b'\n_START_ARTICLE_\nTvilum Kirke\n_START_SECTION_\nUdgravninger\n_START_PARAGRAPH_\nI 1904 foretog Nationalmuseet udgravninger syd for kirken og konstaterede bygningsrester. I 1983 var bygningen st\xc3\xa6rkt nedbrudt og man besluttede at foretage en hovedistands\xc3\xa6ttelse i perioden 1985-95. Herunder udf\xc3\xb8rte man pr\xc3\xb8vegravninger p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden syd for kirken. Sammen med graverens observationer gav disse pr\xc3\xb8vegravninger mulighed for at optegne et rids af klosteret. Man kan konstatere, at kirken knap d\xc3\xa6kker nordfl\xc3\xb8jen i klosterkomplekset. Desuden fandt man ingen sydd\xc3\xb8r til klostergangen ved unders\xc3\xb8gelser af murv\xc3\xa6rket. Det menes derfor, at kirken oprindelig har v\xc3\xa6ret sydfl\xc3\xb8j i et oprindeligt klosterkompleks nord for kirken, dette er dog endnu ikke konstateret.\n_START_SECTION_\nTeglovn\n_START_PARAGRAPH_\nVed gravh\xc3\xb8jen, som kaldes Teglh\xc3\xb8jen, har man udgravet en st\xc3\xb8rre teglovn, som formodentlig har v\xc3\xa6ret i brug under byggeriet. Ovnen er blevet fyldt med formede mursten i ler til fire meters h\xc3\xb8jde, derefter er stenene blevet d\xc3\xa6kket til og langsomt blevet varmet op, efter tre til fire d\xc3\xb8gn har br\xc3\xa6ndingen v\xc3\xa6ret f\xc3\xa6rdig og man har formodentlig f\xc3\xa5et 15-20.000 sten ud af \xc3\xa9n br\xc3\xa6nding. Til sammenligning ved man, at der blev brugt 3 millioner sten til opf\xc3\xb8relsen af Roskilde Domkirke.\n_START_SECTION_\nHv\xc3\xa6lv\n_START_PARAGRAPH_\nVed unders\xc3\xb8gelsen af bygningen fandt man tegn p\xc3\xa5, at hv\xc3\xa6lvene i den \xc3\xb8stlige er blevet indbygget samtidig med opf\xc3\xb8relsen af kirken. I \xc3\xb8stv\xc3\xa6ggen ses en smuk dobbeltniche med trekl\xc3\xb8verbue. Unders\xc3\xb8gelserne af gulvet tyder desuden p\xc3\xa5, at kirken er blevet \xc3\xa6ndret radikalt i slutningen af 1400-tallet ved fjernelse af en lektoriemur foran koret s\xc3\xa5 udsynet fra skibet til alteret er blevet frit, formodentlig er det sket i forbindelse med opstillingen af den nuv\xc3\xa6rende altertavle, som har v\xc3\xa6ret en s\xc3\xa5 stor begivenhed, at man \xc3\xb8nskede at dele den med menigheden.\n_START_SECTION_\nAltertavle og pr\xc3\xa6dikestol\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xb8jaltertavlen med sk\xc3\xa5rne figurer er sengotisk og dateres til omkring 1480, den er muligvis sk\xc3\xa5ret af Bernt Notke; i midterskabet ses N\xc3\xa5destolen flankeret af Maria og Johannes, i fl\xc3\xb8jene ses apostle og fire gejstlige helgener, i fodstykket ses Pieta og otte n\xc3\xb8dhj\xc3\xa6lpere, baldakinen er tilf\xc3\xb8jet senere, den b\xc3\xa6rer v\xc3\xa5ben for Peder Rosen\xc3\xb8rn og Anna de Hemmer. Altertavlen blev restaureret i 1691 under Peter Rosen\xc3\xb8rn og i 1858 under lensgreve Emil Frijs til Frijsenborg. Pr\xc3\xa6dikestolen er fra omkring 1620, i felterne se malerier af Ingolf R\xc3\xb8jb\xc3\xa6k fra 1956. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stfagets nordv\xc3\xa6g ses epitafium over Peder Rosen\xc3\xb8rn (d\xc3\xb8d 1706) og Anna de Hemmer.\n_START_SECTION_\nKalkmalerier\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den store istands\xc3\xa6ttelse unders\xc3\xb8gte man v\xc3\xa6ggenes kalklag og konstaterede 6 dekorationslag, alle har dog ikke d\xc3\xa6kket hele kirken, s\xc3\xa5 flere dekorationer har st\xc3\xa5et fremme samtidigt. I slutningen af 1200-tallet har v\xc3\xa6ggene st\xc3\xa5et i blank mur med en r\xc3\xb8d lasurovermaling og hvidt optrukne fuger, hv\xc3\xa6lvene har v\xc3\xa6ret kalket hvide. I midten af 1300-tallet er afgr\xc3\xa6nsede omr\xc3\xa5der af v\xc3\xa6ggene blevet overkalket og blevet dekoreret med v\xc3\xa5benskjolde. P\xc3\xa5 1.fags nordv\xc3\xa6g ses en v\xc3\xa5benfrise hvoraf kan genkendes v\xc3\xa5ben for sl\xc3\xa6gten Muli (det nederste af et kohoved kan ses), der kendes en Peder Bj\xc3\xb8rnsen Muli i Jylland fra 1346. Det n\xc3\xa6ste v\xc3\xa5ben er for sl\xc3\xa6gten Skiernov med en skr\xc3\xa5bj\xc3\xa6lke i form af str\xc3\xb8mmende vand, Rudolf Skiernov n\xc3\xa6vnes som v\xc3\xa6bner i S\xc3\xb8nderjylland. V\xc3\xa5benfrisen p\xc3\xa5 1.fags nordv\xc3\xa6g afbrydes af Kristoffer med Jesusbarnet p\xc3\xa5 skulderen inden de to sidste v\xc3\xa5ben._NEWLINE_P\xc3\xa5 skibets sydv\xc3\xa6g i 2.fag ses en del af v\xc3\xa5benfrisen, her genkendes den syvtakkede stjerne for sl\xc3\xa6gten Gyldenstjerne. Adelssl\xc3\xa6gten kendes fra 1200-tallet, den blev en af landets rigeste og m\xc3\xa6gtigste. I Danmark ejede sl\xc3\xa6gten bl.a. godserne Store Restrup, N\xc3\xb8rre Vosborg og Tim i Jylland samt Svanholm og Lyngbyg\xc3\xa5rd i Sk\xc3\xa5ne. P\xc3\xa5 2.fags nordv\xc3\xa6g ses et lille fragment af et skjold og oven over teksten WOLDOMARUS RE(X), i Vor Frue Kirke i Aarhus ses en v\xc3\xa5benfrise, som er nogenlunde samtidig med v\xc3\xa5benfrisen i Tvilum, her ses et v\xc3\xa5ben og teksten DOMICELLUS WALDEMARUS (junker Valdemar), skrifttypen er identisk og Valdemar Atterdag kaldte sig Junker Valdemar indtil han blev kronet i 1340, det antages at v\xc3\xa5benet i Tvilum er for Valdemar Atterdag efter han blev kronet til konge. I alt har der v\xc3\xa6ret 45 v\xc3\xa5ben i Tvilum._NEWLINE_Over en gjordbue ses det \xc3\xb8verste af et Kristus-hoved, muligvis stammer det fra udmalingen omkring 1300. I en hv\xc3\xa6lvkappe ses et havfruelignende v\xc3\xa6sen, det kan ligeledes stamme fra omkring 1350 men er dog mere sandsynligt fra slutningen af 1400-tallet da den dekorative udsmykning i vestfagets hv\xc3\xa6lv blev udf\xc3\xb8rt.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8befont\n_START_PARAGRAPH_\nDen romanske granitfont har tredelt udsmykning under mundingsranden, akantusranke, b\xc3\xa5ndfletning og ringk\xc3\xa6de nederst p\xc3\xa5 kummen ses arkader, den firkantede fod har tovsnoning om felterne og hj\xc3\xb8rnehoveder, som enten er nedslidte eller ikke f\xc3\xa6rdiggjort. (Mackeprang s. 338). Fonten er registreret i Mackeprang \xe2\x80\x93 Nord og S\xc3\xb8nderjylland \xe2\x80\x93 S\xc3\xb8nderjyske rankefonte \xe2\x80\x93 Sm\xc3\xa5grupper og enligtst\xc3\xa5ende._NEWLINE_Fontene i Gjern, Vejerslev og Tvilum har alle ringk\xc3\xa6den som udsmykning, i Gjern udelukkende ringk\xc3\xa6den, i Tvilum og Vejerslev tredelt akantus, b\xc3\xa5ndfletning og ringk\xc3\xa6de. Ringk\xc3\xa6den er en sp\xc3\xa6ndende udfordring, som endnu ikke har fundet sin tolkning. Den findes ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en korbuekragsten i Hvirring Kirke, hvor der ligeledes er akantus og b\xc3\xa5ndfletning samt p\xc3\xa5 en portal i Vindbl\xc3\xa6s Kirke (Gjerlev Herred) ved Mariager Fjord. Tvilum, Vejerslev og Gjern ligger i n\xc3\xa6rheden af hinanden og t\xc3\xa6t ved Guden\xc3\xa5en, Hvirring ligger geografisk isoleret fra disse tre kirker men ligger dog ved Guden\xc3\xa5en, og udf\xc3\xb8relsen er s\xc3\xa5 t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Tvikum og Vejerslev, at Mackeprang mener, det m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re samme mester. Vindbl\xc3\xa6s har intet sammenh\xc3\xa6ng med de \xc3\xb8vrige kirker og udf\xc3\xb8relsen af ringk\xc3\xa6den er s\xc3\xa5 forskellig, at der n\xc3\xa6ppe kan v\xc3\xa6re tale om samme mester. Mackeprang n\xc3\xa6vner desuden en \xc3\xb8delagt nordportal i Alsted Kirke (Mors\xc3\xb8 N\xc3\xb8rre Herred). S\xc3\xb8ren Nancke-Krogh n\xc3\xa6vner desuden en sokkelsten fra Viborg Domkirke, som ligeledes har ringk\xc3\xa6demotivet. Uden for Danmark kendes ringk\xc3\xa6den p\xc3\xa5 Isle af Man, her ses motivet p\xc3\xa5 en gravsten tillagt stenmesteren Gaut. Flere steder findes k\xc3\xa6der, som kommer i n\xc3\xa6rheden af ringk\xc3\xa6den, men endnu er der ikke skabt nogen forbindelse mellem disse forekomster._NEWLINE_Ringk\xc3\xa6dens udbredelse i Danmark knytter sig til omr\xc3\xa5det omkring Viborg. Fontene og de \xc3\xb8vrige stenskulpturer dateres til 1100-tallet og har formodentlig ikke tilknytning til augustinerklostrene, f.eks. er der endnu ikke fundet nogen ringk\xc3\xa6de i forbindelse med Dalby Kirke i Sk\xc3\xa5ne. Men en mulig forbindelse kunne der v\xc3\xa6re til ordenskapitlet i Viborg som ret tidligt i 1100-tallet blev organiseret efter augustinerordenens regler. Om ringk\xc3\xa6den skal markere kirker, der h\xc3\xb8rer under Viborg domkapitel, eller der er en symbolsk betydning, er der endnu ingen forklaring p\xc3\xa5. Gravstenen p\xc3\xa5 Isle of Man dateres til 900-tallet og till\xc3\xa6gges en nordisk indvandret stenmester. Aachen-reglerne blev formuleret i 816 og tanken om en symbolik for disse regler kan v\xc3\xa6re opst\xc3\xa5et p\xc3\xa5 den tid og v\xc3\xa6re udf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 en gravsten p\xc3\xa5 Isle of Man. Ved Sk\xc3\xa6rum Kirke i Vendsyssel ligger en gravsten med ringk\xc3\xa6demotivet, stenen er ret nedslidt, men i st\xc3\xa6rkt sidelys eller med et tyndt lag finsne, ser man ringk\xc3\xa6demotivet. Hvorfor ringk\xc3\xa6demotivet dukker op lige her er endnu et ul\xc3\xb8st sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l.'