b'\n_START_ARTICLE_\nGendarm\n_START_PARAGRAPH_\nGendarm (efter fransk gens d\'armes, "m\xc3\xa6nd under v\xc3\xa5ben") var betegnelsen for en elitesoldat i 1400-tallet som var livvagt for den franske konge. Derfra har begrebet udviklet sig, s\xc3\xa5 gendarmeri i dag er betegnelse for et milit\xc3\xa6rt korps med politiopgaver. Gendarmeriet ligner s\xc3\xa5ledes milit\xc3\xa6rpolitiet, men har umiddelbar og direkte kontakt til borgerne.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nsegendarmeri\n_START_PARAGRAPH_\nI en r\xc3\xa6kke lande ligger ansvaret for gr\xc3\xa6nsebevogtningen hos et gr\xc3\xa6nsegendarmeri.\n_START_SECTION_\nDanmark\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xa6nsegendarmeriet oprettedes ved kongelig resolution af 4. december 1838 af tre rytterregimenter i Holsten og var underlagt h\xc3\xa6ren indtil 1864. Gendarmeriet k\xc3\xa6mpede i 1864-krigen sammen med det slesvigske gendarmeri som en milit\xc3\xa6r enhed og blev herefter nedlagt. Korpset blev genoprettet i 1866 og virkede herefter som et milit\xc3\xa6rt organiseret gr\xc3\xa6nsetoldpoliti-korps ved Konge\xc3\xa5gr\xc3\xa6nsen. Fra d. 5. maj 1920 fungerede korpset langs den nuv\xc3\xa6rende gr\xc3\xa6nse. Under 2. verdenskrig faldt korpsets chef oberst Svend Paludan-M\xc3\xbcller i ildkamp mod Gestapo og tyske milit\xc3\xa6re enheder, d. 26. august 1944. Blev i 1952 omdannet til et civilt korps (Toldgr\xc3\xa6nsekorpset). Korpset bevogtede den danske gr\xc3\xa6nse mod Tyskland indtil 1958, (patruljeringen foregik til fods ad gendarmstien, og hver enkelt gendarm havde et bestemt stykke af gr\xc3\xa6nsen at passe) I 1958 blev der indf\xc3\xb8rt mobilpatruljer i korpset, som blev dirigeret fra radiostationen i Gr\xc3\xa5sten. Enkelte steder, blandt andet i skovene i Krus\xc3\xa5, fortsatte gendarmerne som fodpatrulje, som f\xc3\xb8rst oph\xc3\xb8rte den 1, april 1969. Korpset blev nedlagt 1. april 1969 og politiet p\xc3\xa5begyndte at k\xc3\xb8re patruljer langs med gr\xc3\xa6nsen i 1970. I en l\xc3\xa6ngere periode var korpsets uniformer lysebl\xc3\xa5 og blev af samme grund kaldt "de bl\xc3\xa5 gendarmer" (i lighed med Estrups gendarmerikorps, se nedenfor).\n_START_SECTION_\nDe Bl\xc3\xa5 Gendarmer\n_START_PARAGRAPH_\nDe Bl\xc3\xa5 Gendarmer var et et selvst\xc3\xa6ndigt gendarmerikorps, som blev oprettet i 1885 af Jacob Br\xc3\xb8nnum Scavenius Estrup og var tidens skatteopkr\xc3\xa6vere og et statspoliti i Danmark. Deres prim\xc3\xa6re opgaver var at indkr\xc3\xa6ve skatter under Estrup-tidens provisoriske regering. De havde de samme bef\xc3\xb8jelser som politiet og kunne derved arrestere folk. De var beredne og arbejdede altid i grupper af mindst to. De var kl\xc3\xa6dt i lysebl\xc3\xa5 uniformer og var udstyret med en karabin og en ryttersabel. Fra statens side var det meningen at de skulle indgyde frygt i befolkningen og f\xc3\xa5 dem til at opf\xc3\xb8re sig som gode borgere. De havde fire afdelinger i Danmark i henholdsvis K\xc3\xb8benhavn, Ringsted, Kolding og \xc3\x85rhus. Fra disse afdelinger blev de sendt ud i landet for at h\xc3\xa5ndtere de opgaver, som var blevet dem p\xc3\xa5lagt. Disse opgaver var fortrinsvis at indkr\xc3\xa6ve skat men ogs\xc3\xa5 at opretholde ro og orden under forfatningsstriden. De Bl\xc3\xa5 Gendarmer blev nedlagt i 1897.\n_START_SECTION_\nFrankrig\n_START_PARAGRAPH_\nGendarmerie Nationale er et fransk gendarmkorps, der tager sig af en lang r\xc3\xa6kke opgaver, med relation til landets interne sikkerhed, korpset h\xc3\xb8rer under indenrigsministeriet. Gendarmerne udfylder reelt set hullet mellem det franske milit\xc3\xa6rs opgaver og de opgaver, der varetages af det ordin\xc3\xa6re politi og kan af den grund ogs\xc3\xa5 l\xc3\xb8se opgaver, der kr\xc3\xa6ver milit\xc3\xa6re kompetencer, men skal udf\xc3\xb8res p\xc3\xa5 et politim\xc3\xa6ssigt lovgrundlag. P\xc3\xa5 grund af de mange forskelligartede opgaver, er korpset opdelt i en r\xc3\xa6kke specialiserede afdelinger.'