b'\n_START_ARTICLE_\nTroja\n_START_SECTION_\nHomers Troja\n_START_PARAGRAPH_\nDet antikke Gr\xc3\xa6kenlands historikere placerede den trojanske krig forskelligt: Eratosthenes satte den til 1184 f.Kr., Herodot til 1250 f.Kr, og Douris  til 1334 f.Kr._NEWLINE_I Iliaden slog achaierne lejr ved floden Scamander (sandsynligvis nutidens Karamenderes), som perserkongen Xerxes 1. under sin fremrykning i 480 f.Kr. fandt utilstr\xc3\xa6kkelig som drikkevand for hans soldater. Byen Troja l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en bakke p\xc3\xa5 den anden side af Scamandersletten, hvor kampene i den trojanske krig fandt sted.\n_START_SECTION_\nByens navn\n_START_PARAGRAPH_\n\xce\x91\xe1\xbc\xb0\xcf\x80\xcf\x8d, som Homer kalder Troja, er n\xc3\xa6sten helt sikkert identisk med det Wilusa, som i hettitiske kilder omtales som "brat". Det hettittiske stednavn Wilusa minder om et navn, Homer ogs\xc3\xa5 benytter om byen: \xcf\x9c\xce\xaf\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82, Wilios, hvorfra navne som Ilios og Ilion stammer, da gr\xc3\xa6kerne oph\xc3\xb8rte med at udtale W. Navnet \xce\xa4\xcf\x81\xce\xbf\xce\xaf\xce\xb7, Troja, var ogs\xc3\xa5 i brug og besl\xc3\xa6gtet med et navn kendt fra hettittiske tekster: Truwisa. M\xc3\xa5ske det ene navn viste til byens citadel og det andet til den nedre by og blev beholdt af Homer, fordi flere navne gav ham mulighed for flere rim.\n_START_SECTION_\nTroja 1\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede kort tid f\xc3\xb8r 3000 f.Kr l\xc3\xa5 der en bef\xc3\xa6stet borg, Troja 1, p\xc3\xa5 Hisarl\xc4\xb1k-h\xc3\xb8jden. Den var residens for en fyrstefamilie, en typisk megaron (= stor hal), n\xc3\xa6sten 20 meter lang og 7 meter bred, med sovev\xc3\xa6relse, k\xc3\xb8kken, ildsted og hygiejnisk komfort. Borgen var en forl\xc3\xb8ber for den klassiske akropolis, med borgen knejsende over befolkningen bosat p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jens skr\xc3\xa5ninger og sletten nedenunder. Her fandt man importerede gudebilleder af marmor og lerkar indf\xc3\xb8rt fra det gr\xc3\xa6ske fastland eller Kykladerne. Ringmuren kan stadig ses efter 5.000 \xc3\xa5r udgravet i sin fulde h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 3,5 meter.\n_START_SECTION_\nTroja 2\n_START_PARAGRAPH_\nRingmuren blev udvidet, forst\xc3\xa6rket og gennembrudt af m\xc3\xa6gtige porte. Fyrsten fik udbygget sin borg, s\xc3\xa5 hans borghal p\xc3\xa5 10 x 20 meter er den st\xc3\xb8rste bygning kendt fra nogen forhistorisk udgravning. Troja 2 gik til grunde omkring 2300 f.Kr. ved en brandkatastrofe, der efterlod en enorm  askebunke mellem de sodede f\xc3\xa6stningsmure. Men her fandt Schliemann i 1873 ogs\xc3\xa5 en enest\xc3\xa5ende skat af guld, s\xc3\xb8lv og bronze, som han selv kaldte "Priamos\' skat". _NEWLINE_Det store diadem af guld var sammensat af 16.353 dele. Ogs\xc3\xa5 bronzegenstandene - 16 \xc3\xb8kser, syv dolke, en kniv og en n\xc3\xb8gle - er imponerende, da bronzest\xc3\xb8bning den gang var ukendt i Troja. De m\xc3\xa5 enten v\xc3\xa6re importvare eller krigsbytte fra nabofolk i Lilleasien. I 1935 fandt man ved udgravninger nord for Bogazk\xc3\xb6y i Anatolien, at der fandtes fremragende guldsmede inden for r\xc3\xa6kkevidde af en trojansk h\xc3\xa6r. Hvad n\xc3\xa5le, \xc3\xb8reringe og halsb\xc3\xa5nd ang\xc3\xa5r, er tilsvarende smykker udgravet ved Polichni p\xc3\xa5 Lemnos. Den trojanske fyrste har haft betydelige resurser, hvad enten han tilegnede sig smykkerne ved plyndring, krig eller byttehandel.\n_START_SECTION_\nTroja 3\n_START_PARAGRAPH_\nByen var af beskeden st\xc3\xb8rrelse og en sl\xc3\xa5ende kontrast til sin forg\xc3\xa6nger, med smalle gader og sm\xc3\xb8ger mellem huse bygget af sten (ikke af tegl). \xc3\x98stersskaller og knogler er tr\xc3\xa5dt ned i jorden.\n_START_SECTION_\nTroja 4 og 5\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 2200 f.Kr. ser det ud til, at omr\xc3\xa5det fik et nyt opsving med disse to mere velst\xc3\xa5ende byer.\n_START_SECTION_\nTroja 6\n_START_PARAGRAPH_\nTroja 6 adskilte sig helt fra de fem f\xc3\xb8rste bysamfund, der havde ligget p\xc3\xa5 stedet i 1.000 \xc3\xa5r. Troja 6 var en m\xc3\xa6gtig fyrstestat som i de to f\xc3\xb8rste faser, men pottesk\xc3\xa5rene i dette lag stammer fra det gr\xc3\xa5 lergods, Schliemann kaldte "minyisk" (efter den mytiske kong Minyas af B\xc3\xb8otien),  genkendelig ved den s\xc3\xa6rlige teknik benyttet ved br\xc3\xa6nding og overfladebehandling. Denne teknik anvendtes kun af dorere, der omkring 1950 f.Kr. vandrede ind i Gr\xc3\xa6kenland fra nord og bragte det gr\xc3\xa6ske sprog med sig. _NEWLINE_I Troja 6 findes for f\xc3\xb8rste gang spor af heste i form af knogler, hvad der ikke kendes fra de underliggende lag. Hesten ser ud til at have n\xc3\xa5et gr\xc3\xa6kerne og trojanerne samtidigt, sandsynligvis nordfra. I byens sidste epoke importerede den store m\xc3\xa6ngder spydspidser, bronzedolke, elfenben og sv\xc3\xa6rdpynt af marmor og alabast, samt vaser af mykensk oprindelse. Byttevaren har sandsynligvis v\xc3\xa6ret uld, da det vrimler med knogler fra f\xc3\xa5r og geder samt udstyr til den h\xc3\xa5ndten, ulden blev spundet p\xc3\xa5. N\xc3\xa5r Homer kaldte Troja for "staden med de ypperlige heste", trojanerne for "hestet\xc3\xa6mmere" og deres helt Hektor for "den hestetumlende Hektor", kan det ogs\xc3\xa5 t\xc3\xa6nkes, at heste har v\xc3\xa6rt en v\xc3\xa6rdifuld eksportvare for byen. _NEWLINE_I Troja 6 var borgomr\xc3\xa5det udvidet og omgivet af sv\xc3\xa6re mure - sine steder i ni meters h\xc3\xb8jde - med en omkreds p\xc3\xa5 500 meter. Muren havde en lodret inderv\xc3\xa6g og skr\xc3\xa5nede yderv\xc3\xa6g, med fremspringende f\xc3\xa6stningst\xc3\xa5rne og fire porte. De fleste steder hvilede muren direkte p\xc3\xa5 klippen, men nogle steder p\xc3\xa5 et kunstigt jordlag, m\xc3\xa5ske t\xc3\xa6nkt som en "st\xc3\xb8dpude" for at sv\xc3\xa6kke virkningen af egnens hyppigt forekommende jordsk\xc3\xa6lv. Men selv om Troja 6 bestod i omkring 500 \xc3\xa5r, anser man i dag, at det netop var et jordsk\xc3\xa6lv, der til sidst lagde byens st\xc3\xb8rste bygninger og en stor del af dens mure i ruiner.\n_START_SECTION_\nTroja 7\n_START_PARAGRAPH_\nDet ark\xc3\xa6ologiske lag kendt som Troja 7a, regnes som det sandsynligste sted for Homers Troja. Troja 7a rejste sig hurtigt p\xc3\xa5 ruinerne efter Troja 6, dog uden at kunne m\xc3\xa5le sig med sin forg\xc3\xa6nger; men Troja 7a var omsluttet af en bymur med ni meter h\xc3\xb8je t\xc3\xa5rne; fundamentet for en af dets bastioner m\xc3\xa5ler 18 x 18 meter. Alligevel levede byen n\xc3\xa6ppe l\xc3\xa6ngere end fra omkring 1275 til omkring 1240 f.Kr., hvor den bekr\xc3\xa6ftet ved udgravninger systematisk blev tilintetgjort. Hvert eneste hus i Troja 7a blev forvitrede mursten og forkullet tr\xc3\xa6. Mens der er f\xc3\xa5 menneskeskeletter i de underliggende lag, har man i d\xc3\xb8r\xc3\xa5bningen til et bageri i Troja 7a fundet stykker af et kranium t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 en mykensk pilespids; og ved de nordvestlige forsvarsmure l\xc3\xa5 et skelet med kranieskader og en br\xc3\xa6kket k\xc3\xa6be. _NEWLINE_Indtil udgravningerne i 1988 var problemet, at Troja 7 s\xc3\xa5 ud til at v\xc3\xa6re et fort p\xc3\xa5 en bakketop og ikke en by af den st\xc3\xb8rrelse, Homer beskrev. Senere identifikation af dele af forsvarsmurene gav grund til at tro, at byen var "mindst ti gange st\xc3\xb8rre end tidligere udgravere \xe2\x80\x93 og dermed offentligheden \xe2\x80\x93 havde regnet med". Manfred Korfmann anslog Troja 7 til mindst 200.000 kvadratmeter og satte indbyggertallet til 5.000-10.000. Det gjorde det til "en stor og vigtig by efter datidens m\xc3\xa5l"._NEWLINE_De overlevende rejste en ny by, Troja 7b, som i l\xc3\xb8bet af 50 \xc3\xa5r blev erobret af folk med en fremmed kultur, m\xc3\xa5ske fra Balkan.\n_START_SECTION_\nTroja 9\n_START_PARAGRAPH_\nByen blev \xc3\xb8delagt af Sullas rival, den romerske general Fimbria i 85 f.Kr. efter 11 dages belejring. Samme \xc3\xa5r, da Sulla havde besejret general Fimbria, bel\xc3\xb8nnede han Troja - nu kaldt Ilion - for byens loyalitet. Ilion takkede for hans hj\xc3\xa6lp til genopbygningen ved at indf\xc3\xb8re en ny kalender med udgangspunkt i \xc3\xa5r 85 f.Kr. I de f\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5r forblev byen alligevel fattig; og i 80 f.Kr. blev den dertil udsat for et angreb fra s\xc3\xb8r\xc3\xb8vere. Julius C\xc3\xa6sar bel\xc3\xb8nnede senere byen for dens loyalitet under krigene mod Mithridates. Dertil kom juliernes p\xc3\xa5st\xc3\xa5ende nedstamning fra gudinden Venus gennem den trojanske prins \xc3\x86neas, hvad der gjorde Ilions befolkning til noget n\xc3\xa6r Julius C\xc3\xa6sars egen \xc3\xa6t._NEWLINE_Augustus sendte sine veteraner fra 16. legion til Ilion for at bos\xc3\xa6tte sig der. I \xc3\xa5r 20 f.Kr. aflagde han selv byen et bes\xc3\xb8g og s\xc3\xb8rgede derefter for restaurering og genopbygning af teateret og af Athena Ilias\' helligdom. Til geng\xc3\xa6ld rejste byen en statue af kejseren. Kejser Hadrian bes\xc3\xb8gte byen i \xc3\xa5r 124, og der er fundet en statue af ham i Ilions odeon. Hans bes\xc3\xb8g markerede starten p\xc3\xa5 en gylden \xc3\xa6ra, hvor der blev rejst romerske bade, et nymphaeum og en akvadukt, man stadig kan se rester af ved Kemerdere. Det n\xc3\xa6ste kejserbes\xc3\xb8g stod Caracalla for i \xc3\xa5r 214. Under sit ophold dr\xc3\xa6bte han sin yndling Festus, som blev begravet efter gammel stil i en gravh\xc3\xb8j af samme slags som Achilles og Aias havde f\xc3\xa5et. Igen blev byens odeon renoveret._NEWLINE_I 267 plyndrede gotere egnen, men i 300-tallet kom Ilion igen til h\xc3\xa6gterne, m\xc3\xa5ske ved hj\xc3\xa6lp af Konstantin den Store, der overvejede at flytte hovedstaden til Ilion - men ombestemte sig og byggede Konstantinopel. Et jordsk\xc3\xa6lv omkring \xc3\xa5r 500 satte endeligt punktum for Ilions velstand og lange historie.'