b'\n_START_ARTICLE_\nHadrian\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nFamilien stammede fra Picenum, men tog til Spanien. Hadrians selvbiografi er g\xc3\xa5et tabt, men det fort\xc3\xa6lles, at hans for\xc3\xa6ldre stammede fra byen Adria, som har givet navn til Adrian, Hadrian og Adriaterhavet. Hans far, Aelius Hadrianus med tilnavnet Afer, var f\xc3\xa6tter til kejser Trajan. Moderen, Domitia Paulina, kom fra Cadiz. For\xc3\xa6ldrene d\xc3\xb8de, da han var ti \xc3\xa5r, og han blev opfostret af sin grandonkel Trajan, som blev Romerrigets kejser i 98. Hadrian var s\xc3\xa5 optaget af sine studier af gr\xc3\xa6sk, at han fik tilnavnet graeculus (= gr\xc3\xa6kerhvalpen). Som fjorten\xc3\xa5rig gik han ind i h\xc3\xa6ren, men fik problemer, fordi han hellere gik p\xc3\xa5 jagt. Trajan hentede sin grandnev\xc3\xb8 og indsatte ham i det timandskollegium, der d\xc3\xb8mte i tvister. Han kom alts\xc3\xa5 tidligt ind i statsadministrationen og blev sandsynligvis protegeret af kejserinden, men synes ikke at have v\xc3\xa6ret udset som tronf\xc3\xb8lger f\xc3\xb8r i sidste \xc3\xb8jeblik, m\xc3\xa5ske p\xc3\xa5 grund af hans manglende interesse for krigspolitik._NEWLINE_I \xc3\xa5r 100 giftede Hadrian sig med kejserens grandniece, Vibia Sabina. De fik ingen b\xc3\xb8rn, men adopterede Lucius Aelus C\xc3\xa6sar (som d\xc3\xb8de i 136) og Antoninus Pius, som overtog tronen. Scriptores Historiae Augustae Aelius Spartianus: Hadrianus fort\xc3\xa6ller: "Han udn\xc3\xa6vnte til gardeprefekt Septicius Clarus og kancellir\xc3\xa5den og historikeren Suetonius Tranquillus og mange andre, fordi de i deres omgang med hans hustru Sabina optr\xc3\xa5dte mere famili\xc3\xa6rt, end hofetiketten kr\xc3\xa6vede. For resten ville han gerne have ladet sig skille fra hende, hvis han bare havde v\xc3\xa6ret privatmand \xe2\x80\x93 sur og skarp som hun var." N\xc3\xa6ppe uden grund med tanke p\xc3\xa5 hans "lidenskab for m\xc3\xa6nd og gifte kvinder"._NEWLINE_Hans store k\xc3\xa6rlighed var ynglingen Antinoos, som druknede under en sv\xc3\xb8mmetur i Nilen p\xc3\xa5 deres rejse til \xc3\x86gypten i \xc3\xa5r 130. Hadrian ombyggede sin Villa Adriana i Tivoli til minde om Antinoos og opstillede talrige statuer af ham \xe2\x80\x93 atten er bevaret. Apollon var en af Hadrians favoritguder, og hans bes\xc3\xb8g i Delfis orakel er veldokumenteret. Hans offer til Apollon blev ogs\xc3\xa5 afbildet p\xc3\xa5 Konstantinbuen i Rom. Efter sin d\xc3\xb8d blev Antinoos ofte afbildet med Apollons attributter, m\xc3\xa5ske fordi Apollon var gud for p\xc3\xa6derasti i gr\xc3\xa6sk mytologi. Historikeren Dio Cassius skriver, at Antinoos ikke druknede ved en ulykke, men under et offerritual. Hadrian var interesseret i mysteriereligioner og indviet i de eleusinske mysterier. Ved at guddommeligg\xc3\xb8re Antinoos efter hans d\xc3\xb8d skabte Hadrian en kult, som han h\xc3\xa5bede kunne samle p\xc3\xa5 de romerske provinser, men det mislykkedes. Scriptores Historiae Augustae beretter, at Hadrian \xc2\xabgr\xc3\xa6d som en kvinde\xc2\xbb over Antinoos, men at gr\xc3\xa6kerne efter hans \xc3\xb8nske erkl\xc3\xa6rede afd\xc3\xb8de som gud, \xc2\xabog de p\xc3\xa5stod, at der blev givet orakelsvar gennem ham. Det var en almindelig opfattelse, at Hadrian selv forfattede disse svar.\xc2\xbb _NEWLINE_Han blev kejser, da Trajan d\xc3\xb8de i 117. Trajans adoption af Hadrian p\xc3\xa5 d\xc3\xb8dslejet var baggrund for rygtet om, at Trajans hustru Plotina og hans niece Matidia, som begge var til stede, arrangerede det hele. Scriptores  Historiae Augustae beretter: \xc2\xabDer var nok af dem, der har kunnet fort\xc3\xa6lle, at Trajan allerede var d\xc3\xb8d, da Hadrian takket v\xc3\xa6re Plotinas intrigespil blev erkl\xc3\xa6ret adopteret. Hun havde nemlig smuglet en person ind, der foregav at v\xc3\xa6re Trajan og talte med tr\xc3\xa6t og svag stemme.\xc2\xbb _NEWLINE_Matidia var Hadrians svigermor, og en af de f\xc3\xb8rste bygninger, han rejste p\xc3\xa5 Marsmarken, var Matidias tempel til hendes \xc3\xa6re. Hun blev guddommeliggjort efter sin d\xc3\xb8d i 119, og han indstiftede \xc3\xa5rlige lege til hendes \xc3\xa6re. Siden rejste han ogs\xc3\xa5 Marcianas tempel til \xc3\xa6re for Matidias mor Marciana (d\xc3\xb8d 112), der var Trajans s\xc3\xb8ster. Desuden byggede han et gravm\xc3\xa6le for sin hest.\n_START_SECTION_\nRegent\n_START_PARAGRAPH_\nHadrians magtovertagelse indleder perioden, hvor Romerriget f\xc3\xb8rte en fredspolitik og hovedsagelig n\xc3\xb8jedes med at forsvare sine gr\xc3\xa6nser. Enkelte uroligheder fandt dog sted, alvorligst en blodig opstand i Pal\xc3\xa6stina 132-35, som blev knust med h\xc3\xa5rd h\xc3\xa5nd, og som f\xc3\xb8rte til j\xc3\xb8dernes fordrivelse fra landet i oldtiden. J\xc3\xb8derne gjorde opr\xc3\xb8r under Simeon bar Kokhba (= s\xc3\xb8n af stjernen). Hadrian druknede opstanden i blod, lagde en milit\xc3\xa6rkoloni i Jerusalem og n\xc3\xa6gtede j\xc3\xb8derne adgang til byen._NEWLINE_Som regent regnes Hadrian til \xe2\x80\x9dde gode kejsere\xe2\x80\x9d. Han tog sig energisk af administration og indenrigsstyre og pr\xc3\xb8vede at samle lovgivningen. Der gennemf\xc3\xb8rtes omfattende byggeri i Rom (bl.a. opf\xc3\xb8relsen af Pantheon i dens nuv\xc3\xa6rende form, hans eget mausoleum (det nuv\xc3\xa6rende Engelsborg). Ligesom han viste stor interesse for provinserne, bl.a. gav han Athen en helt ny bydel. F\xc3\xb8rst og fremmest var han kendt som en intellektuel hersker, som for alvor orienterede Rom mod gr\xc3\xa6sk kultur \xe2\x80\x93 han peger frem imod Marcus Aurelius. Bagsiden af hans styre og personlighed synes at have v\xc3\xa6ret: lunefuld optr\xc3\xa6den, mistro og tendens til at h\xc3\xa6vde kejsermagten._NEWLINE_Hadrians f\xc3\xb8rste fire regerings\xc3\xa5r var vanskelige. Der gik rygter om, at Trajan havde udpeget en helt anden efterf\xc3\xb8lger; og inden Hadrian kom tilbage til Rom, var fire tidligere konsuler og n\xc3\xa6re medarbejdere af Trajan blevet beskyldt for sammensv\xc3\xa6rgelse og henrettet. Hadrian fik derefter aldrig et godt forhold til senatet. Mange var imod hans  fredspolitik, der gik ud p\xc3\xa5 at opgive de mest udsatte nyerobrede provinser i Mesopotamien. For at forsone sig med sine modstandere gav han rige pengegaver og eftergav enorm g\xc3\xa6ld. G\xc3\xa6ldsbrevene blev br\xc3\xa6ndt p\xc3\xa5 b\xc3\xa5l p\xc3\xa5 Trajans forum for at skabe tryghed hos skyldnerne. I alt tilbragte Hadrian ti \xc3\xa5r af sin regeringstid p\xc3\xa5 rejser uden for Italien. I selve Rom opholdt han sig kun sj\xc3\xa6ldent. Det var derfor vigtigt for ham at vise velvilje mod den by, der s\xc3\xa5 ham s\xc3\xa5 lidt, og han fornyede de vigtigste bygningsv\xc3\xa6rker p\xc3\xa5 Marsmarken, samtidig med at han skabte nye og bedre boligkvarterer i Rom og dens havneby Ostia. Der var tale om boligblokke i retvinklede gader. Tre rektangul\xc3\xa6re insulae er genfundet \xc3\xb8st for Via del Corso ved Piazza Colonna. P\xc3\xa5 Marsmarken ruger Pantheon stadigv\xc3\xa6k, restaureret netop af Hadrian. _NEWLINE_I lighed med sine to forg\xc3\xa6ngere regnes Hadrian som klog. Han fulgte p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der en retf\xc3\xa6rdig politik og arbejdede for, at lovens rettigheder skulle g\xc3\xa6lde for alle. Han indf\xc3\xb8rte et skattesystem , der synes at have v\xc3\xa6ret retf\xc3\xa6rdigt, og han forbedrede slavernes k\xc3\xa5r betydeligt. Scriptores Historiae Augustae beretter: \xc2\xabN\xc3\xa5r han ledede retsforhandlingerne, havde han ikke kun sine venner eller sin stab i sit r\xc3\xa5d, men ogs\xc3\xa5 jurister og da s\xc3\xa6rligt Juventus Celsus, Salvius Julianus, Neratius Priscus og andre, som hele senatet havde godtaget. Han bestemte, at det ikke i nogen by skal v\xc3\xa6re tilladt at nedrive et hus for at flytte byggematerialerne til en anden by. Han indr\xc3\xb8mmede b\xc3\xb8rn af proskriberede en tolvtedel af deres formue. Anklager om majest\xc3\xa6tsforbrydelse fik ikke lov at nyde fremme. Han afviste b\xc3\xa5de arv fra ukendte og fra kendte, hvis de havde b\xc3\xb8rn. Han fik lovf\xc3\xa6stet, at hvis nogen fandt skatte p\xc3\xa5 egen grund, m\xc3\xa5tte finderen beholde dem. Hvis han fandt det p\xc3\xa5 en andens grund, skulle han dele ligeligt med grundejeren, og hvis han fandt noget p\xc3\xa5 offentlig grund, dele ligeligt med kejserens kasse. Han nedlagde forbud mod, at slaveejere slog deres slaver ihjel og p\xc3\xa5b\xc3\xb8d, at de fik deres dom af dommere, hvis de fortjente det. Han forb\xc3\xb8d salg af slaver til gladiatortr\xc3\xa6nere og tjenestepiger til alfonser uden grund. Han p\xc3\xa5b\xc3\xb8d, at frie m\xc3\xa6nd, som havde bort\xc3\xb8det deres gods, skulle piskes offentligt i teatret og slippes fri. Han afskaffede arbejdslejre for slaver og frie m\xc3\xa6nd. Han delte badene op efter k\xc3\xb8n. Hvis en slaveejer blev myrdet i sit hjem, p\xc3\xa5b\xc3\xb8d han, at alle slaverne ikke m\xc3\xa5tte uds\xc3\xa6ttes for tortur, men kun de, som havde v\xc3\xa6ret n\xc3\xa6r nok til at vide noget om mordet.\xc2\xbb _NEWLINE_Under Hadrian holdt Rom gradvis op med at v\xc3\xa6re et kulturcentrum: gr\xc3\xa6sk tog over som det intellektuelle hovedsprog, og ikke-kristen litteratur p\xc3\xa5 latin forringedes. Hadrian selv var lidenskabeligt optaget af gr\xc3\xa6sk kultur, selv om Dio Cassius fort\xc3\xa6ller, at han forb\xc3\xb8d l\xc3\xa6sning af Homer. Han bes\xc3\xb8gte Athen fire gange, efter at han var blevet kejser. Han gav byen en ny akv\xc3\xa6dukt og rejste flere bygningsv\xc3\xa6rker d\xc3\xa9r end i Rom, s\xc3\xa5 Athens centrum n\xc3\xa6rmest blev domineret af hans arkitektur. Han lod opf\xc3\xb8re et pantheon, men i mods\xc3\xa6tning til Pantheon i Rom er det ikke bevaret. Lige ved lod han bygge et bibliotek p\xc3\xa5 80 x 140 meter med et indre haveanl\xc3\xa6g. Udenfor Athens bymur lod han opf\xc3\xb8re et gymnasium med hundrede s\xc3\xb8jler fra Libyens stenbrud. I 131-132 indviede han et kolossalt tempel for Zeus, som oprindeligt var p\xc3\xa5begyndt i 500-tallet f.Kr. Pausanias beretter, at de gr\xc3\xa6ske kolonier rejste en hel serie statuer af Hadrian foran tempelmuren; den allerst\xc3\xb8rste, en ren kolos, var rejst af athenerne selv. Hadrian indstiftede ogs\xc3\xa5 en panhellensk fest for Zeus, fejret hvert fjerde \xc3\xa5r med idr\xc3\xa6tslege og tilrejsende fra n\xc3\xa6r og fjern. Han tog i den forbindelse tilnavnet Olympios, som om han var det jordiske spejlbillede af den olympiske Zeus._NEWLINE_Hadrian tilbragte mere end halvdelen af sin regeringstid p\xc3\xa5 rejser i Romerriget, blandt andet i det nuv\xc3\xa6rende England, hvortil han f\xc3\xb8rste gang ankom i \xc3\xa5r 122. To \xc3\xa5r i forvejen havde landet oplevet en opstand mod de romerske bes\xc3\xa6ttere, og blandt andet derfor igangsatte Hadrian byggeriet af en mur, der strakte sig tv\xc3\xa6rs over det nordlige England. Form\xc3\xa5let var at holde keltiske stammer fra det nuv\xc3\xa6rende Skotland tilbage og konsolidere Romerrigets nordligste gr\xc3\xa6nse. Muren var ogs\xc3\xa5 en effektiv toldstation. Hadrian\'s Wall, som muren hedder, kan stadig ses._NEWLINE_Desuden opholdt han sig i lange perioder i Gallien i 120\xe2\x80\x99erne samt i Gr\xc3\xa6kenland og Syrien i \xc3\xa5rene efter 130. Han er formentlig den romerske kejser, som har haft bedst personligt kendskab til de fjernere provinser._NEWLINE_I sine sidste \xc3\xa5r var kejseren st\xc3\xa6rkt plaget af gigt og vattersot. Det synes at have gjort hans styre mere vilk\xc3\xa5rligt og h\xc3\xa5rdh\xc3\xa6ndet. Kort f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d udpegede han begge sine efterf\xc3\xb8lgere Antoninus Pius og Marcus Aurelius og sikrede s\xc3\xa5ledes et stabilt styre i mere end fyrre \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nHans sidste tid\n_START_PARAGRAPH_\nOm den fort\xc3\xa6ller Scriptores Historiae Augustae: "Da han faktisk havde rejst i alle dele af verden uden noget p\xc3\xa5 hovedet, om det s\xc3\xa5 var styrtregn eller streng kulde, blev han syg og m\xc3\xa5tte holde sengen. Han begyndte da at bekymre sig om sin efterf\xc3\xb8lger og t\xc3\xa6nkte f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 Servianus [svogeren, gift med Hadrians s\xc3\xb8ster Paulina], som han senere tvang til at beg\xc3\xa5 selvmord. Han n\xc3\xa6rede den dybeste afsky for Pedanius Fuscus [Servianus\' barnebarn] fordi han, revet med af varsler, gjorde sig h\xc3\xa5b om herskermagten. Han afskyede Platorius Nepos, som han tidligere havde sat s\xc3\xa5 h\xc3\xb8jt, at Nepos slap ustraffet fra at n\xc3\xa6gte Hadrian adgang til sit sygeleje. Liges\xc3\xa5 hadede han Terentius Gentianus, fordi denne havde en h\xc3\xb8j stjerne hos senatet. Men han holdt alle udslag af sit medf\xc3\xb8dt grusomme v\xc3\xa6sen i skak, helt til han n\xc3\xa6sten d\xc3\xb8de af en blodstyrtning i sin villa i Tivoli. Da kastede han sine h\xc3\xa6mninger og tvang Servianus til selvmord. Han beskyldte ham for at tragte efter kejsermagten, fordi han havde sendt de kongelige slaver festmad, havde sat sig i en kongelig stol ved siden af sengen, og fordi han, en mand p\xc3\xa5 halvfems \xc3\xa5r, havde rejst sig og g\xc3\xa5et soldaternes vagtafdeling i m\xc3\xb8de. Mange andre blev dr\xc3\xa6bt i fuld \xc3\xa5benhed eller baghold. P\xc3\xa5 den tid d\xc3\xb8de ogs\xc3\xa5 hustruen Sabina, og man skumlede om, at Hadrian havde givet hende gift." _NEWLINE_Hadrian var 62 \xc3\xa5r, da han d\xc3\xb8de, og var s\xc3\xa5 upopul\xc3\xa6r i senatet, fordi han havde afsagt flere d\xc3\xb8dsdomme over senatorer, at det f\xc3\xb8rst n\xc3\xa6gtede ham guddommeligg\xc3\xb8relse efter hans d\xc3\xb8d. Tv\xc3\xa6rtimod \xc3\xb8nskede det at uds\xc3\xa6tte ham for damnatio memoriae (= erindringens ford\xc3\xb8mmelse, dvs. total glemsel). Kun energisk indsats fra hans efterf\xc3\xb8lger, adoptivs\xc3\xb8nnen Antoninus Pius (der havde interesse i at forsvare Hadrians styre, som jo sikrede hans egen adoption) skaffede den d\xc3\xb8de kejser guddommeligg\xc3\xb8relse. I f\xc3\xb8rste omgang blev Hadrians aske bisat i Puteoli, men \xc3\xa5ret efter kunne Pius begrave hans urne i det store mausoleum, der blev endelig fuldf\xc3\xb8rt nogle \xc3\xa5r senere og nu kendes som Engelsborg. _NEWLINE_Byen Edirne (Adrianopel) i det europ\xc3\xa6iske Tyrkiet er opkaldt efter Hadrian.'