b'\n_START_ARTICLE_\nGehejmer\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nGehejmer\xc3\xa5d (af tysk Geheimrat, egentlig r\xc3\xa5dgiver, der er indviet i hemmeligheder) var p\xc3\xa5 Christian 4.s tid en uofficiel betegnelse for kongens n\xc3\xa6rmeste og fornemste r\xc3\xa5dgivere uden for rigsr\xc3\xa5det. Fra 1670-1770 blev det titlen for medlemmerne af gehejmekonseilet. Fra 1770-1808 var det en \xc3\xa6restitel, der gav rang i 1. klasse og gav ret til at kalde sig excellence.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nTitelen gehejmer\xc3\xa5d var allerede i brug i Danmark p\xc3\xa5 Christian 4.s tid. Den tillagdes enkelte af kongens fornemste og mest intime r\xc3\xa5dgivere uden for rigsr\xc3\xa5det fx tysk kansler Ditlev Reventlow. Efter enev\xc3\xa6ldens indf\xc3\xb8relse blev den hurtig den almindelige betegnelse for de kongelige r\xc3\xa5der, der p\xc3\xa5 forlangende skulle fungere som kongens r\xc3\xa5dgivere, det v\xc3\xa6re sig ved mundtlige eller skriftlige udtalelser. Det var ikke alle gehejmer\xc3\xa5der, som kaldtes til r\xc3\xa5dslagningerne og fik s\xc3\xa6de i konseillet. Der opstod hurtigt mods\xc3\xa6tning mellem virkelige gehejmer\xc3\xa5der, der var konseilsmedlemmer og titul\xc3\xa6re gehejmer\xc3\xa5der, hvis titel alene ogs\xc3\xa5 gav dem plads i rangforordningens 1. klasse og pr\xc3\xa6dikatet excellence.'