b'\n_START_ARTICLE_\nGejstlighed\n_START_PARAGRAPH_\nGejstligheden er en f\xc3\xa6llesbetegnelse for pr\xc3\xa6stestanden. Ordet kommer af nedertysk geistlik, der egtl. betyder "\xc3\xa5ndelig". Et \xc3\xa6ldre ord med samme betydning er kleresi, der ligeledes betegner en bestemt trosretnings samlede pr\xc3\xa6steskab, og som kommer fra gr\xc3\xa6sk \xce\xba\xce\xbb\xe1\xbf\x86\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 kl\xc4\x93\xcc\x82ros, der betegner det j\xc3\xb8disk-kristne pr\xc3\xa6steskab. Medlemmerne af kleresiet kan tillige kaldes klerikere eller klerke. Over for gejstligheden st\xc3\xa5r verdsligheden, der betegner den del af samfundet, der ikke har med det religi\xc3\xb8se at g\xc3\xb8re._NEWLINE_Gejstlig kaldes overordnet set personer ansat til en decideret religi\xc3\xb8s tjeneste i en kirke eller kirkelig institution, fx en pr\xc3\xa6st, provst, biskop, munk, nonne eller lignende. Personer ansat i kirkens regi med mere jordn\xc3\xa6re og ikke eksplicit religi\xc3\xb8se opgaver \xe2\x80\x93 som fx reng\xc3\xb8ringspersonale, gravere, gartnere osv. \xe2\x80\x93 betegnes normalt ikke som gejstlige.'