b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa6r Halv\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa6r er en s\xc3\xa5kaldt vejforteby, hvor de gamle g\xc3\xa5rde og huse ligger p\xc3\xa5 begge sider af vejen. De mange mindestene i haverne fort\xc3\xa6ller om de voldsomme kampe den 29. Juni 1864._NEWLINE_Bybebyggelsen K\xc3\xa6r er halv\xc3\xb8ens eneste landsby, og den ligger relativt h\xc3\xb8jt i det ellers flade landskab i den sydlige del af omr\xc3\xa5det. Det er en ca. 2 km lang vejlandsby, der er bygget op om en by-gade. Landsbyen K\xc3\xa6r kendes tilbage fra 1604, og oprindeligt var der kun bebyggelse nord for vejen. I dag er der ogs\xc3\xa5 bebyggelse p\xc3\xa5 sydsiden. Den \xc3\xb8stlige del af landsbyen, Ormstoft, har udviklet sig med flere smalle veje og lidt mere nybyggeri. Den lille bebyggelse Honninghul ligger som en lille enklave for sig selv et stykke nede i K\xc3\xa6r Vig dalen i den vestlige ende af bygaden.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEfter stormen p\xc3\xa5 Dybb\xc3\xb8l Banke den 18. april 1864, opstod der en stilstand i kampene og de danske styrker etablerede sig i feltbef\xc3\xa6stede stillinger langs Als Sund. P\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det syd for K\xc3\xa6r Vig blev der langs med Als Sund gravet stillinger for infanteri og artilleri og l\xc3\xb8begrave._NEWLINE_Ved Arnkil satte preusserne den 29. juni 1864 over Als Sund, og indledte Slaget om Als p\xc3\xa5 K\xc3\xa6r Halv\xc3\xb8. Det var det sidste store slag, Danmark har deltaget i p\xc3\xa5 dansk jord. S\xc3\xa6rligt ved landsbyen K\xc3\xa6r blev der k\xc3\xa6mpet h\xc3\xa5rdt. Preusserne fortsatte videre mod syd og benyttede blandt andet Vestermarks l\xc3\xb8begrave under fremrykningen. S\xc3\xb8nderborg var nu uden forsvarsv\xc3\xa6rker og kunne nu uden st\xc3\xb8rre modstand indtages._NEWLINE_Krigergrave og mindesten for de faldne i krigen i 1864 finder man over alt p\xc3\xa5 den vestlige del af halv\xc3\xb8en og i landsbyen K\xc3\xa6r, hvor krigens sidste afg\xc3\xb8rende kampe fandt sted. De danske soldater, der faldt under Slaget om Als, blev begravet af lokalbefolkningen, efterh\xc3\xa5nden som de blev fundet p\xc3\xa5 markerne. Derfor er der s\xc3\xa5 mange grave p\xc3\xa5 K\xc3\xa6r Halv\xc3\xb8 i mods\xc3\xa6tning til Dybb\xc3\xb8l, hvor der er f\xc3\xa5, store f\xc3\xa6llesgrave. Gravene er blevet passet af lokalbefolkningen siden 1864. Den st\xc3\xb8rste krigergrav med 64 faldne soldater ligger bag den tidligere herreg\xc3\xa5rd R\xc3\xb8nhave. S\xc3\xa6rlig i 1930\xe2\x80\x99erne blev der rejst mange mindesten p\xc3\xa5 Arnkil for de faldne i 1864.\n_START_SECTION_\nArnkils\xc3\xb8re og Arnkil Skov\n_START_PARAGRAPH_\nDen nordligste del af halv\xc3\xb8en kaldes Arnkils\xc3\xb8re, og sn\xc3\xa6vrer ind og ender ved pynten \xc3\x98sterhage. Det ca. 30 ha store offentlig tilg\xc3\xa6ngelige engomr\xc3\xa5de Arnkils\xc3\xb8re blev fredet i 1924  og har v\xc3\xa6ret anvendt som milit\xc3\xa6rt \xc3\xb8velsesterr\xc3\xa6n og som f\xc3\xa6lles areal for lokale landm\xc3\xa6nd til h\xc3\xb8slet og gr\xc3\xa6sning._NEWLINE_Arnkil Skov p\xc3\xa5 75 ha, der best\xc3\xa5r af Arnkil Fredskov og Arnkil Folekobbel ligger p\xc3\xa5 den nord\xc3\xb8stlige del af K\xc3\xa6r Halv\xc3\xb8. Skoven har mange store ege og b\xc3\xb8getr\xc3\xa6er. En del af de store tr\xc3\xa6er blev for nogle \xc3\xa5r siden skovet og det f\xc3\xb8rte til at en hejrekoloni blev \xc3\xb8delagt. En del af skoven henligger nu som ur\xc3\xb8rt skov. Skoven har et rigt fugleliv med blandt andet: munk, dompap, gransanger, bogfinke, musvit, bl\xc3\xa5mejse, jernspurv, gulspurv, sp\xc3\xa6tmejse, tr\xc3\xa6l\xc3\xb8ber, g\xc3\xa6rdesmutte, r\xc3\xb8dhals, hvid vipstjert, ringdue, skovskade, stor flagsp\xc3\xa6tte, fiskehejre, natugle, sangdrossel, krage, st\xc3\xa6r, skarv og musv\xc3\xa5ge. Langs med kysten kan man om vinteren se toppet skallesluger, hvinand, gravand og gr\xc3\xa5and_NEWLINE_Der er offentlig adgang til hele omr\xc3\xa5det, som stadig benyttes til gr\xc3\xa6sning. L\xc3\xb8vfr\xc3\xb8en yngler i dammene. L\xc3\xb8vfr\xc3\xb8erne kan kun leve, hvor der er lav vegatation, og deres overlevelse er derfor betinget af at omr\xc3\xa5det afgr\xc3\xa6sses._NEWLINE_I det sydvestlige del af overdrevsarealet er der indrettet en primitiv overnatningsplads med adgang til toilet. Fra parkeringspladsen er der en afm\xc3\xa6rket vandrerute p\xc3\xa5 4\xc2\xa0km som g\xc3\xa5r gennem skoven til Augustenborg Fjord, hvor den forts\xc3\xa6tter mod \xc3\xb8st til Arnkils\xc3\xb8re og parallelt med Als Sund tilbage til udgangspunktet.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb8nhave\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb8nhave er en tidligere herreg\xc3\xa5rd, som kan dateres tilbage til 1315. Gennem tiderne har b\xc3\xa5de hertuger og konger ejet R\xc3\xb8nhave. 1852 k\xc3\xb8ber den danske stat R\xc3\xb8nhave, der solgte den videre i 1855 til enkefrue Sophie Hedevig Berling. Hovedbygningen, som den st\xc3\xa5r i dag, er genopbygget i 1865, efter den blev skudt i brand i krigen i 1864. Efter forskellige ejere k\xc3\xb8ber den tyske dom\xc3\xa6neforvaltning i 1904 R\xc3\xb8nhave. 1920 overg\xc3\xa5r den til den danske stat, som 1924 pagter den ud til dom\xc3\xa6neforpagter Lorenzen. 1930 besluttes det, at R\xc3\xb8nhave skal reserveres til fremtidig fors\xc3\xb8gsstation med ca. 60 ha. De resterende ca. 400 ha udstykkes til 27 husmandsbrug. 1950 overg\xc3\xa5r bygninger og jordareal som fors\xc3\xb8gsg\xc3\xa5rd til Landbrugsministeriet, som en filial under Blangstedgaard. 1967 bliver R\xc3\xb8nhave en selvst\xc3\xa6ndig statsfors\xc3\xb8gsstation, med bl.a. korndyrkning og s\xc3\xa6dskifte som opgave. 2003 s\xc3\xa6lger staten R\xc3\xb8nhave til Marianne og Hans Iversen og 2011 blev bygningerne ombygget til hotelpension. _NEWLINE_Nordvest for K\xc3\xa6r l\xc3\xa5 den tidligere Statshusmandskoloni R\xc3\xb8nhave. Ved Genforeningen i 1920 overtog den danske stat R\xc3\xb8nhave, og 1925 blev 27 husmandsbrug udstykket fra g\xc3\xa5rden. De fleste af husmandsstederne er bevaret, men benyttes i nutiden som privatboliger. 1925 blev de fra 5 til 6 ha store brug fordelt ved lodtr\xc3\xa6kning. Ans\xc3\xb8gerne var landarbejdere og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere. For at supplere den daglige \xc3\xb8konomi havde de fleste husm\xc3\xa6ndene et ekstra arbejde ved siden af. I forbindelse med den stigende industrialisering i 1960\xe2\x80\x99erne begyndte afviklingen. I 1980\xe2\x80\x99erne var 12 af brugene pensionist- eller fritidsbrug. Enkelte af de tidligere husmandssteder er bevaret i den oprindelige stand. I nutiden er det meste af jorden k\xc3\xb8bt af st\xc3\xb8rre g\xc3\xa5rde.\n_START_SECTION_\nFolehave og Hestehave\n_START_PARAGRAPH_\nFolehave nord for K\xc3\xa6r var oprindeligt en markvej. Den blev anlagt som en rigtig vej, da husmandsstederne blev bygget i 1925. Blev i mange \xc3\xa5r kaldt \xe2\x80\x9cPersillegade\xe2\x80\x9d, da mange af husm\xc3\xa6ndene avlede gr\xc3\xb8ntsager. Den er ogs\xc3\xa5 blevet kaldt \xe2\x80\x9cStrandvejen\xe2\x80\x9d, fordi det var den vej, husm\xc3\xa6ndene gik for at komme til stranden._NEWLINE_Navnet \xe2\x80\x9dFolehave\xe2\x80\x9d kommer af navnet p\xc3\xa5 marken, som l\xc3\xa5 her og tilh\xc3\xb8rte R\xc3\xb8nhave. I 1925-26 blev der bygget ni husmandssteder ved vejen. Alle blev p\xc3\xa5 ca. 5,5 ha. I nutiden er der kun en g\xc3\xa5rd tilbage som har dag har de fleste solgt deres jord. Folehave 6 er den eneste i drift og har k\xc3\xb8bt jord fra syv andre husmandsbrug._NEWLINE_For enden af Folehave g\xc3\xa5r der en sti ned til vandet, hvor der er broer, som benyttes af fritidsfiskere._NEWLINE_Hestehave er en lille landsby p\xc3\xa5 K\xc3\xa6r Halv\xc3\xb8, nord for S\xc3\xb8nderborg p\xc3\xa5 Als. Tidligere var Hestehave en del af Statshusmandskoloni R\xc3\xb8nhave. I nutiden er husmandsstederne nedlagt og bruges overvejende til privat beboelse. _NEWLINE_Foruden et mindre antal g\xc3\xa5rde er der en 20 ha stor frugtplantage.\n_START_SECTION_\nUlkeb\xc3\xb8l N\xc3\xb8rremark\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb8rremark p\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden af halv\xc3\xb8en er pr\xc3\xa6get af en r\xc3\xa6kke st\xc3\xb8rre g\xc3\xa5rde langs vejen N\xc3\xb8rremark. Her er tale om udflytterg\xc3\xa5rde fra Ulkeb\xc3\xb8l. I dag er sammenh\xc3\xa6ngen K\xc3\xa6r-Ulkeb\xc3\xb8l brudt af Omfartsvejen A8 og byudviklingen af S\xc3\xb8nderborg\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa6r Vestermark\n_START_PARAGRAPH_\n1959 begyndte forhandlingerne mellem Forsvaret og S\xc3\xb8nderborg Kommune om kommunens overtagelse af det milit\xc3\xa6re \xc3\xb8velsomr\xc3\xa5de ved den nuv\xc3\xa6rende Idr\xc3\xa6tsh\xc3\xb8jskole. Forhandlingerne endte med at K\xc3\xa6r Vestermark blev S\xc3\xb8nderborg Kasernes \xc3\xb8velsesplads fra 1963 til 2014. 2014 lukker S\xc3\xb8nderborg Kaserne og dermed \xc3\xb8velsesomr\xc3\xa5det K\xc3\xa6r Vestermark_NEWLINE_K\xc3\xa6r Vestermark med et areal p\xc3\xa5 140 ha, best\xc3\xa5r af overdrev, mose. s\xc3\xb8er og skov, der gennemsk\xc3\xa6res af levende hegn. Omr\xc3\xa5det har siden 1963 v\xc3\xa6ret eng med i vedvarende gr\xc3\xa6s til h\xc3\xb8sl\xc3\xa6t og har ikke v\xc3\xa6ret g\xc3\xb8det siden 2002. Der er et egnstypisk kystn\xc3\xa6rt overdrevsomr\xc3\xa5de med mange l\xc3\xa6hegn. Vestermark er det st\xc3\xb8rste sammenh\xc3\xa6ngende overdrevsomr\xc3\xa5de i S\xc3\xb8nderborg Kommune. Indtil 2014 var K\xc3\xa6r Vestermark milit\xc3\xa6rt omr\xc3\xa5de. Hele omr\xc3\xa5det er i dag offentligt tilg\xc3\xa6ngeligt _NEWLINE_Gr\xc3\xa6sarealerne gennemsk\xc3\xa6res af brede \xc3\xb8st vest g\xc3\xa5ende levende hegn, der fungerer som spredningskorridorer for insekter, fugle og pattedyr. Spredt over engarealerne ligger der en r\xc3\xa6kke mindre vandhuller, som stort set er omsluttet af krat. _NEWLINE_Vestermark afsluttes mod vest af en 3,5 meter h\xc3\xb8j bevokset klint mod Als Sund. Mod nord danner den kunstig opstemmede K\xc3\xa6r Vig Vestermarks nordlige gr\xc3\xa6nse. K\xc3\xa6r Vig er en s\xc3\xb8 med t\xc3\xa6t r\xc3\xb8rskov hele vejen rundt. Her er ingen faciliteter eller udsigtst\xc3\xa5rne, men blot en naturplet under kraftig tilgroning. Vandstanden er noget h\xc3\xb8jere end ude i sundet._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det bruges i dag til blandt andet; civilskydning, hundetr\xc3\xa6ning, ladywalk (motionsevent for sygdomsramte kvinder), hundeluftning, vandreture og cykling. I juli 2017 afholdtes den internationale spejderlejr her.'