b'\n_START_ARTICLE_\nKarahavet\n_START_PARAGRAPH_\nKarahavet (russisk: \xd0\x9a\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbc\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x80\xd0\xb5) er en del af det Arktiske Hav ved det nordlige Sibirien, mellem \xc3\xb8grupperne Novaya Zemlya, Frans Josefs land og Severnaja Semlja. Havet afgr\xc3\xa6nses mod Barentshavet i vest langs en linje mellmm nord\xc3\xb8stspidsen af Novaya Zemlya og det \xc3\xb8stligste punkt p\xc3\xa5 Frans Josefs land. Herfra tr\xc3\xa6kkes desuden en gr\xc3\xa6nse mod selve det Arktiske hav langs en linje til nordspidsen af Severnaja Semlja. Farvandet har et areal p\xc3\xa5 ca. 880.000 km\xc2\xb2 og har en l\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 1.450 km og er 970 km bred. Havet har en gennemsnitsdybde p\xc3\xa5 110 m. Karahavet bliver forsynet med store m\xc3\xa6ngder vand fra floderne Ob, Jenisej og Pjasina. Farvandet er tilfrosset hele \xc3\xa5ret undtagen to m\xc3\xa5neder._NEWLINE_Hovedhavnene i Karahavet er Novyj Port og Dickson, og det er et vigtigt fiskeomr\xc3\xa5de, selv om det kun er isfrit i to m\xc3\xa5neder om \xc3\xa5ret. Det findes desuden store forekomster af r\xc3\xa5olie og gas i havet, bl.a. Kharasaveyskoefeltet. Der er bekymring for m\xc3\xa6ngden af atomaffald som russerne har dumpet i Karahavet og effekterne som dumpningen vil have p\xc3\xa5 havmilj\xc3\xb8et.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKarahavet blev tidligere kaldet Oceanus Scythicus (\'Det skytiske hav\') eller Mare Glaciale (\'Ishavet\') og st\xc3\xa5r med disse navne p\xc3\xa5 kort fra 1500-tallet. Eftersom havet er d\xc3\xa6kket af is det meste af \xc3\xa5ret blev det stort set ikke udforsket f\xc3\xb8r sent i 1800-tallet. _NEWLINE_I 1556 sejlede Stephen Borough p\xc3\xa5 "Searchthrift" for at pr\xc3\xb8ve at n\xc3\xa5 floden Ob, men blev stoppet af isen og t\xc3\xa5ge, da han n\xc3\xa5ede Karahavet. Ikke f\xc3\xb8r rnd 1580 pr\xc3\xb8vede en anden engelsk ekspedition, under Arthur Pet og Charles Jackman, at n\xc3\xa5 passagen. De klarede heller ikke opgaven, og England mistede interessen for Nord\xc3\xb8stpassagen._NEWLINE_I 1736-1737 rejste den russiske admiral Stepan Malygin p\xc3\xa5 en rejse fra Dolgij\xc3\xb8en i Barentshavet. De to skibe i ekspeditionen var "Pervij", under Malygins kommando, og "Vtoroj" under kaptajn A. Skuratov. Efter at v\xc3\xa6re kommet ind i det lidet udforskede Karahavet, seglede de til mundingen af Ob. Malygin skrev detaljerede skildringer af dette ukendte omr\xc3\xa5de og tegnede et forholdsvis n\xc3\xb8jagtig kort over kystlinjen mellem floderne Petsjora og Ob._NEWLINE_I 1878 seglede den svenske polarforsker Adolf Erik Nordenski\xc3\xb6ld p\xc3\xa5 skibet "VegaKursiv tekst" over Karahavet fra G\xc3\xb6teborg og langs kysten af Sibirien. Trods pakisen n\xc3\xa5ede han til 180\xc2\xb0 \xc3\xb8st i begyndelsen af september. Vinteren over l\xc3\xa5 han fast i isen i Tjukterhavet og ventede og gjorde byytehandel med de lokale tjuktere. I juli \xc3\xa5ret efter kom Vega fri af isen og n\xc3\xa5ede frem til Yokohama i Japan. Han var da den f\xc3\xb8rste, som havde gennemsejlet hele Nord\xc3\xb8stpassagen. Den st\xc3\xb8rste \xc3\xb8gruppe i Karahavet, Nordenski\xc3\xb6ld\xc3\xb8erne, er opkaldt efter han. _NEWLINE_I 1912 blokerede isen Nord\xc3\xb8stpassagen og tre ekspeditioner, som m\xc3\xa5tte krydse Karahavet, blev fanget i isen og forsvandt: Sedovs fart\xc3\xb8j "St. Foka", Brusilovs "Svjataja Anna" og Rusanovs "Gerkules". Georgij Sedov mente at kunne n\xc3\xa5 Frans Josefs land med sit skib og efterlade et depot der og rejse med sl\xc3\xa6de til Nordpolen. P\xc3\xa5 grund af den tunge is n\xc3\xa5ede fart\xc3\xb8jet f\xc3\xb8rst Novaja Zemlja den f\xc3\xb8rste sommer og overvintrede i Frans Josefs land. I februar 1914 drog Sedov afsted mod Nordpolen med to s\xc3\xb8folk og tre sl\xc3\xa6der, men han blev syg og d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Rudolf\xc3\xb8en._NEWLINE_Georgij Brusilov pr\xc3\xb8vede at sejle gennem Nord\xc3\xb8stpassagen, men blev fanget i Karahavet og drev nord over i mere end to \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r han n\xc3\xa5ede 83\xc2\xb017 N. Tretten mand, ledede af Valerian Albanov, forlod fart\xc3\xb8jet og begyndte at g\xc3\xa5 over isen mod Frans Josefs land, men kun Albanaov og en s\xc3\xb8mand (Aleksander Konrad) overlevede de tre h\xc3\xa5rde m\xc3\xa5neder. De overlevende havde skibslogbogen for "St. Anna" med sig, kortet over hendes rute og daglige vejrobservationar, men hvad der skete med de tilbagev\xc3\xa6rende om bord er ukendt. _NEWLINE_Samme \xc3\xa5r forsvandt ekspeditionen under ledelse af Vladimir Rusanov i Karahavet. Disse tre tabte ekspeditioner f\xc3\xb8rte til at begivenhederne fangede interessen hos almenheden, og et par redningsaktioner blev sat i v\xc3\xa6rk, blandt andet rejste Nagurskij fem gange over havet og isen fra en base p\xc3\xa5 Novaja Zemlja._NEWLINE_Fridtjof Nansen og forretningsmanden Jonas Lied udforskede Karahavet i 1913._NEWLINE_Efter den russiske revolution i 1917 voksede omfanget af udforskningen af Karahavet som f\xc3\xb8lge af udviklingen af Nord\xc3\xb8stpassagen. Der blev etableret mange flere polarstationer, som der i alt var fem af i 1917, og de skaffede vejrobservationer, observationer af istilstanden og radiokontakter. I 1932 var det 24 stationer, i 1948 omkring 80, og i 1970-erne var der mere end 100. Brugen af isbrydere og senere luftfart\xc3\xb8jer for at udf\xc3\xb8re videnskabeligt arbejde udviklede sig. I 1929 og 1930 bragte isbryderen "Sedov" forskere til Severnaja Zemlja, det sidste store uudforskede omr\xc3\xa5de i Sovjetunionen. \xc3\x98gruppen blev kortlagt fuldst\xc3\xa6ndigt under ledelse af Georgij Usjakov mellem 1930 og 1932._NEWLINE_S\xc3\xa6rlig bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige er tre ture, som isbryderen "Sadko" foretog, som gik l\xc3\xa6ngere nord p\xc3\xa5 end noget andet skib havde v\xc3\xa6ret. I 1935 og 1936 blev de sidste uudforskede omr\xc3\xa5der i den nordlige del af Karahavet unders\xc3\xb8gt og Usjakov\xc3\xb8en blev opdagaet. _NEWLINE_I sommeren 1942 kom den tyske Kriegsmarine med sine krigsskibe og ub\xc3\xa5de til Karahavet for at \xc3\xb8del\xc3\xa6gge s\xc3\xa5 mange russiske fart\xc3\xb8jer som muligt. Dette felttog blev kaldt Operation Wunderland. Operationen blev kun delvist en succes p\xc3\xa5 grund af megen drivis, d\xc3\xa5rligt vejr og t\xc3\xa5ge. Dette beskyttede de sovjetiske skibe og hindrede skader, som kunne v\xc3\xa6re p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt den sovjetiske fl\xc3\xa5de, hvis vejrforholdene havde v\xc3\xa6ret bedre. _NEWLINE_I dag er det uro omkring de store m\xc3\xa6ngder atomaffald, som tidligere Sovjetunionen dumpede i havet, blandt andet seks atomub\xc3\xa5dsreaktorer og ti atomreaktorer. Effekten heraf p\xc3\xa5 milj\xc3\xb8et er ikke kendt. Det Internationale Atomenergiagentur har ved m\xc3\xa5linger konstateret, at udslippene er sm\xc3\xa5 og lokale.'