b'\n_START_ARTICLE_\nBrahetrolleborg\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nCistercienserabbediet Holme Kloster var en afl\xc3\xa6gger af Herresvad Kloster i Sk\xc3\xa5ne, for s\xc3\xa5 vidt som det fik sine f\xc3\xb8rste munke herfra. Grundl\xc3\xa6ggelses\xc3\xa5ret angives almindeligvis til 1172; 3 \xc3\xa5r senere eksisterede det i alt fald, thi da n\xc3\xa6vnes en abbed Thomas. Oprindelig var klosteret opf\xc3\xb8rt lige ved den skovkransede, fiskerige N\xc3\xb8rres\xc3\xb8, efter sigende p\xc3\xa5 en mindre holm (deraf navnet og den latinske ben\xc3\xa6vnelse for det: "Insula Dei", at denne har v\xc3\xa6ret den nu s\xc3\xa5kaldte "Rantzausholm", er dog vist meget tvivlsomt); men efter en brand 1243 flyttedes det til sin nuv\xc3\xa6rende plads, sk\xc3\xb8nt vistnok henh\xc3\xb8rende til de fornemmere abbedier har klosteret ikke nogen vidtl\xc3\xb8ftig historie, og f\xc3\xa5 af abbedernes navne er kendte; det havde et ret betydeligt jordtilliggende, som udgjorde et eget birk; 1288, 1324 og 1414 bekr\xc3\xa6ftedes eller udvidedes dets privilegier; 1325 sk\xc3\xa6nkede hertug Erik det en del gods for sj\xc3\xa6lemesser._NEWLINE_Ved Reformationen kom klosteret under Kronen og blev snart efter helt forladt af munkene; 1538 pantsattes det til Clemens v. d. Wisch; i 1540 k\xc3\xb8bte Jakob Hardenberg til Hvedholm det af Kronen for 42.000 mark lybsk, hvorefter enken Sophie Lykke beholdt det til 1551, da Kronen fratog hende det; senere indehavdes det blandt andre af Eskil G\xc3\xb8ye og Dronning Dorothea, under hvem Frands Brockenhuus var foged p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden._NEWLINE_I 1568 solgte Frederik II det for 55.000 rigsdaler til statholder i Hertugd\xc3\xb8mmerne Henrik Rantzau, som i sk\xc3\xb8det fik lov til at oprette g\xc3\xa5rden under navn af Rantzausholm til et stamhus for sin mandlige sl\xc3\xa6gt. Ved Henrik Rantzaus d\xc3\xb8d 1598 tilfaldt Rantzausholm hans s\xc3\xb8n, statholder Breide Rantzau, d\xc3\xb8d 1618, derefter hans s\xc3\xb8n Kai (d\xc3\xb8d 1623), dennes broder Frands, der druknede 1632, Kai Rantzaus enke, den for sit forhold til prins Christians ilde bekendte Anne Lykke, der bragte den til sin mand Knud Ulfeld; efter hans barnl\xc3\xb8se d\xc3\xb8d 1646 gik den over til hendes broder Frands Lykke, og fra ham til s\xc3\xb8nnen, den bekendte Kai Lykke, efter hvis domf\xc3\xa6ldelse den blev inddraget af Kronen (det var p\xc3\xa5 Rantzausholm, at Peder B\xc3\xb8rting, som var skyld i Kai Lykkes fald, var ridefoged og blev gift med Sophie Abelsdatter._NEWLINE_Frederik III mageskiftede den 1668 til Fru Birgitte Trolle, der den 2. februar 1672 oprettede Rantzausholm og Brendegaard til Baroniet Brahetrolleborg. Hendes bror og arving gehejmer\xc3\xa5d Corfitz Trolle d\xc3\xb8de i 1684, og derfor arvede dennes s\xc3\xb8n, baron Frederik Trolle (d\xc3\xb8d 1700), baroniet efter Fru Birgittes d\xc3\xb8d 1687 (f\xc3\xb8rst 15. juni 1689 fik han dog privilegium p\xc3\xa5 det). Han oprettede flere skoler p\xc3\xa5 godset og skolelegater, hvilke sidste endnu bestod omkring \xc3\xa5r 1900. Da broderen Niels Trolle d\xc3\xb8de 1722 uden b\xc3\xb8rn, faldt baroniet tilbage til Kronen. Den 28. december 1722 forlenede Frederik IV Brahetrolleborg til sin svoger, gehejmer\xc3\xa5d grev Christian Ditlev Reventlow (\xe2\x80\xa0 1738), tillige til Christianss\xc3\xa6de, Krenkerup med mere. Fra ham gik baroniet over til s\xc3\xb8nnen Conrad Ditlev Reventlow (d\xc3\xb8d 1750), dennes s\xc3\xb8n Christian Ditlev Reventlow (d\xc3\xb8d 1759), derp\xc3\xa5 til dennes farbroder Christian Ditlev Reventlow (d\xc3\xb8d 1775) og dennes s\xc3\xb8n Johan Ludvig Reventlow (d\xc3\xb8d 1801), der har et udm\xc3\xa6rket navn som human og dygtig godsejer og befordrer af folkeoplysningen. Han begyndte sin virksomhed med at lade b\xc3\xb8nderne br\xc3\xa6nde tr\xc3\xa6hest, skamp\xc3\xa6l osv., han indf\xc3\xb8rte et udm\xc3\xa6rket skolev\xc3\xa6sen, udskiftede hele baroniet og grundlagde den fortrinlige skovkultur, der gjorde Brahetrolleborg s\xc3\xa5 ber\xc3\xb8mt . Efter ham gik baroniet over til s\xc3\xb8nnen Ditlev Christian Ernst Reventlow, som d\xc3\xb8de barnl\xc3\xb8s i 1854, hvorefter det arvedes af dennes farbroders s\xc3\xb8n, F.C.O. Reventlow til Christianss\xc3\xa6de (d\xc3\xb8d 1875), hvis s\xc3\xb8n, hofj\xc3\xa6germester C.E. Reventlow blev den senere besidder.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHovedbygningen best\xc3\xa5r af 3 sammenbyggede, nu pudsede fl\xc3\xb8je, hvortil som omtalt kirken slutter sig som en 4., nordlige fl\xc3\xb8j. Den vestlige fl\xc3\xb8j, i 2 stokv\xc3\xa6rk, er v\xc3\xa6sentlig en levning af klosteret (den har tidligere v\xc3\xa6ret l\xc3\xa6ngere og forbundet med kirken); den sydlige del af nederste stokv\xc3\xa6rk er d\xc3\xa6kket med 2 r\xc3\xa6kker spidsbuede krydshv\xc3\xa6lvinger, i alt 8 fag, og under dette parti findes hv\xc3\xa6lvede k\xc3\xa6ldere, hvori en oprindelig br\xc3\xb8nd; over den nordlige d\xc3\xb8r p\xc3\xa5 fl\xc3\xb8jens \xc3\xb8stside sidder en sandstenstavle med indskrift til minde om g\xc3\xa5rdens overdragelse til Hans Rantzau i 1568. Den sydlige fl\xc3\xb8j, ligeledes i 2 stokv\xc3\xa6rk, har i hvert fald under den vestlige del k\xc3\xa6ldre med krydshv\xc3\xa6lvinger og stammer for denne dels vedkommende sikkert fra klostertiden; i \xc3\xb8vrigt er den ombygget af Breide Rantzau i 1585, hvilket ses af en i nordmuren indsat tavle._NEWLINE_Den \xc3\xb8stlige fl\xc3\xb8j, i 3 stokv\xc3\xa6rk, skal v\xc3\xa6re opf\xc3\xb8rt 1620 af Kai Rantzau. Den har indk\xc3\xb8rselsport og to ottekantede t\xc3\xa5rne med kuppelformede spir (Spirene er senere tilf\xc3\xb8jede), det ene p\xc3\xa5 det syd\xc3\xb8stlige hj\xc3\xb8rne, det andet midt p\xc3\xa5 vestsiden inde i g\xc3\xa5rden. If\xc3\xb8lge en indskrift over porten blev bygningen restaureret 1768. Ved 1870 blev der i g\xc3\xa5rdens syd\xc3\xb8stlige hj\xc3\xb8rne opf\xc3\xb8rt et firkantet trappehus og langs indersiden af den sydlige fl\xc3\xb8j en overd\xc3\xa6kket gang. En kampestensd\xc3\xb8befont fra den \xc3\xa6ldre middelalder, der f\xc3\xb8r stod i kirken, er flyttet til Tirsted Kirke._NEWLINE_P\xc3\xa5 Brahetrolleborg findes en ret anselig portr\xc3\xa6tsamling, der blandt andet indeholder portr\xc3\xa6tter af Henrik Rantzau, Christian III og dronning Dorothea, Frederik V og hans to dronninger, Johan Ludvig Reventlow og hustru Anna Sibylle Schubart (de to sidste malede af Juel), et omtvistet portr\xc3\xa6t af Kai Lykke og to af Ludvig XIV\xe2\x80\x99s elskerinder; tillige en del m\xc3\xb8bler, der have tilh\xc3\xb8rt dronning Anna Sophie (\xe2\x80\x9eDronningens Stue"). Gravene mellem borgg\xc3\xa5rden og ladebygningerne, hvoraf nogle stamme fra Kai Lykkes tid, mens de andre er opf\xc3\xb8rte i slutningen af det 18. \xc3\xa5rhundrede, er delvis bevarede mod nord og \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nHaven\n_START_PARAGRAPH_\nDen store, smukke, i engelsk stil anlagte have, gennem hvilken den lille, bugtede s\xc3\xb8 M\xc3\xb8lledammen snor sig \xe2\x80\x94 over dens smalleste sted f\xc3\xb8rer den hvide H\xc3\xb8jbro \xe2\x80\x94 har broer, springvand m.m. og mange sj\xc3\xa6ldne tr\xc3\xa6er, hvoraf n\xc3\xa6vnes en 40 fod h\xc3\xb8j Fagus silvatica var. pendula (h\xc3\xa6ngeb\xc3\xb8g), en 50 fod h\xc3\xb8j Populus tremula (b\xc3\xa6vreasp) og en 35 fod h\xc3\xb8j Fraxinus excelsior.\n_START_SECTION_\nMindesm\xc3\xa6rke\n_START_PARAGRAPH_\nVed haven blev der 14. september 1888 afsl\xc3\xb8ret en mindest\xc3\xb8tte (obelisk med portr\xc3\xa6tmedaillon) for Johan Ludvig Reventlow p\xc3\xa5 hundred\xc3\xa5rsdagen efter, at 15 b\xc3\xb8nder p\xc3\xa5 godset fik arvef\xc3\xa6stesk\xc3\xb8der.'