b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Slesvig\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nPreussen var netop tr\xc3\xa5dt ind i krigen p\xc3\xa5 slesvig-holstensk side og havde sendt 12.000 soldater i felten. De tyske styrker under den preussiske general Wrangel udgjorde mere end 18.000 mand \xe2\x80\x93 n\xc3\xa6sten tre gange s\xc3\xa5 stor en styrke, som den danske side r\xc3\xa5dede over. Efter Slaget ved Bov havde den slesvig-holstenske h\xc3\xa6r s\xc3\xb8gt tilflugt i garnisonen i Rendsborg. Her havde en preussisk division p\xc3\xa5 12.000 mand og en forbundsdivision p\xc3\xa5 10.000 mand (bl.a. hannoveranere, mecklenburgere og braunschweigere) st\xc3\xa5et i flere \xc2\xa0flere dage, klar til at komme slesvig-holstenerne til unds\xc3\xa6tning. Den danske h\xc3\xa6r opgav forf\xc3\xb8lgelsen, men n\xc3\xa5ede med ca. 12.000 mand frem til egnen omkring byen Slesvig den 11. april, hvor General L\xc3\xa6ss\xc3\xb8e og Generalmajor Hedemann oprettede hovedstilling i det bakkede omr\xc3\xa5de mellem Gottorp og Husby, nogle kilometer nord for Dannevirke.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 en kold og v\xc3\xa5d for\xc3\xa5rsmorgen gik tyskerne til angreb. Den preussiske leder, General von Wrangel\xe2\x80\x99s, plan, var at flytte h\xc3\xa6ren op til et punkt lige syd for Dannevirke, sl\xc3\xa5 lejr der, og angribe den f\xc3\xb8lgende dag. Men den Preussiske Garde p\xc3\xa5 den h\xc3\xb8jre fl\xc3\xb8j (som p\xc3\xa5 det tidspunkt var et godt stykke foran den venstre fl\xc3\xb8j) ankom til samlingspunktet og m\xc3\xb8dte stort set ingen danskere, s\xc3\xa5 kommand\xc3\xb8ren besluttede at g\xc3\xa5 imod Bustrup og Frederichsberg. Her, syd\xc3\xb8st for Bustrup, blev de m\xc3\xb8dt af den danske avantgarde. Danskerne var i undertal i forholdet 1,5:1 og m\xc3\xa5tte tr\xc3\xa6kke sig tilbage til to sm\xc3\xa5 bakker, Galgebjerg og Risbjerg. General von Wrangel, beordrede lederen af den venstre fl\xc3\xb8j, General von Bonin, imod vest til Lille Dannevirke._NEWLINE_Kort efter besluttede han dog istedet at angribe de to sm\xc3\xa5 bakker nord for Bustrup, og beordrede von Bonin til at vende om, men ordren n\xc3\xa5ede kun det bagerste af Bonins kolonne. P\xc3\xa5 det tidspunkt gik danskerne, med den 1. og 11. bataljon, til modangreb imod preusserne ved Bustrup. De preussiske linier vaklede, da den bagerste del af Bonin\xe2\x80\x99s kolonne, under Oberst Steimetz, angreb danskernes venstre flanke og sendte dem p\xc3\xa5 flugt. Dette medf\xc3\xb8rte en generel dansk tilbagetr\xc3\xa6kning til bakken Erdbeerenberg, og preusserne besatte Friedrichberg. Da Bonin n\xc3\xa5ede omr\xc3\xa5det syd for Lille Dannevirke, opdagede han pludselig, at n\xc3\xa6sten halvdelen af hans tropper manglede. P\xc3\xa5 det tidspunkt fik han endelig ordre til at vende om, men da han stod overfor danske tropper, besluttede han at blive st\xc3\xa5ende og modtog snart efter forst\xc3\xa6rkning af slesvig-holstenske tropper. Han angreb, og danskerne trak sig tilbage til Husby og senere til Skovby._NEWLINE_P\xc3\xa5 den \xc3\xb8stlige fl\xc3\xb8j tog preusserne Erdbeerenberg, og h\xc3\xa5rde kampe udspandt sig omkring de kratbekl\xc3\xa6dte bakker og en g\xc3\xa5rd (Kratbakkerne og Anettenh\xc3\xb6he). Danskerne fik samlet en styrke stor nok til at fors\xc3\xb8ge et modangreb men dette blev afbl\xc3\xa6st og en generel, men ordnet, tilbagetr\xc3\xa6kning blev udf\xc3\xb8rt. Dagen tilh\xc3\xb8rte preusserne og slesvig-holstenerne men de danske styrker under oberst L\xc3\xa6ss\xc3\xb8e havde forsvaret sig dygtigt, og tabene var begr\xc3\xa6nsede. Dog d\xc3\xb8de et forf\xc3\xa6rdende stort antal af de s\xc3\xa5rede.\n_START_SECTION_\nEfterspil\n_START_PARAGRAPH_\nOverkommandoen opgav herefter Bov-stillingen og f\xc3\xb8rte hovedparten af h\xc3\xa6ren til Als, mens andre dele af h\xc3\xa6ren s\xc3\xb8gte nordp\xc3\xa5 mod Konge\xc3\xa5en. Wrangel lod en del af sine tropper bes\xc3\xa6tte Sundeved for at holde de danske styrker p\xc3\xa5 Als i skak, samtidig med at andre dele af den slesvig-holstenske og preussiske h\xc3\xa6r den 2. maj rykkede over Konge\xc3\xa5en og op i N\xc3\xb8rrejylland. Oven p\xc3\xa5 den h\xc3\xb8jstemte og ikke s\xc3\xa6rlig realistiske optimisme fra martsdagene i K\xc3\xb8benhavn i 1848 f\xc3\xb8rte slaget til et akut anfald af mismod i Danmark._NEWLINE_Vigtigst af alt for danskerne, s\xc3\xa5 var h\xc3\xa6ren intakt, og moralen i h\xc3\xa6ren var stadig h\xc3\xb8j. Tropperne vidste, at de havde st\xc3\xa5et overfor preusserne og en talm\xc3\xa6ssig overlegen fjende, givet dem en h\xc3\xa5rd kamp, og gjort deres pligt. Den danske h\xc3\xa6r havde m\xc3\xa5tte vige for overmagten men trods udfaldet regnes Slaget ved Slesvig for et af de mest h\xc3\xa6derfulde i dansk krigshistorie._NEWLINE_Dagen efter fortsatte den danske tilbagetr\xc3\xa6kning imidlertid i temmelig nonchalant stil. Danskerne trak sig kun s\xc3\xa5 langt tilbage som til Flensborg, og da man troede at preusserne ikke var i stand til at forf\xc3\xb8lge dem, fors\xc3\xb8mte man at udstille mere end en symbolsk bagtrop. Antagelsen var korrekt for s\xc3\xa5 vidt ang\xc3\xa5r preusserne, men man havde ikke taget resten af den f\xc3\xb8derale division i betragtning, som Wrangel nu beordrede til at optage forf\xc3\xb8lgelsen. Dette f\xc3\xb8rte til den, for danskerne, uheldige kamp ved Overs\xc3\xb8, dagen efter.\n_START_SECTION_\nAndet\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Ploug skrev om slaget i sangen: "Paaskeklokken kimed mildt".\n_START_SECTION_\nMindelund i Slesvig-Frederiksberg\n_START_PARAGRAPH_\nDansk mindelund over de faldne soldater fra Slaget ved Slesvig ved Trefoldighedskirken i Slesvig-Frederiksberg'