b'\n_START_ARTICLE_\nHomiletik\n_START_PARAGRAPH_\nHomiletik (af gr. \xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xae \xcf\x84\xce\xad\xcf\x87\xce\xbd\xce\xb7, "kunsten at samordne") er ben\xc3\xa6vnelsen p\xc3\xa5 den del af den praktiske teologi, som handler om kunsten at pr\xc3\xa6dike; den meddeler i videnskabelig systematisk form de anvisninger og regler, som m\xc3\xa5 f\xc3\xb8lges, for at en pr\xc3\xa6diken kan blive s\xc3\xa5 fuldkommen som muligt, men i \xc3\xb8vrigt er det stof, som behandles deri, ret forskelligartet._NEWLINE_En fremstilling af homiletikken m\xc3\xa5 s\xc3\xa5ledes indeholde en redeg\xc3\xb8relse for en pr\xc3\xa6dikens forhold til den bibelske tekst, dr\xc3\xb8fte, hvorvidt en s\xc3\xa5dan er n\xc3\xb8dvendig eller \xc3\xb8nskelig, og i bekr\xc3\xa6ftende fald om man da b\xc3\xb8r foretr\xc3\xa6kke faste perikoper\xc3\xa6kker eller frit valgte tekststykker; den moderne kritiske bibelforskning foranlediger sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om, i hvilket omfang historisk-teologiske oplysninger h\xc3\xb8rer hjemme p\xc3\xa5 pr\xc3\xa6dikestolen, og en n\xc3\xa6rmere bestemmelse af forskellen mellem opbyggelig og historisk udl\xc3\xa6gning._NEWLINE_Endvidere behandler homiletikken de krav, som kirke\xc3\xa5rets forskellige s\xc3\xb8n- og helligdage stiller til forkyndelsen, forholdet mellem det dogmatiske og det etiske element deri, mellem l\xc3\xa6repr\xc3\xa6diken, opbyggelsespr\xc3\xa6diken og v\xc3\xa6kkelsespr\xc3\xa6diken etc. En betydelig plads indtager ogs\xc3\xa5 afsnittet om forkyndelsens rent formale side, alts\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l om den bedste leddeling (disposition) af stoffet, bestemmelse af tema og udformning af indledning og slutning, hvortil i reglen kommer et kapitel om betydning af de oratoriske virkemidler, som foredragets vellyd og \xc3\xa6stetiske udtryksform, anvendelse af billeder i talen, patos, gestus etc. Endelig finder man i de fleste homiletikker en redeg\xc3\xb8relse for de rent personlige foruds\xc3\xa6tninger, som m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re til stede hos pr\xc3\xa6dikanten, og de nuanceringer i forkyndelsen, som tilh\xc3\xb8rerkredsens forskellige beskaffenhed kan medf\xc3\xb8re._NEWLINE_Allerede hos kirkef\xc3\xa6drene foreligger enkelte homiletiske anvisninger rundt omkring i deres skrifter, is\xc3\xa6r i 4.\xc2\xa0bog af Augustins De doctrina christiana, og i l\xc3\xb8bet af middelalderen florerede adskillige pr\xc3\xa6dikemanualer, artes praedicandi, (s\xc3\xa6rligt fra det 12. \xc3\xa5rh.); men f\xc3\xb8rst i 16. og 17.\xc2\xa0\xc3\xa5rhundrede udformedes disse til en egentlig videnskab; st\xc3\xb8rst betydning i denne henseende fik Marburger-teologen Andreas Gerhard Hyperius\xe2\x80\x99 \'\'De formandis concionibus sacris (1553), og i senere tid har navnlig Schleiermachers tanker \xc3\xb8vet stor indflydelse (Kurze Darstellung des theologischen Studiums, 1811).'