b'\n_START_ARTICLE_\nKarelsk-finske SSR\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nRepublikken dannedes p\xc3\xa5 grundlag af Karelske ASSR i Russiske SFSR den 31. marts 1940 for at internationalt legitimere den traktat om gr\xc3\xa6nse\xc3\xa6ndringer, som Terijoki-regeringen og Sovjetunionen officielt havde indg\xc3\xa5et den 2. december 1939._NEWLINE_Den 16. juli 1956 blev republikken atter en del af Russiske SFSR som det gendannede Karelske ASSR.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nAf befolkningen udgjorde i 1939 karelere og finner i alt omkring 40% og russere 60%. I 1940-erne skete store forandringer i befolkningens sammens\xc3\xa6tning is\xc3\xa6r ved tvangsforflytninger af folkegrupper. Befolkningst\xc3\xa6theden (1941 i gennemsnit 3,4 indb/km\xc2\xb2) aftog hurtigt i nordlig retning._NEWLINE_De vigtigste byer var Petrozavodsk (ca. 80.000 indbyggere 1941), Kem (16.700), Kondopoga (14.000), Medvezjegorsk (13.400), Belomorsk (13.500) og Sordavala (13.000).\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nKarelsk-finske SSR omfattede den nordvestlige del af det dav\xc3\xa6rende Sovjetunionen Republikken gr\xc3\xa6nsede i vest til Finland, i nord til Murmanskomr\xc3\xa5det og Kandalaksjabugten, i \xc3\xb8st til Hvidehavet og Arkhangelskomr\xc3\xa5det og i syd til Vologda- og Leningradomr\xc3\xa5det._NEWLINE_Karelsk-finske SSR udgjorde i geologisk og landskabelig henseende en del af Fennoskandinavien. Det er et omr\xc3\xa5de pr\xc3\xa6get af blottet grundfjeld, omfattende s\xc3\xb8er og skove: Omkring en sjettedel af Karelsk-finske SSRs areal udgjordes af s\xc3\xb8er, som indbyrdes var forbundne med stride og d\xc3\xa5rligt sejlbare floder med mange str\xc3\xb8mhvirvler og vandfald._NEWLINE_Klimaet var strengt, nedb\xc3\xb8ren kunne v\xc3\xa6re over 500 mm om \xc3\xa5ret, hvilket i forbindelse med den ringe fordampning bevirkede en forsumpning af jorden. Foruds\xc3\xa6tningerne for dyrkning af afgr\xc3\xb8der var ikke gode. Det dyrkede areal udgjorde i 1941 omkring 152.600 hektar, svarende til 0,8\xc2\xa0% af det samlede areal, det tils\xc3\xa5ede areal i 1946 endda kun til 77.700 ha. Store dele af landet var d\xc3\xa6kket af skove (9,8 mio. ha eller 55\xc2\xa0% af det samlede areal) og moser. Skovene bestod overvejende af fyr (60%), gran (33%) og birk. Den \xc3\xa5rlige vedtilv\xc3\xa6kst beregnedes til 16 mio. m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nI henseende til ekport af tr\xc3\xa6varer l\xc3\xa5 Karelsk-finske SSR p\xc3\xa5 andenpladsen efter Arkhangelsk-omr\xc3\xa5det inden for Sovjetunionen. Skov-, savv\xc3\xa6rks-, cellulose-, papir- og skiindustrier svarade for ca. tre femtedele af Karelsk-finska SSRs samlede produktion, andre industrigrene og jordbrug hver for en femtedel. En vis betydning havde tillige fiskeriet ved Hvidehavets kyster og i de store inds\xc3\xb8er. Karelsk-finske SSR havde store forekomster af r\xc3\xa5stoffer til byggeri, is\xc3\xa6r granit, diabas, marmor, cementler og glimmer. S\xc3\xb8malm fandtes i flere s\xc3\xb8er, jernmalm frem for alt i n\xc3\xa6rheden af Petrozavodsk og Pudozjgorsk (titanomagnetit). Nye jernmalmsfund gjordes 1945\xe2\x80\x9446 ved Himola. Endvidere fandtes forekomster af zink, tin, bly (Prjazja), s\xc3\xb8lv, kobber (Pitk\xc3\xa4ranta), molybden (Uhtua), baryt m.m._NEWLINE_Nye kraftstationer blev opf\xc3\xb8rte ved Kondopoga og Solomennoje._NEWLINE_De vigtigste f\xc3\xa6rdsels\xc3\xa5rer var den 1915\xe2\x80\x941917 anlagte Murmanskbane (Leningrad\xe2\x80\x94Petrozavodsk\xe2\x80\x94Murmansk) med sidebaner og den 1931\xe2\x80\x941933 anlagte Stalinkanal (227 km) mellem Hvidehavet og Onega; kanalen blev h\xc3\xa5rdt skadet under 2. verdenskrig men var fra 1946 p\xc3\xa5 ny i brug.'