b'\n_START_ARTICLE_\nDansk-tyske gr\xc3\xa6nse\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nVed en traktat i 811 blev Ejderen anerkendt som gr\xc3\xa6nse mellem Danmark og Frankerriget. Langs Ejderen var der ubeboede omr\xc3\xa5der pr\xc3\xa6get af sump og skov. Syd herfor boede der saksere, og mod syd\xc3\xb8st slavere. _NEWLINE_Ejderen forblev op til 1864 gr\xc3\xa6nseflod mellem S\xc3\xb8nderjylland eller Hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig (som dansk rigslen) og Hertugd\xc3\xb8mmet Holsten (som tysk-romersk rigslen, fra 1815 medlem af det tyske forbund). Sproggr\xc3\xa6nsen l\xc3\xa5 i middelalderen mellem Egernf\xc3\xb8rde og Husum, men vandrede efterh\xc3\xa5nden mod nord. _NEWLINE_Defitionen af gr\xc3\xa6nsen var dog i praksis uklar, og dette skulle senere blive et stort stridspunkt i 1800-tallet. Der var flere slags gr\xc3\xa6nser: Gr\xc3\xa6nsen mellem kongeriget og hertugd\xc3\xb8mmerne gik ved Konge\xc3\xa5en, den statsretlige gr\xc3\xa6nse mellem Slesvig som dansk og Holsten som tysk lensomr\xc3\xa5de gik ved Ejderen, og sydgr\xc3\xa6nsen for den danske helstat (det danske monarki) gik ved Elben og Hamborgs bygr\xc3\xa6nse.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nsen af 1864\n_START_PARAGRAPH_\nI 1864 blev hertugd\xc3\xb8mmerne Slesvig og Holsten erobret af Pr\xc3\xb8jsen, og derefter blev der etableret en international gr\xc3\xa6nse mellem Danmark og den pr\xc3\xb8jsiske provins Slesvig-Holsten. De kongerigske enklaver blev af praktiske grunde givet til Preussen, men til geng\xc3\xa6ld fik Danmark lov at beholde nogle slesvigske sogne syd\xc3\xb8st for Kolding. Gr\xc3\xa6nsen 1864-1920 gik 5 km syd for Ribe og derefter i en kurve mod nord 5 km fra Ribe, hvor den ramte Konge\xc3\xa5en, som den fulgte indtil syd om Vamdrup. Her fortsatte den mod \xc3\xb8st til Lilleb\xc3\xa6lt, lige nord for Christiansfeld. Vamdrup station blev den vigtigste gr\xc3\xa6nseovergang p\xc3\xa5 jernbanen mellem Danmark og Tyskland.\n_START_SECTION_\nClausenlinjen, genforeningen og gr\xc3\xa6nsen af 1920\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 1890 foreslog historikeren H.V. Clausen en gr\xc3\xa6nselinje, som stort set er den nuv\xc3\xa6rende \xe2\x80\x93 den s\xc3\xa5kaldte Clausenlinje. Dette svarede til den tidligere gr\xc3\xa6nse mellem dansk og tysk kirkesprog, og den svarede stort set til gr\xc3\xa6nsen mellem flertal for dansk og tysk sindelag. Sproggr\xc3\xa6nsen gik dog 10-20 km l\xc3\xa6ngere mod syd \xe2\x80\x93 det vil sige at det midtslesvigske omr\xc3\xa5de var prim\xc3\xa6rt dansktalende (s\xc3\xb8nderjysk dialekt) og tysksindet. Forholdet i Flensborg by var omvendt: tysktalende, men med dansksindet flertal endnu i 1867. Clausen undlod derfor at definere linjen omkring Flensborg. Clausen havde et stort lokalkendskab, og linjen fulgte stort set den bredt anerkendte skillelinje mellem Nordslesvig og Mellem-/Sydslesvig. _NEWLINE_I fredsaftalen fra 1864 var der lovet en mulighed for at Nordslesvig kunne v\xc3\xa6lge sit tilh\xc3\xb8rsforhold ved en afstemning. Paragraffen blev oph\xc3\xa6vet i 1879. Da Tyskland tabte 1. verdenskrig, blev det i fredstraktaten af Versailles af 1919 igen fastlagt at der skulle afholdes en afstemning i Slesvig. _NEWLINE_Ved folkeafstemningen i 1920 stemte et flertal i Nordslesvig (det nuv\xc3\xa6rende danske S\xc3\xb8nderjylland) for at komme til Danmark, mens et flertal i Mellemslesvig stemte for Tyskland. Kun nogle ganske sm\xc3\xa5 omr\xc3\xa5der syd for afstemningsgr\xc3\xa6nsen havde dansk flertal. De fire k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der i Nordslesvig havde tysk flertal, men tre af dem var omringet af danske flertalsomr\xc3\xa5der, og det var p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd besluttet at hele Nordslesvig-zonen skulle holdes samlet. _NEWLINE_Resultatet blev genforeningen af 1920, hvor gr\xc3\xa6nsen blev trukket mellem de to afstemningszoner, hvilket er den nuv\xc3\xa6rende gr\xc3\xa6nse. Sproggr\xc3\xa6nsen l\xc3\xa5 stadig noget l\xc3\xa6ngere mod syd. Siden 1950\'erne har sproggr\xc3\xa6nsen stort set fulgt statsgr\xc3\xa6nsen, men der findes stadig nogle \xc3\xa6ldre talere af dansk (s\xc3\xb8nderjysk) i b\xc3\xa6ltet 5-10 km syd for gr\xc3\xa6nsen. _NEWLINE_Konsekvensen af gr\xc3\xa6nsen blev i mellemkrigstiden at der var et relativt stort tysk mindretal i Danmark, is\xc3\xa6r i omr\xc3\xa5det mellem Tinglev, T\xc3\xb8nder og gr\xc3\xa6nsen. De tyske nordslesvigere kr\xc3\xa6vede en gr\xc3\xa6nseflytning mod nord gennem hele mellemkrigstiden, og store dele af mindretallet sluttede sig senere til nazismen. Det danske mindretal i Sydslesvig var derimod relativt lille og prim\xc3\xa6rt aktivt i Flensborg, indtil der kom stor tilslutning til mindretallet fra 1945.\n_START_SECTION_\nKrav om gr\xc3\xa6nseflytning efter 1945\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig blev forholdene omvendt: Det danske mindretal syd for gr\xc3\xa6nsen voksede st\xc3\xa6rkt, og der kom krav om at flytte gr\xc3\xa6nsen mod syd. Den danske regering erkl\xc3\xa6rede dog allerede den 9. maj 1945, at "gr\xc3\xa6nsen ligger fast". Dette blev i svar p\xc3\xa5 briternes septembernote i efter\xc3\xa5ret 1946 bekr\xc3\xa6ftet, men store dele af den danske og sydslesvigske befolkning var uenig. De store danske sympatier syd for gr\xc3\xa6nsen blev sv\xc3\xa6kket i l\xc3\xb8bet af 1947, efterh\xc3\xa5nden som forventningen om gr\xc3\xa6nseflytning svandt. Men som varigt resultat var det danske mindretal blevet styrket og organiseret i hele Sydslesvig. _NEWLINE_Den danske (s\xc3\xb8nderjyske) dialekt forblev efter 1920 dagligsproget i sognene lige syd for gr\xc3\xa6nsen, b\xc3\xa5de hos tysk- og dansksindede, men blev fortr\xc3\xa6ngt fra 1950\'erne og frem pga. tilflytning sydfra og flygtninge fra de tyske \xc3\xb8stomr\xc3\xa5der. Den slesvig-holstenske regering st\xc3\xb8ttede tilflytningen via landbrugs- og egnsudvikling i Programm Nord fra 1953,, som b\xc3\xa5de havde \xc3\xb8konomiske og nationalpolitiske form\xc3\xa5l. Som modsvar p\xc3\xa5 den dansksindede bev\xc3\xa6gelse blev der ogs\xc3\xa5 skabt en tysk kulturoffensiv, bl.a. med foreningen Grenzfriedensbund._NEWLINE_Det tyske mindretal nord for gr\xc3\xa6nsen oplevede tilbagegang efter 1945, og alle krav om gr\xc3\xa6nseflytning blev opgivet. Ikke-nazistiske kredse i det tyske mindretal besluttede at forts\xc3\xa6tte det kulturelle arbejde og afgav en loyalitetserkl\xc3\xa6ring til Danmark den 1. december 1945._NEWLINE_Mindretallene p\xc3\xa5 begge sider er nu st\xc3\xb8ttede af henholdsvis den danske og den tyske stat, men is\xc3\xa6r syd for gr\xc3\xa6nsen var der utilfredshed hos det danske mindretal med at de danske privatskoler og b\xc3\xb8rnehaver ikke fik samme tilskud som den offentlige skole. Siden 2014 er de danske skoler i Sydslesvig nu ligestillet med de tyske_NEWLINE_If\xc3\xb8lge Morgenthauplanen fra 1944 skulle den danske sydgr\xc3\xa6nse flyttes ned til kanalzonen nord for Kielerkanalen, og kanalzonen skulle internationaliseres. Planen gik ud p\xc3\xa5 at reducere det besejrede Tyskland til en landbrugsstat og overf\xc3\xb8re store omr\xc3\xa5der til nabolandene som krigsskadeerstatning og for at forhindre fremtidig tysk aggressivitet. Planen var aldrig officiel politik, kun et forslag fra den amerikanske finansminister Henry Morgenthau, og blev droppet senest 1947.\n_START_SECTION_\nSchengen og afskaffelse af gr\xc3\xa6nsekontrol\n_START_PARAGRAPH_\nI 2001 blev al fast gr\xc3\xa6nsekontrol fjernet som f\xc3\xb8lge af Schengen-aftalen. Derefter kan gr\xc3\xa6nsen passeres frit. Der er ingen forhindring mod passage af gr\xc3\xa6nsen, ud over markering med gr\xc3\xa6nsesten og skiltning p\xc3\xa5 de veje, der krydser gr\xc3\xa6nsen._NEWLINE_I k\xc3\xb8lvandet p\xc3\xa5 den svenske og norske gr\xc3\xa6nsekontrol i forbindelse med flygtningekrisen i Europa 2015 indf\xc3\xb8rte regeringen den 4. januar 2016 midlertidig gr\xc3\xa6nsekontrol mellem Danmark og Tyskland fra kl. 12 samme dag.\n_START_SECTION_\nPlan om vildsvinehegn\n_START_PARAGRAPH_\nI 2017 fremlagde den danske regering planer om et hegn mod vildsvin langs hele gr\xc3\xa6nsen, som skal beskytte dansk landbrug mod smitte fra afrikansk svinepest, som har bredt sig i \xc3\x98steuropa. Kritikere har rejst tvivl om nytten af hegnet, bl.a. fordi vildsvinene ogs\xc3\xa5 kan sv\xc3\xb8mme over Flensborg Fjord.'