b'\n_START_ARTICLE_\nRudi Dutschke\n_START_SECTION_\nUngdomstiden\n_START_PARAGRAPH_\nRudi Dutschke voksede op som den fjerde s\xc3\xb8n af en postfunktion\xc3\xa6r i DDR, hvor han var medlem af en evangelisk ungdomsorganisation, som pr\xc3\xa6gede ham i retning af den religi\xc3\xb8se socialisme, som senere blev et kendetegn for ham. Han var aktiv ud\xc3\xb8ver af tikamp og \xc3\xb8nskede en videre uddannelse indenfor sport, hvorfor han for at \xc3\xb8ge sine chancer for en uddannelse indtr\xc3\xa5dte i Freie Deutsche Jugend (FDJ) i 1956._NEWLINE_Opstanden i Ungarn i 1956 politiserede Dutschke. Han tog nu parti for udviklingen af en demokratisk socialisme, der distancerede sig fra udviklingen i s\xc3\xa5vel USA som Sovjetunionen._NEWLINE_I 1957 tr\xc3\xa5dte han offentligt frem med kritik af "militariseringen" af det \xc3\xb8sttyske samfund og for rejsefrihed til Vesttyskland. P\xc3\xa5 grund af disse ytringer blev han af myndighederne n\xc3\xa6gtet det studium i sportsjournalistik, som han havde ans\xc3\xb8gt om._NEWLINE_Dutschke pendlede regelm\xc3\xa6ssigt til Vestberlin, hvor han dog ikke kunne f\xc3\xa5 sin eksamen fra gymnasiet anerkendt. Han m\xc3\xa5tte skrive sportsreportager til Axel Springers forlag, men uden vederlag. Fra januar til august 1961 opholdt han sig i Karl-Marx-Stadt._NEWLINE_Da han ikke havde i sinde at aftjene sin v\xc3\xa6rnepligt, rejste han den 12. august 1961 til Vestberlin med henblik p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 mulighed for at studere her. Dagen efter, den 13.august 1961,blev Berlinmuren opf\xc3\xb8rt. Dutschke meldte sig derfor til myndighederne i en af n\xc3\xb8dlejrene, hvor han anmodede om statsborgerskab i Vesttyskland._NEWLINE_Han studerede herefter fagene sociologi, etnologi, filosofi og statsvidenskab ved Freie Universit\xc3\xa4t Berlin, hvor han var tilknyttet indtil 1973. Dutschke studerede is\xc3\xa6r v\xc3\xa6rker af Karl Marx, Georg Luk\xc3\xa1cs, Theodor W. Adorno, Max Horkheimer og Herbert Marcuse. Han fastholdt dog en religi\xc3\xb8s og udogmatisk indfaldsvinkel til disse teoretikere.\n_START_SECTION_\nAttentat og senere liv\n_START_PARAGRAPH_\nI februar 1968 arrangerede Vestberlins bystyre en demonstration til st\xc3\xb8tte for USA som garant for Vesttysklands frihed. Deltagerne bar plakater med p\xc3\xa5skriften: "Folkefjende nr. 1: Rudi Dutschke"._NEWLINE_Den 11. april 1968 blev Dutschke skudt i hovedet med tre skud affyret af den 18-\xc3\xa5rige ufagl\xc3\xa6rte arbejder og h\xc3\xb8jreekstremist Josef Bachmann, som if\xc3\xb8lge den militante venstrefl\xc3\xb8j var p\xc3\xa5virket af Axel Springer-tabloidavisen Bild kampagne "Stop Dutschke nu!". Bachmann fik syv \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel for attentatet og begik selvmord i f\xc3\xa6ngslet. Dutschke overlevede attentatet, men fik omfattende hjerneskader. Da han var i bedring efter attentatet, led han af sv\xc3\xa6rt hukommelsestab og havde glemt navnene p\xc3\xa5 familie og venner. If\xc3\xb8lge hans egen kone var han s\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt skadet, at han p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let: "Ved du, hvem Lenin var?", svarede "Nej."_NEWLINE_Sammen med sin familie flyttede Rudi Dutschke til Storbritannien for at overvinde sine symptomer, og han m\xc3\xa5tte blandt andet l\xc3\xa6re at tale p\xc3\xa5 ny. Han kom ind p\xc3\xa5 Clare Hall p\xc3\xa5 Cambridge University og f\xc3\xa6rdiggjorde en uddannelse som sociolog i 1969. I 1971 blev han og familien imidlertid udvist af landet af den konservative regering under Edward Heath, da de var "u\xc3\xb8nskede fremmede", der foretog "undergravende virksomhed" mod Storbritannien, hvilket skabte politisk stormvejr i London. Familien flyttede herefter til kollektivet Aldershvile ved Knebel i Danmark og efterf\xc3\xb8lgende til Aarhus, efter at professor Johannes Sl\xc3\xb8k havde tilbudt Dutschke et job p\xc3\xa5 Aarhus Universitet som undervisningsassistent, hvilket gjorde det muligt for ham at f\xc3\xa5 dansk statsborgerskab._NEWLINE_Opholdet i Danmark var ikke altid positivt. P\xc3\xa5 Aarhus Universitet var den kapitallogiske skole med bl.a. Hans-J\xc3\xb8rgen Schanz som en af profilerne den dominerende marxistiske retning. Schanz har selv erkl\xc3\xa6ret, at de var s\xc3\xa5 uenige, at de knap kunne diskutere indbyrdes. En r\xc3\xa6kke venstresocialistiske grupperinger kritiserede Dutschke for "teoretisk afvigelse" og "aktionisme", og Gretchens replik hertil var: "De fleste danskere taler engelsk, hvis de ikke lige er tr\xc3\xa6tte, ophidsede eller fulde. Alts\xc3\xa5 forstod vi det hele, undtagen det vigtigste."_NEWLINE_Fordelen ved Aarhus var, at "byen ligger kun et par timers k\xc3\xb8rsel fra den tyske gr\xc3\xa6nse". Derfor genindtr\xc3\xa5dte Dutschke p\xc3\xa5 den politiske scene i Vesttyskland i forbindelse med protester mod atomkraftv\xc3\xa6rker i midten af 1970\'erne, der startede en ny bev\xc3\xa6gelse p\xc3\xa5 dette tidspunkt. Han deltog sidst i 1970\'erne aktivt i opbygningen af partiet Die Gr\xc3\xbcnen i Vesttyskland. Han begyndte ogs\xc3\xa5 at arbejde med systemkritikere imod den kommunistiske regering i \xc3\x98sttyskland, Polen, Jugoslavien, Ungarn og Tjekkoslovakiet inklusive Robert Havemann, Wolf Biermann, Mihailo Petkovic, Milan Hor\xc3\xa1\xc4\x8dek, Adam Michnik, Ota \xc5\xa0ik og flere andre._NEWLINE_Hjerneskaden, som var en f\xc3\xb8lge af attentatet i 1969, medf\xc3\xb8rte vedvarende sundhedsproblemer. Han druknede i badekarret juleaften 1979 i Aarhus efter et epileptisk anfald._NEWLINE_Rudi Dutschkes liv er beskrevet i Gretchen Dutschkes biografi "Wir hatten ein barbarisches, sch\xc3\xb6nes Leben" (1996), i dansk overs\xc3\xa6ttelse 1997, Forlaget Modtryk.'