b'\n_START_ARTICLE_\nNiels Frederik Bernhard Sehested\n_START_SECTION_\nLandmand\n_START_PARAGRAPH_\nSehested var eneste s\xc3\xb8n af l\xc3\xb8jtnant Anders Sehested og Edel Marie f\xc3\xb8dt Kj\xc3\xa6r. Kun seks \xc3\xa5r gammel mistede Sehested sin fader, men hans ualmindelig dygtige moder evnede b\xc3\xa5de at bestyre godset og opdrage sin dreng, der undervistes i hjemmet. Ikke 20 \xc3\xa5r gammel gik han i arbejde med at opdyrke et afdrevet stenet skovareal og omdanne det til en god g\xc3\xa5rd, Br\xc3\xa6ndeskov, hvor han 1839 satte bo. Da hans moder d\xc3\xb8de samme \xc3\xa5r, \xc3\xa5bnede der sig en st\xc3\xb8rre virksomhed for ham p\xc3\xa5 Broholm._NEWLINE_Sehested var b\xc3\xa5de en dygtig landmand og god administrator, og den sunde og humane m\xc3\xa5de, hvorp\xc3\xa5 han betragtede forholdet mellem godsejer og f\xc3\xa6ster, viser sig klart i hans afhandlinger Om Livsf\xc3\xa6stets Overgang til Selvejendom (1849), Om F\xc3\xa6stetvang (1850) og Om Tvangsloven (1852) - tre sm\xc3\xa5skrifter, der havde ikke ringe indflydelse p\xc3\xa5 affattelsen af F\xc3\xa6steloven 1861.\n_START_SECTION_\nTillidshverv\n_START_PARAGRAPH_\nDet almindelige bedste stod for ham som endem\xc3\xa5l for al virksomhed, og dette i forbindelse med stor arbejdslyst og praktisk sans skaffede ham almindelig agtelse og anseelse i f\xc3\xb8lge med en m\xc3\xa6ngde forskellige tillidshverv. 1847 blev han valgt til suppleant til st\xc3\xa6nderforsamlingen, og senere havde han i nogle \xc3\xa5r s\xc3\xa6de i rigsr\xc3\xa5dets landsting. Politikken havde dog ikke stor tillokkelse for ham; med des mere lyst kastede han sig over de opgaver, det praktiske liv stillede til ham._NEWLINE_Han var medlem af Svendborg Amtsr\xc3\xa5d og forskellige landsbrugsforeninger, medstifter af Fyens Disconto Kasse i Odense, Svendborg Bank, Landmandsbanken og livsforsikringsselskabet Hafnia, oprettede et hagelforsikringsselskab for Fyns Stift og byggede Lundeborg havneplads til del for sin f\xc3\xb8deegn. Med s\xc3\xa6rlig k\xc3\xa6rlighed omfattede Sehested skovene, og i en r\xc3\xa6kke saglige artikler i Dagblade, senere udkommet som en pjece: I Anledning af Sp\xc3\xb8rgsmaalet om Skovtvangens Afskaffelse, gav han i vinteren 1866-67 et v\xc3\xa6gtigt indl\xc3\xa6g i den diskussion, som regeringen havde rejst ved sit l\xc3\xb8se projekt om skovenes overflyttelse til Jylland.\n_START_SECTION_\nArk\xc3\xa6ologisk virke\n_START_PARAGRAPH_\nI hele denne udstrakte virksomhed er der et indre sammenh\xc3\xa6ng, men p\xc3\xa5 et andet omr\xc3\xa5de har Sehested udrettet et stykke arbejde, hvorved hans navn ogs\xc3\xa5 er blevet kendt uden for f\xc3\xa6drelandets gr\xc3\xa6nser. I sine senere leve\xc3\xa5r kastede han sig med vanlig energi over studiet af den forhistoriske ark\xc3\xa6ologi og vandt sig her en lige s\xc3\xa5 ivrig og sympatisk hj\xc3\xa6lper og ven i dav\xc3\xa6rende museumsassistent Henry Petersen. Oprindeligt havde Sehested kun stillet sig den opgave at samle og beskrive de oldsager og oldtidslevninger af forskellig slags, der var fundet p\xc3\xa5 Broholm og i dets n\xc3\xa6rmeste omegn, som et oplysende eksempel p\xc3\xa5, i hvilken forbavsende m\xc3\xa6ngde de kunne v\xc3\xa6re tilstede p\xc3\xa5 en enkelt egn._NEWLINE_Hans samling af oldsager, 70-80.000 stykker, opbevares i et museum, som han lod opf\xc3\xb8re i Broholms have, mens resultaterne af hans unders\xc3\xb8gelser foreligge i v\xc3\xa6rket udgivet af ham: Fortidsminder og Oldsager fra Egnen om Broholm (1878). Men under dette arbejde kom han ind p\xc3\xa5 mere specielle unders\xc3\xb8gelser, og navnlig s\xc3\xb8gte han ved praktiske fors\xc3\xb8g at godtg\xc3\xb8re de forskellige redskabers brug og tildannelsesm\xc3\xa5de. Et bj\xc3\xa6lkehus i Broholms have er udelukkende forarbejdet med stenredskaber, ligesom de tr\xc3\xa6arter, der leverede t\xc3\xb8mmeret, blev f\xc3\xa6ldet med sten\xc3\xb8kser. Han oplevede dog ikke selv at bringe disse fors\xc3\xb8g frem for offentligheden; f\xc3\xb8rst efter hans d\xc3\xb8d udkom Ark\xc3\xa6ologiske Unders\xc3\xb8gelser 1878-81, udgivet af familien efter hans uf\xc3\xa6rdige manuskript og efterladte optegnelser._NEWLINE_Sehested var en \xc3\xa6gte adelsmand, for hvem noblesse oblige var en lov, men frem for alt var han en dansk mand, der elskede sit f\xc3\xa6dreland over alt. Sk\xc3\xb8nt gift og familiefar deltog han som frivillig i felttoget 1848, f\xc3\xb8rst i herreg\xc3\xa5rdsskytternes korps, som han havde v\xc3\xa6ret med til at oprette, senere som ordonansofficer ved hovedkvarteret.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6der\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede 1839 var han blevet j\xc3\xa6germester (titul\xc3\xa6r), forfremmedes 1860 til hofj\xc3\xa6germester og 1878 til kammerherre. Han blev Ridder af Dannebrog 1848 og Dannebrogsmand 1874._NEWLINE_Med sin hustru, Charlotte Christine f\xc3\xb8dt Linde (5. juli 1819 - 19. januar 1894), datter af kammerherre, oberst Georg Linde, havde han fjorten b\xc3\xb8rn, blandt andre ovenn\xc3\xa6vnte.'