b'\n_START_ARTICLE_\nRetsopg\xc3\xb8ret i Norge efter 2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nRetsopg\xc3\xb8ret i Norge efter 2. verdenskrig (norsk: Det norske landssvikoppgj\xc3\xb8ret) var et retsligt opg\xc3\xb8r med medlemmer af det nationalsocialistiske parti Nasjonal Samling (NS) og tyskernes medhj\xc3\xa6lpere i Norge efter 2. verdenskrig._NEWLINE_Retsopg\xc3\xb8ret i Norge adskiller sig fra andre lande ved sin store bredde og sine milde straffe. Eksilregeringen i London havde forberedt sagerne fra og med 1941, hvor de f\xc3\xb8rste provisoriske anordninger blev udarbejdet. I 1942 kom den centrale forordning om, at medlemskab af National Samling (NS) \xe2\x80\x93 hvor 60.000 nordm\xc3\xa6nd var medlemmer i krigens l\xc3\xb8b \xe2\x80\x93 i sig selv var strafbart. Endvidere blev al slags bistand til fjenden \xe2\x80\x93 \xc3\xb8konomisk, moralsk, milit\xc3\xa6r \xe2\x80\x93 defineret som strafbar, med det resultat at anklagemyndigheden gik i gang med efterforskning af omkring 100.000 personer efter krigen.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nOver hele Europa var der i l\xc3\xb8bet af krigen blevet opbygget et had i dele af befolkningenrne mod nationalsocialisterne og deres medhj\xc3\xa6lpere. I de ber\xc3\xb8rte lande blev personer, som havde samarbejdet med tyskerne, retsforfulgt efter krigen._NEWLINE_I Tyskland arrangerede de allierede et s\xc3\xa6rskilt tribunal, N\xc3\xbcrnberg-processen, som skulle d\xc3\xb8mme tyske krigsforbrydere._NEWLINE_Et f\xc3\xa6llestr\xc3\xa6k ved retsopg\xc3\xb8rene i de ulige lande var, at straffeudm\xc3\xa5lingerne i l\xc3\xb8bet af processen blev mildere efterh\xc3\xa5nden som krigen kom p\xc3\xa5 afstand, og stemningen blev mildere. Retsopg\xc3\xb8ret i Norge blev imidlertid det mest omfattende i Vesteuropa. Det ses ud fra, hvor stor andel af befolkningen, som blev straffed\xc3\xb8mt og tabte borgerlige rettigheder. I Norge drejede det sig om hele 2 pct, mod Danmark 0,3 pct, Belgien 1,2 pct, Nederland 1 pct, Frankrig 0,25 pct og \xc3\x98strig 0,2 pct.\n_START_SECTION_\nGennemf\xc3\xb8relse\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste forberedelser til et retsopg\xc3\xb8r blev foretaget af London-regeringen. Senere skete det meste p\xc3\xa5 initiativ af hjemmefrontledelsen. Arrestationer af mist\xc3\xa6nkte personer begyndte 9. maj 1945 efter en lister som hjemmefronten og de norske myndigheder havde sat op. I alt ble 28750 personer arresters, og allerede i juli 1945 var 14000 f\xc3\xa6ngslet, fordelt p\xc3\xa5 200 lejrer. Den f\xc3\xb8rste dom ble afsagt 15. juli 1945.\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nRetsopg\xc3\xb8ret var omstridt i samtiden, og er ogs\xc3\xa5 blevet kritisert i eftertiden. Dette g\xc3\xa6lder s\xc3\xa6rlig sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om kollektiv skyld. Mange mener at retsopg\xc3\xb8ret blev for lemf\xc3\xa6ldigt, og at for mange, deriblandt \xc3\xb8konomiske forbrydere, slap for let udenom.  At man fik b\xc3\xb8der og blev stemplet som landsforr\xc3\xa6der for at v\xc3\xa6re passivt medlem i NS har ogs\xc3\xa5 vakt opsigt.  Dertil blev norske sygeplejersker, der havde arbejdet som R\xc3\xb8de Kors-s\xc3\xb8stre, d\xc3\xb8mt for landsforr\xc3\xa6deri, deriblandt den kendte SV-politiker Hanna Kvanmo.'