b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb8nde land\n_START_PARAGRAPH_\nEn t\xc3\xb8nde land var oprindeligt det areal, der kunne tils\xc3\xa5s med en t\xc3\xb8nde s\xc3\xa6dekorn._NEWLINE_I 1688 blev st\xc3\xb8rrelsen defineret som 14.000 kvadratalen \xe2\x88\x92 dog afrundet fra 13.824 kvadratalen. _NEWLINE_En t\xc3\xb8nde land svarer til cirka 5.516,2 m\xc2\xb2, eller 0,55 hektar. Den pr\xc3\xa6cise v\xc3\xa6rdi er 5.516,242665696 m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nOpdeling\n_START_PARAGRAPH_\nEn t\xc3\xb8nde land blev opdelt i 8 sk\xc3\xa6pper land (\xc3\xa1 36 x 48 Alen) \xc3\xa0 4 fjerdingkar \xc3\xa0 3 album \xc3\xa0 4 Penning, der er 6 x 6 Alen = 36 Alen\xc2\xb2. _NEWLINE_Notationen er x-y-z-q, Alts\xc3\xa5 fx vil\xc2\xa0: 5-4-2-1 betyde 5 t\xc3\xb8nder, 4 sk\xc3\xa6pper, 2 fjerding(kar) samt eet album. Da der g\xc3\xa5r 8 sk\xc3\xa6pper p\xc3\xa5 en t\xc3\xb8nde og fire fjerdinger p\xc3\xa5 en sk\xc3\xa6ppe s\xc3\xa5 ville vi jo sige 5 en halv t\xc3\xb8nde og en halv sk\xc3\xa6ppe. den sidste "1"-er er een album p\xc3\xa5 36 kvadratalen p\xc3\xa5 lidt over 50 m\xc2\xb2 oveni \xe2\x80\x93 alts\xc3\xa5 en ubetydelighed set ift en kornmark... _NEWLINE_En t\xc3\xb8nde land er s\xc3\xa5ledes: 8 x (36 x 48 Alen) = 13.824 kvadratalen_NEWLINE_\xe2\x88\x92 men ses ofte afrundet til 14.000 kvadrat alen, i misforst\xc3\xa5et "nemhed"._NEWLINE_Enheden blev officielt afskaffet i 1907.\n_START_SECTION_\nKuri\xc3\xb8st eksempel\n_START_PARAGRAPH_\nVi kan beskrive fodboldbanen i parken med dette arealsystem. _NEWLINE_Banest\xc3\xb8rrelse er 105 x 68 meter lig med 7.140 m\xc2\xb2_NEWLINE_Med gammeldags omregning vil banen angives som 1-2-1-(2) _NEWLINE_- dvs een t\xc3\xb8nde, to sk\xc3\xa6pper, een fjerding ... og to album, eller 2/3 fjerding.\n_START_SECTION_\nOpdeling af en t\xc3\xb8nde land \xe2\x80\x93 og sammenh\xc3\xa6ng mellem enhederne\n_START_PARAGRAPH_\nHer er en oversigt over sammenh\xc3\xa6ngen imellem de forskellige st\xc3\xb8rrelser:_NEWLINE_1 Penning; 6 x 6 Alen = 36 Alen\xc2\xb2._NEWLINE_1 Album; 4 Penning; 12 x 12 Alen = 144 Alen\xc2\xb2._NEWLINE_1 Fjerdingkar; 3 Album; 12 x 36 Alen = 432 Alen\xc2\xb2._NEWLINE_1 Sk\xc3\xa6ppe Land; 4 Fjerdingkar; 36 x 48 Alen = 1.728 Alen\xc2\xb2._NEWLINE_1 T\xc3\xb8nde Land; 8 Sk\xc3\xa6pper; 36 x 384 Alen = 13.824 Alen\xc2\xb2 \xe2\x80\x93 som oftest fremstilles som 14.000 Alen\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nTils\xc3\xa5ning med en t\xc3\xb8ndekorn\n_START_PARAGRAPH_\nEn t\xc3\xb8nde land skulle tils\xc3\xa5es med een t\xc3\xb8nde korn. _NEWLINE_En t\xc3\xb8nde rummede cirka 139 liter korn (uds\xc3\xa6d), og vejer 100 kilo. Det var i datidens enheder 144 potter korn, der skulle fordeles p\xc3\xa5 13.824 kvadratalen, det vil sige, at \xc3\xa9n potte skulle d\xc3\xa6kke 96 kvadratalen. Det er \xc3\xa9n liter korn til knap 40 m\xc2\xb2._NEWLINE_Ved at opdele t\xc3\xb8nden i mere h\xc3\xa5ndterlige st\xc3\xb8rrelser \xe2\x88\x92 og arealet tilsvarende \xe2\x88\x92 var det lettere at f\xc3\xa5 kornet s\xc3\xa5et j\xc3\xa6vnt._NEWLINE_Man begyndte med at h\xc3\xa6lde kornet over i et sk\xc3\xa6ppem\xc3\xa5l. 8 sk\xc3\xa6pper svarede til \xc3\xa9n t\xc3\xb8nde. Det vil sige en sk\xc3\xa6ppe kunne rumme cirka 17,5 liter korn \xe2\x88\x92 cirka 139 liter delt med 8. _NEWLINE_Det omr\xc3\xa5de, \xc3\xa9n sk\xc3\xa6ppe skulle d\xc3\xa6kke, var en ottendedel af en t\xc3\xb8nde land, eller 36 x 48 alen. Det er cirka 22 meter x 30 meter. Og lidt voldsomt at fordele j\xc3\xa6vnt pr. h\xc3\xa5ndkraft, da de cirka 17,5 liter korn vejer cirka 12,5 kilo, (en ottendedel af 100 kilo)_NEWLINE_Derfor var det naturligt at opdele denne sk\xc3\xa6ppe i fjerdedele, s\xc3\xa5kaldte fjerdingkar. _NEWLINE_Et Fjerdingkar (rumm\xc3\xa5l) korn vejer s\xc3\xa5ledes en fjerdedel af sk\xc3\xa6ppen, lidt over 3 kilo og fylder knap 4,5 liter, det er dog en m\xc3\xa6ngde, der er til at b\xc3\xa6re \xe2\x88\x92 og til at fordele over en fjerdingkar land, dette rektangel p\xc3\xa5 36 x 12 alen, eller tre Album (fladem\xc3\xa5l), var lig med tre gange 12 x 12 alen. Alts\xc3\xa5 tre kvadrater p\xc3\xa5 hver 12 x 12 alen. _NEWLINE_En favn var tre alen, eller 1,88 meter, s\xc3\xa5 hvert kvadrat var 4 favne p\xc3\xa5 hvert led. _NEWLINE_Man skulle alts\xc3\xa5 bruge cirka halvanden liter korn til s\xc3\xa5dan et kvadrat p\xc3\xa5 fire favne p\xc3\xa5 hver led, svarende til cirka 60 m\xc2\xb2. _NEWLINE_Hvis det skulle udspecificeres yderligere, bestod en album af fire kvadrater, 4 Penning, hver p\xc3\xa5 2 x 2 favne, eller 6 x 6alen. Eller cirka 3,6 meter x 3,6 meter ... lig med et areal p\xc3\xa5 knap 14,5 m\xc2\xb2. De 36 kvadratalen skulle tils\xc3\xa5es med halvanden p\xc3\xa6gl korn.\n_START_SECTION_\nAger og t\xc3\xb8nder s\xc3\xa6de\n_START_PARAGRAPH_\nEn t\xc3\xb8nde land skal ikke forveksles med begrebet ager, der angiver den strimmel jord, hver bonde havde som en del af bymarken i dyrkningsf\xc3\xa6llesskabets tid- alts\xc3\xa5 f\xc3\xb8r Landboreformerne. _NEWLINE_Agrenes bredde svinger der i reglen mellem 15 og 30 alen, men der er mange_NEWLINE_smallere og enkelte bredere agre._NEWLINE_En t\xc3\xb8nde s\xc3\xa6de, ogs\xc3\xa5 kaldet en t\xc3\xb8nde bygs\xc3\xa6de, var 10.000 kvadratalen. _NEWLINE_En agers bredde er ofte anf\xc3\xb8rt som 7 favne (21 alen), s\xc3\xa5 man kunne let regne ud hvor mange t\xc3\xb8nder s\xc3\xa6de en ager var. En ager p\xc3\xa5 en t\xc3\xb8nde s\xc3\xa6de ville v\xc3\xa6re 476 alen eller cirka 159 favne._NEWLINE_En engelsk acre var ca 20 x 200 meter eller cirka 4.000 m\xc2\xb2, omregnet til alen ville det v\xc3\xa6re noget i stil med: 30 alen x 300 alen, eller 10 favne i bredden og 100 favne i l\xc3\xa6ngden. Et rimeligt h\xc3\xa5ndterligt m\xc3\xa5l for rebning og afskridtning. (En favn er 3 alen, eller cirka 1,88 meter svarende til to skridt).\n_START_SECTION_\nHartkorn-relationen\n_START_PARAGRAPH_\nVed ligning af jordskatter brugtes enheden t\xc3\xb8nde hartkorn. Denne enhed var en kombination af arealet og jordens bonitet (produktivitet). _NEWLINE_P\xc3\xa5 en jord af gennemsnitlig bonitet skulle der tils\xc3\xa5es cirka 4-5 t\xc3\xb8nder land for at man fik et udbytte stort nok til, at man skulle svare en t\xc3\xb8nde "h\xc3\xa5rdt korn" (i teorien = br\xc3\xb8dkorn, men i praksis = rug) i afgift til jordens ejer (herremanden). For hver t\xc3\xb8nde hartkorn i afgift skulle der svares 4 mark i skat til kongen._NEWLINE_S\xc3\xa5dan en t\xc3\xb8nde korn rummede cirka 140 liter (139,121 liter) og vejede cirka 100 kilo og har i dag (\xc3\xa5r 2010) en v\xc3\xa6rdi af 80-140 kroner. _NEWLINE_En typisk bondeg\xc3\xa5rd havde et jordtilliggende p\xc3\xa5 mindst 3 og h\xc3\xb8jst 11 t\xc3\xb8nder hartkorn. Typisk omkring 5-8 t\xc3\xb8nder hartkorn. _NEWLINE_I 1682 optalte man i Danmark mere end 58.000 bondeg\xc3\xa5rde med hartkorn, fordelt p\xc3\xa5 over 5.000 landsbyer. En landsby havde fra 3 til over 40 g\xc3\xa5rde med hartkorn. I gennemsnit havde en landsby 12 g\xc3\xa5rde, de fleste mellem 8-20 g\xc3\xa5rde, f\xc3\xa5 landsbyer mere end 40 g\xc3\xa5rde. _NEWLINE_En typisk landsby p\xc3\xa5 Fyn bestod af cirka 12-20 g\xc3\xa5rde, og var tilsammen vurderet til ca 100-200 t\xc3\xb8nder hartkorn om \xc3\xa5ret (se matriklen af 1688 og senere). _NEWLINE_Eksempelvis: _NEWLINE_Gudme takseredes i 1684 til 160 t\xc3\xb8nder hartkorn, og i 1844 til 194 t\xc3\xb8nder hartkorn. Der var 21-23 g\xc3\xa5rde.\n_START_SECTION_\nHvad kostede en bondeg\xc3\xa5rd\xc2\xa0?\n_START_PARAGRAPH_\nPrisen for en t\xc3\xb8nde land \xe2\x88\x92 eller prisen for en t\xc3\xb8nde hartkorn. _NEWLINE_Man v\xc3\xa6rdisatte og k\xc3\xb8bte b\xc3\xb8nderg\xc3\xa5rde eller hele landsbyer efter opg\xc3\xb8relsen af t\xc3\xb8nder hartkorn, som det bedste v\xc3\xa6rdigrundlag for hvad g\xc3\xa5rden kunne b\xc3\xa6re i afgift. _NEWLINE_En bondeg\xc3\xa5rd havde mindst 3 og h\xc3\xb8jst 11 t\xc3\xb8nder hartkorn, og var p\xc3\xa5 omkring 5-8 t\xc3\xb8nder hartkorn. _NEWLINE_De priser, der kommer n\xc3\xa5r almindelige b\xc3\xb8nder handler, m\xc3\xa5 antages at v\xc3\xa6re lidt/noget h\xc3\xb8jere. Lidt ligesom udlejningsejendomme har en lavere kvadratmeterpris end ejerboliger.\n_START_SECTION_\nPrisen for landbrugsjord ved Andelsbev\xc3\xa6gelsens begyndelse\n_START_PARAGRAPH_\nDer gives ingen statistiske oplysninger om, hvor store g\xc3\xa5rdm\xc3\xa6ndenes indt\xc3\xa6gter var; men det siger en hel del, at salgspriserne for g\xc3\xa5rde steg fra et gennemsnit af omkring 4.500 kroner pr. t\xc3\xb8nde hartkorn, i 1860\xe2\x80\x99erne \xe2\x88\x92 til et gennemsnit af 6.000-7.000 kroner pr. t\xc3\xb8nde hartkorn i 1870\xe2\x80\x99erne._NEWLINE_Hvis g\xc3\xa5rden havde jord af "middel kvalitet", ville denne t\xc3\xb8nde hartkorn svare til 5-6 t\xc3\xb8nder land, derved var prisen for hver t\xc3\xb8nde land (arealenhed; cirka 5.500 m\xc2\xb2) omkring 1.000 kroner i 1870\'erne.\n_START_SECTION_\nPrisen for landbrugsjord omkring 1660 efter enev\xc3\xa6ldens indf\xc3\xb8rsel\n_START_PARAGRAPH_\nStaten var tynget af g\xc3\xa6ld efter krigene, der n\xc3\xa6r havde udslettet landet. For at indfri pantsat gods besluttede man, at Kronen skulle s\xc3\xa6lge dele af det pantsatte gods, og s\xc3\xa6lge det til h\xc3\xb8jstbydende, dvs ikke-adelige kunne ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8be. _NEWLINE_Hvis panthaveren \xe2\x88\x92 der k\xc3\xb8bte sit pant \xe2\x88\x92 ville k\xc3\xb8be ekstra krongods, skulle det ske til en fast pris, nemlig 50 rigsdaler pr. t\xc3\xb8nde hartkorn \xe2\x88\x92 eller cirka 8-10 rigsdaler per t\xc3\xb8nde land (af middelgod jord)._NEWLINE_Denne pris m\xc3\xa5 antages at have v\xc3\xa6ret fordelagtig for k\xc3\xb8ber, da det var en ret som panthaveren fik, (for at motivere til at overtage pantet ved k\xc3\xb8b af endnu mere omkringliggende jord. _NEWLINE_NB: Denne pris er den, som godsejere handler jorden til, v\xc3\xa6rdien for en selvejerbonde m\xc3\xa5 antages at v\xc3\xa6re lidt h\xc3\xb8jere?_NEWLINE_NB: Rigsdaler er ikke det samme som Rigsbankdaler. Efter statsbankerotten i 1813 blev pengesedler lydende p\xc3\xa5 rigsdaler kurant ombyttet til rigsbankdaler i forholdet 6:1.'