc3\xb8bet af 1980\'erne og 1990\'erne steg amerikaneres kalorieindtag med 24\xc2\xa0%. Hyppig spisning p\xc3\xa5 fastfoodrestauranter er forbundet med, hvad offentlige repr\xc3\xa6sentanter for sundhed kalder den amerikanske "fedmeepidemi". Meget s\xc3\xb8dede sodavand og l\xc3\xa6skedrikke er meget popul\xc3\xa6re, og s\xc3\xb8dede drikke udg\xc3\xb8r ni procent af amerikanernes kalorieindtag.\n_START_SECTION_\nLitteratur, filosofi og kunst\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikansk kunst og litteratur var i det 18. og 19. \xc3\xa5rhundrede n\xc3\xa6sten udelukkende p\xc3\xa5virket af de europ\xc3\xa6iske str\xc3\xb8mninger. Forfattere s\xc3\xa5som Nathaniel Hawthorne, Edgar Allan Poe og Henry David Thoreau etablerede i midten af 1800-tallet en karakteristisk amerikansk kulturel stemme. Mark Twain og digteren Walt Whitman var fremtr\xc3\xa6dende personer i \xc3\xa5rhundredets anden halvdel; Emily Dickinson, der var n\xc3\xa6sten ukendt i hendes levetid, er nu anerkendt som en v\xc3\xa6sentlig amerikansk digter. Af v\xc3\xa6rker, som opfattes til at opfange og rumme grundl\xc3\xa6ggende aspekter af nationens erfaringer og karakter, kan n\xc3\xa6vnes Herman Melville\'s Moby-Dick (1851), Twain\'s The Adventures of Huckleberry Finn (1885), F. Scott Fitzgeralds The Great Gatsby (1925) og Harper Lee\'s To Kill a Mockingbird (1960). Disse kan m\xc3\xa5ske f\xc3\xa5 tilnavnet "Stor amerikansk roman"._NEWLINE_Tolv amerikanske statsborgere har vundet Nobilprisen i litteratur, sidste gang Bob Dylan i 2016. William Faulkner, Ernest Hemingway og John Steinbeck er ofte opgjort blandt det 20. \xc3\xa5rhundredes mest indflydelsesrige forfattere. Popul\xc3\xa6re litter\xc3\xa6re genre s\xc3\xa5som Western og hardboiled krimier udviklede sig i USA. Beatgenerationens forfattere opn\xc3\xa5ede op for helt nye litter\xc3\xa6re tilgange, som har postmoderne forfattere s\xc3\xa5som John Barth, Thomas Pynchon og Don DeLillo._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre amerikanske filosofiske bev\xc3\xa6gelse blev grundlagt af transcendentalisterne, ledet af Thoreau and Ralph Waldo Emerson. Efter den amerikanske borgerkrig ledte Charles Sanders Peirce og derefter William James og John Dewey udviklingen af pragmatismen. I det 20. \xc3\xa5rhundrede bragte W. V. O. Quine og Richard Rorty og senere Noam Chomskys arbejde analytisk filosofi i forgrunden af det amerikanske filosofiske akademiske samfund. John Rawls og Robert Nozick ledte en ren\xc3\xa6ssance af politisk filosofi. Cornel West og Judith Butler har f\xc3\xb8rt en kontinental tradition i af det amerikanske filosofiske akademiske samfund. Chicagoskole-\xc3\xb8konomer som Milton Friedman, James M. Buchanan og Thomas Sowell har p\xc3\xa5virket adskillige omr\xc3\xa5der indenfor social og politisk filosofi._NEWLINE_Bev\xc3\xa6gelsen Hudson River School p\xc3\xa5virkede den amerikanske billedkunst med den europ\xc3\xa6iske naturalismes traditioner. Thomas Eakins realistiske malerier er nu almindeligt fejret. Armory Show udgang 1913 i New York City, der var en udstilling med europ\xc3\xa6isk moderne kunst, chokerede offentligheden og transformerede USA\'s kunstscene. Museum of Modern Art i New York, grundlagt i 1929, blev en demonstration af amerikansk og international samtidskunst. Efter slutningen p\xc3\xa5 2. verdenskrig skete der en drejning, hvor New York de facto overtog titlen som verdens kunstcentrum fra Paris. Georgia O\'Keeffe, Marsden Hartley og andre eksperimenterede med nye individualistiske stilarter. Store kunstneriske bev\xc3\xa6gelser s\xc3\xa5som Willem de Kooning og Jackson Pollocks abstrakte ekspressionisme og Andy Warhol og Roy Lichtensteins pop art udvikledes i overvejende USA. B\xc3\xb8lgen af modernisme og senere postmodernisme har bragt ber\xc3\xb8mmelse til amerikanske arkitekter s\xc3\xa5som Frank Lloyd Wright, Philip Johnson, og Frank Gehry. _NEWLINE_En af de f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre folk, der promoverede amerikansk teater, var impresario P. T. Barnum, der i 1841 begyndte at drive virksomhed i nedre Manhattans underholdningskompleks. I det 20. \xc3\xa5rhundrede opstod den moderne musical p\xc3\xa5 Broadway; Sangene af musical teater komponister s\xc3\xa5 som Irving Berlin, Cole Porter og Stephen Sondheim er blevet pop-standarder. Dramatikeren Eugene O\'Neill vandt i 1936 Nobel prisen i litteratur; af andre anmelderroste amerikanske dramatiker kan n\xc3\xa6vnes flere vindere af Pulitzerprisen, heraf Tennessee Williams, Edward Albee og August Wilson._NEWLINE_Charles Ives\' arbejde, selvom han ikke var s\xc3\xa6rlig kendt p\xc3\xa5 tidspunktet, etablerede ham som den f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre amerikanske komponist i den klassiske tradition, imens eksperimentalister s\xc3\xa5som Henry Cowell og John Cage skabte en karakteristik amerikansk tilgang til klassisk komposition. Aaron Copland og George Gershwin udviklede en syntese af popul\xc3\xa6r og klassisk musik. Koreograferne Isadora Duncan og Martha Graham bidragede til skabelsen af moderne dans, mens George Balanchine og Jerome Robbins var fremtr\xc3\xa6dende figurer indenfor 20. \xc3\xa5rhundredes ballet. Amerikanerne har l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret vigtige i det moderne kunstneriske medium, fotografiet og af st\xc3\xb8rre fotografer kan n\xc3\xa6vnes Alfred Stieglitz, Edward Steichen, and Ansel Adams.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nSiden slutningen af det 19. \xc3\xa5rhundrede, er popul\xc3\xa6rmusik fra USA i stigende grad blevet verdenskendt, til det punkt hvor nogle former for amerikansk popmusik i dag kan h\xc3\xb8res n\xc3\xa6sten overalt. Afroamerikansk musiks rytmiske og lyriske stilarter har grundl\xc3\xa6ggende p\xc3\xa5virket amerikansk musik i almindelighed og adskilt den fra europ\xc3\xa6iske musiktraditioner. Elementer fra folkemusik idiomer s\xc3\xa5som blues, og hvad der nu er kendt som oldtime, blev brugt og transformeret til popul\xc3\xa6re genrer med globale publikum. Jazz blev i starten af 20. \xc3\xa5rhundrede udviklet af pionere som Louis Armstrong og Duke Ellington. Countrymusik blev udviklet i 1920\'erne og rhythm and blues i 1940\'erne._NEWLINE_Elvis Presley og Chuck Berry var i midt 1950\'erne iblandt pionererne indenfor rock and roll. I 1960\'erne, Bob Dylan dukkede frem med sammen med amerikansk folkemusiks genoplivning og blev en af USA\'s mest ber\xc3\xb8mte sangskrivere, imens James Brown ledede udviklingen af funk. Amerikanske kreationer i nyere tid omfatter hip hop and house music. Amerikanske popstjerner s\xc3\xa5som Presley, Michael Jackson og Madonna er blevet til globale ber\xc3\xb8mtheder. Det samme er sket for nutidige musikalske kunstnere som Taylor Swift, Britney Spears, Katy Perry og Beyonc\xc3\xa9 s\xc3\xa5vel som hiphop kunstnere s\xc3\xa5som Jay Z, Eminem og Kanye West. Rockbands s\xc3\xa5som Metallica,The Eagles og Aerosmith er blandt de mest indbringende bands og sangere p\xc3\xa5 verdensplan.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nHollywood, et nordligt distrikt i Los Angeles, Californien, er en af de f\xc3\xb8rende inden for filmproduktion. Verdens f\xc3\xb8rste kommercielle filmfremvisning fandt sted i New York i 1894 med Thomas Edisons Kinetoscope. Det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r fandt den f\xc3\xb8rste kommercielle fremvisning af en projiceret film sted, ogs\xc3\xa5 i New York, og USA var p\xc3\xa5 forkant med lydfilmens udvikling i de efterf\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rtier. USA\'s filmbranche har siden det tidlige 20. \xc3\xa5rhundrede v\xc3\xa6ret baseret omkring Hollywood, men i det 21. \xc3\xa5rhundrede er et stigende antal film blevet lavet andre steder, og filmselskaberne har v\xc3\xa6ret genstand for globaliseringens magt._NEWLINE_Instrukt\xc3\xb8ren D.W. Griffith, USA\'s mest fremtr\xc3\xa6dende filmskaber i stumfilmsperioden, var en central person i udviklingen af filmsproget, og producer/entrepren\xc3\xb8r Walt Disney var f\xc3\xb8rende inden for b\xc3\xa5de tegnefilm og film-merchandising. Instrukt\xc3\xb8rer som John Ford omdefinerede billedet og historien for det gamle amerikanske vesten og udvidede ligesom andre s\xc3\xa5som John Huston mulighederne for optagelser i virkeligheden for filmbranchen samt havde stor indflydelse p\xc3\xa5 efterf\xc3\xb8lgende instrukt\xc3\xb8rer. Industrien har haft sine gyldne \xc3\xa5r, almindeligt refereret til som "Hollywoods guldalder", fra lydfilmens barndom indtil de tidlige 1960\'ere med filmskuespillere s\xc3\xa5som John Wayne og Marilyn Monroe, der blev ikoniske figurer. I 1970\'erne var filminstrukt\xc3\xb8rer som Martin Scorsese, Francis Ford Coppola og Robert Altman en vital del af, hvad der blev kaldt "New Hollywood" eller "Hollywoods Ren\xc3\xa6ssance", med kompromisl\xc3\xb8s realisme p\xc3\xa5virket af efterkrigstidens franske og italienske realismefilm. Siden har instrukt\xc3\xb8rer som Steven Spielberg, George Lucas og James Cameron opn\xc3\xa5et ber\xc3\xb8mmelse for deres blockbusterfilm, der ofte er karakteriseret af h\xc3\xb8je produktionsomkostninger, men til geng\xc3\xa6ld har opn\xc3\xa5et h\xc3\xb8j indtjening i biograferne. Camerons Avatar (2009) indtjente fx mere end $2 milliarder ved biografsalg._NEWLINE_Blandt de bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige film, der ligger p\xc3\xa5 toppen p\xc3\xa5 American Film Institutes AFI 100-liste, kan n\xc3\xa6vnes Orson Welles\' Citizen Kane (1941), der ofte er n\xc3\xa6vnt som den st\xc3\xb8rste nogensinde, Casablanca (1942), The Godfather (1972), Borte med bl\xc3\xa6sten (Gone with the Wind) (1939), Lawrence af Arabien (Lawrence of Arabia) (1962), Troldmanden fra Oz (The Wizard of Oz) (1939), Fagre voksne verden (The Graduate) (1967), I storbyens havn (On the Waterfront) (1954), Schindlers liste (Schindler\'s List) (1993), Singin\' in the Rain (1952), Det er herligt at leve (It\'s a Wonderful Life) (1946) og Sunset Boulevard (1950). Academy Awards bedre kendt som Oscar-uddelingen har v\xc3\xa6ret afholdt hvert \xc3\xa5r siden 1929 af Academy of Motion Picture Arts and Sciences, og Golden Globe Awards har v\xc3\xa6ret afholdt \xc3\xa5rligt siden januar 1944.\n_START_SECTION_\nMedier\n_START_PARAGRAPH_\nDe fire st\xc3\xb8rste tv-udbydere i USA er NBC, CBS, ABC, og Fox, og de er alle kommercielle. Kabel-tv udbyder hundredvis af kanaler til en r\xc3\xa6kke forskellige nicheomr\xc3\xa5der. Amerikanere lytter til radio, der ogs\xc3\xa5 er i det store hele er kommercielt, i gennemsnit to og en halv time om dagen._NEWLINE_I 1998 havde antallet af kommercielle radiostationer vokset til 4.793 AM og 5.662 FM. Desuden er der 1.460 offentlige radiostationer, hvoraf de fleste er drevet af universiteter og offentlige myndigheder til uddannelsesform\xc3\xa5l og er finansieret af offentlige eller private midler, abonnementer og selskabers tegningsgaranti. Meget af offentlig radioudsendelse leveres af NPR og fjernsyn leveres af PBS. Begge blev dannet med Public Broadcasting Act of 1967 og drives separat. If\xc3\xb8lge FCC er der er 30 september 2014 15.433 autoriserede fuld effekt radiostationer._NEWLINE_Kendte aviser er The New York Times, USA Today og The Wall Street Journal. Alle amerikanske aviser er privat ejede, med f\xc3\xa5 undtagelser, enten ved store k\xc3\xa6der s\xc3\xa5som Gannett eller McClatchy, som ejer snesevis eller endda hundredvis af aviser, ved sm\xc3\xa5 k\xc3\xa6der der ejer end h\xc3\xa5ndfuld aviser, eller ved en p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de der bliver mere sj\xc3\xa6lden, af individer eller familier. St\xc3\xb8rre byer har ofte "alternative ugeblade" for at supplere mainstream dagblade. De mest velkendte er New York Citys The Village Voice eller Los Angeles\' LA Weekly. Mange st\xc3\xb8rre byer st\xc3\xb8tter et lokalt virksomheds tidsskrift, fagblade vedr\xc3\xb8rende de lokale industrier og blade for lokale etniske og sociale grupper. Tidlige versioner af comic strip i dagblade og aviser og American comic book begyndte at dukke op i 19. \xc3\xa5rhundrede. I 1938 udviklede Superman, DC Comics tegneserie superhelt, sig til et amerikansk ikon. Udover webportaler og s\xc3\xb8gemaskiner er de mest popul\xc3\xa6re hjemmesider Facebook, YouTube, Wikipedia, Yahoo.com, eBay, Amazon oh Twitter._NEWLINE_Mere end 800 publikationer produceres p\xc3\xa5 spansk, det andet mest talte modersm\xc3\xa5l efter engelsk. Spanske medier ligefra fjernsyn, radio til aviser og hjemmesider er i stor v\xc3\xa6kst i USA grundet den voksende befolkningsgruppe hispanics og latinoer, der den 1. juli 2015 udgjorde 56,6 millioner.\n_START_SECTION_\nOnline Sportsv\xc3\xa6ddem\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nDet har v\xc3\xa6ret ulovligt at v\xc3\xa6dde p\xc3\xa5 sport siden 1992 efter at Professional and Amateur Sports Protection Act of 1992 blev vedtaget. Siden da har det kun v\xc3\xa6ret i Nevada og New Jersey, at man har kunnet satse p\xc3\xa5 sport. Dengang udtalte David Stern (Senate Judiciary Subcommittee on Patents, Copyrights and Trademarks) under en offentlig h\xc3\xb8ring ang\xc3\xa5ende sportsv\xc3\xa6ddem\xc3\xa5l: (S)ports gambling is a national problem. The harms it inflicts are felt beyond the borders of those States that sanction it. Men det bliver nu igen lovligt at spille p\xc3\xa5 sport i alle delstater, da H\xc3\xb8jesteretten i USA ( Supreme Court of the United States ) stemte i 2018 for at legalisere sportsv\xc3\xa6ddem\xc3\xa5l med seks imod tre stemmer._NEWLINE_En af de f\xc3\xb8rste sponsporaftaler mellem en betting-gigant og et amerikansk fodboldhold blev mellem 888.com og New York Jets. I f\xc3\xb8rste omgang g\xc3\xa6lder aftalen for s\xc3\xa6sonen 2018/2019. Som en del af aftalen kan 888 nu reklamere for deres brand p\xc3\xa5 klubbens stadion under hjemmekampe. Derudover kan 888 bruge klubbens logoer og navn i deres reklamekampagner.\n_START_SECTION_\nVidenskab og teknologi\n_START_PARAGRAPH_\nUSA har v\xc3\xa6ret f\xc3\xb8rende i teknologisk innovation siden slutningen af det 19. \xc3\xa5rhundrede og videnskalig forskning siden midten af 20. \xc3\xa5rhundrede. Metoder for produktion af udskiftelige dele blev udviklet af USA\'s krigsministerium af de f\xc3\xb8derale arsenaler i den f\xc3\xb8rste halvdel af det 19. \xc3\xa5rhundrede. Denne teknologi sammen med udviklingen af en v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jsmaskine industri muliggjorde at USA kunne have en stor skala fremstilling af symaskiner, cykler og andre varer i det senere 19. \xc3\xa5rhundrede og blev senere kendt som det amerikanske fremstillingssystem. Elektrificeringen af fabrikkerne i det tidlige 20. \xc3\xa5rhundrede, samleb\xc3\xa5ndets indf\xc3\xb8relse og andre arbejdskraftbesparende teknikker skabte systemet kaldet masseproduktion._NEWLINE_I 1876 blev Alexander Graham Bell tildelt det f\xc3\xb8rste patent for sin opfindelse af telefonen. Thomas Edisons forskningslaboratorie, der var en af de f\xc3\xb8rste af sin slags, udviklede fonografen, den f\xc3\xb8rste langtidsholdbare gl\xc3\xb8dep\xc3\xa6re og det f\xc3\xb8rste filmkamera, der virkede. Sidstn\xc3\xa6vnte f\xc3\xb8rte til fremkomsten af den verdensomsp\xc3\xa6ndende underholdningsindustri. I det tidlige 20. \xc3\xa5rhundrede populariserede Ransom E. Olds og Henry Fords selskaber samleb\xc3\xa5ndet. I 1903 lykkedes det br\xc3\xb8drene Wright at lave den f\xc3\xb8rste vedvarende og kontrollerede tungere end luft drevne flyvning._NEWLINE_Fremkomsten af nazismen i 1930\'erne f\xc3\xb8rte til at mange europ\xc3\xa6iske videnskabsm\xc3\xa6nd, heriblandt Albert Einstein, Enrico Fermi og John von Neumann, immigrerede til USA. I l\xc3\xb8bet af Anden Verdenskrig udviklede Manhattan Project atomv\xc3\xa5ben og varslede Atomalderen, imens Rumkabl\xc3\xb8bet skabte rivende udvikling indenfor raketter, materialevidenskab og aeronautik._NEWLINE_Opfindelsen af transistoren i 1950\'erne, en central aktiv komponent i stort set al moderne elektronik, f\xc3\xb8rte til mange teknologiske fremskridt og en betydelig udvidelse af USA\'s teknologi industri. Dette f\xc3\xb8rte yderligere til oprettelsen af mange nye teknologivirksomheder og teknologiomr\xc3\xa5der rundt omkring i landet, fx Silicon Valley i Californien. Fremskridt gjort af amerikanske microprocessor virksomheder som Advanced Micro Devices og Intel sammen med b\xc3\xa5de computer software og hardware virksomheder, der omfatter Adobe Systems, Apple Computer, IBM, Microsoft og Sun Microsystems f\xc3\xb8rte til skabelsen og populariseringen af den personale computer. ARPANET var under udvikling i 1960\'erne til at opfylde USA\'s forsvarsministeriums krav, og blev den f\xc3\xb8rste ud af en r\xc3\xa6kke netv\xc3\xa6rk, der udviklede sig til Internettet._NEWLINE_Disse fremskridt f\xc3\xb8rte til en st\xc3\xb8rre personalisering af teknologien til individuelt brug. I 2013 ejede 83,8% af amerikanske husstande mindst en computer og 73,3\xc2\xa0% havde h\xc3\xb8jhastighedsinternet. I maj 2013 havde 91% af amerikanerne en mobiltelefon. USA placerer sig if\xc3\xb8lge Freedom House desuden h\xc3\xb8jt med hensyn til friheden p\xc3\xa5 internettet._NEWLINE_I det 21. \xc3\xa5rhundrede kommer omkring to tredjedel af finansieringen af forskning og udvikling fra den private sektor. USA er f\xc3\xb8rende i verden med videnskabelige forskningsartikler og i-faktoren.'