b'\n_START_ARTICLE_\nKors\xc3\xb8r\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHvoraf den f\xc3\xb8rste del af navnet kommer, vides ikke (korset i byens v\xc3\xa5ben fra 1608 er selvf\xc3\xb8lgelig dannet efter navnet; i det \xc3\xa6ldste byv\xc3\xa5ben, fra 1519, st\xc3\xa5r Bykirken). Stedet har utvivlsomt meget tidligt haft betydning som overfartssted til Fyn. Svend Grathe skal have anlagt et slot ved Kors\xc3\xb8r, men det er ikke godt at afg\xc3\xb8re, om der med dette menes T\xc3\xa5rnborg Slot eller et slot lige ved byen, og i senere beretninger er det ogs\xc3\xa5 ofte usikkert, hvilket der menes, n\xc3\xa5r Kors\xc3\xb8r Slot n\xc3\xa6vnes, s\xc3\xa5ledes da det berettes, at det under Grevens Fejde indtoges af nogle som hesteprangere forkl\xc3\xa6dte sk\xc3\xa6lsk\xc3\xb8rborgere. M\xc3\xa5ske er det egentlige Kors\xc3\xb8r Slot, der har ligget p\xc3\xa5 det senere s\xc3\xb8batteris plads, f\xc3\xb8rst opst\xc3\xa5et, da T\xc3\xa5rnborg Slot havde tabt sin betydning, om der endog tidligere har ligget en mindre bef\xc3\xa6stning ved indl\xc3\xb8bet til havnen. Af slottets h\xc3\xb8vedsm\xc3\xa6nd kendes hr. Erik Barnumsen 1364, J\xc3\xb8rgen (Jens?) Rud 1369\xe2\x80\x9470, Claus Holste 1376, Oluf Pant (\xe2\x80\xa0 1397), hr. Oluf Nielsen 1409, Anders Skytte 1415, Iver Jensen Dyre 1439, hr. Oluf Lunge 1464, hr. Henrik Meinstrup 1471\xe2\x80\x9496, Stig Griis 1497, Erik Hardenberg 1499, Oluf Hansen 1505, Mourids Jepsen Sparre 1512\xe2\x80\x9416, hr. Henrik G\xc3\xb8ye 1516\xe2\x80\x9423 osv. Slottet har dog vist aldrig spillet nogen st\xc3\xb8rre rolle eller v\xc3\xa6ret videre st\xc3\xa6rkt bef\xc3\xa6stet. _NEWLINE_Heller ikke byen har trods sin gode beliggenhed nogensinde haft stor betydning. I 1288 blev den udplyndret af Marsk Stig og hans parti. Der omtales nogle af Erik Menved p\xc3\xa5 T\xc3\xa5rnborg Slot givne privilegier, men byens \xc3\xa6ldste k\xc3\xb8bstadsprivilegier, ved hvilke den tillige fik \xe2\x80\x9eF\xc3\xa6gang paa Sprog\xc3\xb8," er vist givnt 1425 af Erik af Pommern; de er ofte senere bekr\xc3\xa6ftede og udvidede, blandt andet af Christoffer af Bayern 1445 (det var i Kors\xc3\xb8r, at Danmarks Riges R\xc3\xa5d udstedte brevet 28. oktober 1438, hvorved det indkaldte Christoffer som konge).\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nNye privilegier fik byen i 1558, da der blev tilsagt byen samme stadsret, bylov og privilegier som Roskilde og Kalundborg samt ret til at lade heste og kv\xc3\xa6g g\xc3\xa5 p\xc3\xa5 \xe2\x80\x9eHalffskoug", og i 1648, da borgerne havde klaget over den skade, som Skibsholms Havn gjorde dem. En vigtig indt\xc3\xa6gtskilde for byen var vel f\xc3\xa6rgefarten til Nyborg, men den havde ogs\xc3\xa5 sine ulemper for borgerne, da de uden godtg\xc3\xb8relse ofte m\xc3\xa5tte b\xc3\xa6re udgifter, n\xc3\xa5r hoffet skulle over B\xc3\xa6ltet; s\xc3\xa5ledes befaledes det dem 1578 at indrette staldrum til 400 heste og have fourage til dem til brug for kongen, og 1644 fik byen en alvorlig irettes\xc3\xa6ttelse, fordi f\xc3\xa6rgefolkene havde sagt, at de hellere ville afbr\xc3\xa6nde deres b\xc3\xa5de end overf\xc3\xb8re kongens folk og bude. Mest har vel byen f\xc3\xb8lt trykket under krigsforhold, n\xc3\xa5r den m\xc3\xa5tte skaffe tropper og materiel over, som fx under Karl Gustav-krigene 1658\xe2\x80\x9460, da Kors\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlig led under indkvartering og beskatning. De svenske landede uhindret her 7. august 1658, og de holdt slottet besat under hele krigen og forst\xc3\xa6rkede bef\xc3\xa6stningerne s\xc3\xa5ledes, at f\xc3\xa6stningen endog siges at v\xc3\xa6re anlagt af svenskerne; desuden nedbr\xc3\xb8d de en del af byens huse i n\xc3\xa6rheden af slottet og anlagde en ny bef\xc3\xa6stning inde i noret p\xc3\xa5 "Lille\xc3\xb8", der nu er indd\xc3\xa6mmet. Bekendt er sagnet om, at Karl Gustav stod p\xc3\xa5 Kors\xc3\xb8r Slot og s\xc3\xa5 sine troppers nederlag ved Nyborg, og de "velkomstord", hvormed han modtog Stenbock. Efter 1660 har f\xc3\xa6stningen st\xc3\xa5et fors\xc3\xb8mt, og 1764 solgtes den med undtagelse af t\xc3\xa5rnet og nogle magasinhuse.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nI 1661 blev Kors\xc3\xb8r tillige med K\xc3\xb8benhavn stabelstad, som \xe2\x80\x9ealene maa bruge den udenlandske Handel", og i 1664 blev befalet, at havnene ved Skibsholm, V\xc3\xa5sen, Gedehuset, Bisserup og Basn\xc3\xa6s Fjord skulle nedl\xc3\xa6gges som skadelige for Kors\xc3\xb8r._NEWLINE_Byen havde i 1672 kun 826 indbyggere, og b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 den tid og i hele 18. \xc3\xa5rhundrede klages der meget over dens fattigdom. I 1769 havde den 1.280 indbyggere. Byen har vel ogs\xc3\xa5 som de andre byer lidt under ildebrande, sk\xc3\xb8nt der kun er beretning om en st\xc3\xb8rre brand i juli 1557, da en svend hos lensmanden p\xc3\xa5 Nyborg Slot sk\xc3\xb8d ild p\xc3\xa5 byen, s\xc3\xa5 at den br\xc3\xa6ndte p\xc3\xa5 10\xe2\x80\x9411 g\xc3\xa5rde n\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nI det 19. \xc3\xa5rhundrede voksede byen betydeligt til, is\xc3\xa6r efter at jernbanen var blevet anlagt, og havnens betydning steg. I august\xe2\x80\x94oktober 1857 led Kors\xc3\xb8r meget af koleraepidemien, der bortrev over 200 mennesker._NEWLINE_I 1855 havde Kors\xc3\xb8r: 1 skibsbyggeri, 3 \xc3\xb8lbryggerier, 2 br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nderier, 1 teglv\xc3\xa6rk, 1 kalkbr\xc3\xa6nderi, 4 vind-melm\xc3\xb8ller og 1 tobaksfabrik. I 1872 havde Kors\xc3\xb8r: 1 skibsbyggeri, 1 cokesbr\xc3\xa6nderi, 1 fabrik for kunstg\xc3\xb8dning med svovlsyrefabrik, 1 gasv\xc3\xa6rk, 3 \xc3\xb8lbryggerier, 2 teglv\xc3\xa6rker, 1 kalkbr\xc3\xa6nderi, 2 vind-melm\xc3\xb8ller og 1 tobaksfabrik. Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring \xc3\xa5rhundredskiftet: 2 hvidt\xc3\xb8ls-bryggerier, 1 mindre dampsnedkeri, 1 dampb\xc3\xb8dkeri, 1 mindre skibsbyggeri med savm\xc3\xb8lle, 1 b\xc3\xa5debyggeri med savm\xc3\xb8lle, 2 bogtrykkerier, alle i den gamle by; p\xc3\xa5 Halskovsiden l\xc3\xa5 en h\xc3\xb8jtliggende petroleumsbeholder til 10.000 t\xc3\xb8nder petroleum med pumpeledning fra bolv\xc3\xa6rket og med aftapningsanstalt, 1 jernst\xc3\xb8beri med maskinv\xc3\xa6rksted, og 1 teglv\xc3\xa6rk med slemmev\xc3\xa6rk (40\xe2\x80\x9450 mand) samt en vindm\xc3\xb8lle; umiddelbart syd for byen l\xc3\xa5 en planteskole med stort rosendriveri, samt 2 vindm\xc3\xb8ller og en tagpapfabrik. _NEWLINE_I Kors\xc3\xb8r er der "Dampskibsselskabet Kors\xc3\xb8r" (aktieselskab, oprettet 1. juni 1889). _NEWLINE_I Kors\xc3\xb8r blev udgivet 2 aviser: "Kors\xc3\xb8r Avis" og "Kors\xc3\xb8r Adresseavis"._NEWLINE_Kors\xc3\xb8rs befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet: 1.819 i 1850, 2.236 i 1855, 2.957 i 1860, 3.759 i 1870, 3.954 i 1880, 4.685 i 1890, 6.054 i 1901, 7.064 i 1906 og 8.065 i 1911._NEWLINE_Efter n\xc3\xa6ringsveje fordeltes folkem\xc3\xa6ngden i 1890 i f\xc3\xb8lgende grupper, omfattende b\xc3\xa5de fors\xc3\xb8rgere og fors\xc3\xb8rgede: 898 levede af immateriel virksomhed, 1.229 af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 558 af handel og oms\xc3\xa6tning, 191 af jordbrug, 45 af gartneri, 608 af s\xc3\xb8fart, 184 af fiskeri, mens 805 fordeltes p\xc3\xa5 andre erhverv, 105 levede af deres midler, 59 n\xc3\xb8d almisse, og 3 var i f\xc3\xa6ngsel. Med hensyn til handelen bem\xc3\xa6rkes, at Kors\xc3\xb8r vel var en s\xc3\xa6rdeles vigtig indf\xc3\xb8rselshavn for det vestlige Sj\xc3\xa6lland, lige som der foregik en stor udf\xc3\xb8rsel af landbrugsprodukter til Tyskland over den, men i \xc3\xb8vrigt var handelen ringe, da byen n\xc3\xa6sten intet opland havde. Industri og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk var heller ikke betydelige. Derimod indtog s\xc3\xb8fart og fiskeri en fremskudt plads. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 7.064, heraf ern\xc3\xa6rede 346 sig ved immateriel virksomhed, 248 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 253 ved fiskeri, 2.328 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 818 ved handel med mere, 2.546 ved samf\xc3\xa6rdsel, 238 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 195 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 92 af anden eller uangiven virksomhed.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig fortsatte Kors\xc3\xb8r sin befolkningsv\xc3\xa6kst. I 1945 boede der 10.667 indbyggere i k\xc3\xb8bstaden, i 1950 11.885 indbyggere, i 1955 12.957 indbyggere, i 1960 14.276 indbyggere og i 1965 15.269 indbyggere.\n_START_SECTION_\nHistoriske bygninger og fl\xc3\xa5destationen\n_START_PARAGRAPH_\nI Kors\xc3\xb8rs gamle bydel findes strategisk placeret ved den gamle indsejling til havnen et f\xc3\xa6stningsanl\xc3\xa6g, som g\xc3\xa5r helt tilbage til 1100-tallet. Det store r\xc3\xb8de t\xc3\xa5rn st\xc3\xa5r stadigv\xc3\xa6k i sin fulde h\xc3\xb8jde og er synligt langt omkring. Bag voldgraven kan man ogs\xc3\xa5 se en af de store magasinbygninger opf\xc3\xb8rt i 1600-tallet. Bygningen huser i dag By og Overfartsmuseet om Kors\xc3\xb8r og den nedlagte Storeb\xc3\xa6ltsoverfart._NEWLINE_Ikke langt fra de gamle voldanl\xc3\xa6g ligger de nutidige forsvarsanl\xc3\xa6g i form af Fl\xc3\xa5destation Kors\xc3\xb8r, som udg\xc3\xb8r en af den danske fl\xc3\xa5des to baser. Fl\xc3\xa5destationen har mange hundrede ansatte og er hjemsted for en stor del af s\xc3\xb8v\xc3\xa6rnets skibe med tilh\xc3\xb8rende depotfaciliteter placeret i og omkring Kors\xc3\xb8r. Mest markante depot er fl\xc3\xa5destationens oliedepot, som er placeret flere kilometer fra havnen i omr\xc3\xa5det ved "S\xc3\xb8sk\xc3\xa6r Mose" lige vest for Kors\xc3\xb8r Skov. Her anes de enorme nedgravede tanke som store bakker inde p\xc3\xa5 det indhegnede og bevogtede omr\xc3\xa5de. Olien transporteres igennem nedgravede r\xc3\xb8rledninger, der l\xc3\xb8ber gennem Kors\xc3\xb8rs sydlige bydele ind til fl\xc3\xa5destationen._NEWLINE_I den nord\xc3\xb8stlige ende af byen ligger herreg\xc3\xa5rden T\xc3\xa5rnborg.\n_START_SECTION_\nOverfartsbyen ved Storeb\xc3\xa6lt\n_START_PARAGRAPH_\nKors\xc3\xb8r har i alle tider v\xc3\xa6ret pr\xc3\xa6get af at v\xc3\xa6re det naturlige udgangspunkt for sejlads til Fyn, og overfart har fundet sted i mange \xc3\xa5rhundreder til Nyborg. I Algade finder man s\xc3\xa5ledes Kongeg\xc3\xa5rden, som er en flere hundrede \xc3\xa5r gammel herskabelig bygning, opf\xc3\xb8rt med det form\xc3\xa5l for \xc3\xb8je, at kongen og hans f\xc3\xb8lge kunne have et komfortabelt sted at opholde sig, n\xc3\xa5r man p\xc3\xa5 rejse mod Fyn ventede p\xc3\xa5 gunstigt vejr til sejladsen over Storeb\xc3\xa6lt. Kongeg\xc3\xa5rden bruges i dag til en permanent udstilling af Kors\xc3\xb8r-kunstneren Harald Isenstein og dels til skiftende udstillinger, koncerter m.m.\n_START_SECTION_\nKors\xc3\xb8r i dag\n_START_PARAGRAPH_\nKors\xc3\xb8r fejrer hvert \xc3\xa5r sin f\xc3\xb8dselsdag den 26. november. Den er et vellykket eksempel p\xc3\xa5 en by, der trods nedl\xc3\xa6ggelsen af den f\xc3\xb8r s\xc3\xa5 vitale f\xc3\xa6rgefart, er begyndt at komme i udvikling igen. Der findes en del skov og strand i omegnen, som mange motionister nyder godt af. Kors\xc3\xb8r har en del skoler og sportsfaciliteter._NEWLINE_Kors\xc3\xb8r byder p\xc3\xa5 megen flot natur lige fra Lejodden og de udstrakte strandenge nord for Halsskov til kystskr\xc3\xa6nterne i Kors\xc3\xb8r Skov syd\xc3\xb8st for byen. Byen er et popul\xc3\xa6rt valfartssted for sommercamping og badeferie med sine ca. 8 kilometer badestrande, skove, Kors\xc3\xb8r Nor og ikke mindst den gamle bydels mange fiskerhuse.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nByens biograf, Kors\xc3\xb8r Biograf Teater, blev grundlagt i august 1908 og er dermed verdens \xc3\xa6ldste stadigt fungerende biograf. Den havde 100-\xc3\xa5rs jubil\xc3\xa6um i 2008 og har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret i Guinness Rekordbog. Den drives af 30 frivillige og fungerer som en foreningsbiograf.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nBrol\xc3\xb8bet er et halvmaraton i Kors\xc3\xb8r, som i 2008 blev afholdt for fjerde gang i Storeb\xc3\xa6ltsbroens historie. Der er mere end 10.000 deltagere fra mere end 20 lande. L\xc3\xb8bet arrangeres af Kors\xc3\xb8r Atletik & Motion.'