b"\n_START_ARTICLE_\nRingridning\n_START_PARAGRAPH_\nRingridning er oprindelig en ridderturnering fra middelalderen, hvor ringridning var en popul\xc3\xa6r underholdning for de europ\xc3\xa6iske konge- og fyrsted\xc3\xb8mmer. Den var en behagelig og ufarlig del af de ellers barske ridder-kampe, der k\xc3\xa6mpedes med liv og f\xc3\xb8rligheden som indsats._NEWLINE_Christian III og hans s\xc3\xb8n Frederik II indf\xc3\xb8rte og \xc3\xa6ndrede ridderkampen til en fredelig rytterdyst i 1500-tallet. Ved Christian IV's kroning i 1596 blev der arrangeret ringridninger over flere dage og med deltagelse fra Europas kongehuse og fyrsted\xc3\xb8mmer. Christian IV var selv en ivrig ringrider og deltog i ringridninger b\xc3\xa5de i Danmark, England og Tyskland._NEWLINE_Fra begyndelsen af 1800-tallet er der beretninger om, at ringridning indgik i landsbyfester. I 1845 havde hertug Christian-August af Augustenborg og hans gemalinde s\xc3\xb8lvbryllup. I festlighederne indgik en storsl\xc3\xa5et ringridning med deltagelse af 450 ryttere fra hele Als. _NEWLINE_Siden hen tog ringridning den form vi kender i dag. Ringridningstraditionen er bevaret i store dele af Slesvig-Holsten, S\xc3\xb8nderjylland, Bornholm, Amager og p\xc3\xa5 Walcheren i Nederlandene. I S\xc3\xb8nderjylland starter ringridningen i maj de mindre byer og kulminerer med de store ringriderst\xc3\xa6vner i S\xc3\xb8nderborg og Aabenraa i juli. Her dyster ca. 400 ryttere om titlen som ringriderkonge. Folkefesten varer fire dage med ringridning, tivoli, \xc3\xb8l og dansetelte.\n_START_SECTION_\nRegler\n_START_PARAGRAPH_\nRingridning foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en eller flere baner, ogs\xc3\xa5 kaldet galger. Hver galge har en forrider som er ansvarlig for afviklingen. En ring er oph\xc3\xa6ngt i en l\xc3\xa5s mellem galgens stolper. Ringen har en diameter p\xc3\xa5 mellem 11 mm og 32 mm. Hver rytter har en lanse, der kan have en l\xc3\xa6ngde fra 50 til 160 cm. Rytteren skal p\xc3\xa5 sin hest i fuld galop med lansen fors\xc3\xb8ge at f\xc3\xa5 ringen. For at blive noteret for at have taget ringen, skal man med lansen rive ringen ud af l\xc3\xa5sen, og den skal forblive p\xc3\xa5 lansen to galopspring efter galgen er afsluttet._NEWLINE_Ringridningen bliver typisk afviklet i to runder. I hver runde skal hver deltager gennem galgen 12 eller 24 gange. Er der to eller flere ryttere, der har taget det samme antal ringe, skal der v\xc3\xa6re omridning, ogs\xc3\xa5 kaldet kongeridning. I kongeridningen anvendes en ring med mindre diameter. For hver omgang, der rides, anvendes ringe med stadig mindre huldiameter \xe2\x80\x93 ned til 5 mm. Det forts\xc3\xa6tter indtil en rytter ikke f\xc3\xa5r ringen og udg\xc3\xa5r. Den rytter, der er tilbage, bliver ringriderkonge. Rytteren med n\xc3\xa6stflest ringe udn\xc3\xa6vnes til kronprins.\n_START_SECTION_\nCykelringridning\n_START_PARAGRAPH_\nCykelringridning er en variant af den traditionelle ringridning. Det arrangeres typisk for b\xc3\xb8rn, som i stedet for at ride igennem galgerne, cykler p\xc3\xa5 deres pyntede cykler. Nogle steder i S\xc3\xb8nderjylland er der tradition for at cykelringridningen ogs\xc3\xa5 er for voksne. F.eks. er der i Broager hvert \xc3\xa5r et stort optog den 1. fredag i juli, hvor op til 450 mennesker deltager i yderst kreative udkl\xc3\xa6dninger.\n_START_SECTION_\nSkiringridning\n_START_PARAGRAPH_\nDenne variant af ringridning blev bragt fra Danmark til Sirdal i Norge af Thorsten Forum og H\xc3\xa5kon Joa. Arrangementet foreg\xc3\xa5r langfredag i p\xc3\xa5skeugen med optog og grilfest. B\xc3\xa5de voksne og b\xc3\xb8rn deltager i f\xc3\xa6lles klasse. \xc3\x98velsen foreg\xc3\xa5r ved at man skal st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ski nedover en bakke og l\xc3\xb8be gennem galgen. Banemesteren har ansvar for at lave banen (bakken) med den rigtige sv\xc3\xa6rhedsgrad, s\xc3\xa5 det ikke bliver for let at rive ringen ud af l\xc3\xa5sen.\n_START_SECTION_\nRingriderfesten i Aabenraa\n_START_PARAGRAPH_\nApenrade Kreds Ringriderforening blev stiftet i 1896. Navnet blevet \xc3\xa6ndret til Aabenraa Amts Ringriderforening efter genforeningen med Danmark i 1920. Foreningen holder sin \xc3\xa5rlige ringriderfest over fem dage i forbindelse med den f\xc3\xb8rste weekend i juli. L\xc3\xb8rdag og s\xc3\xb8ndag er der rytteroptog gennem byen med efterf\xc3\xb8lgende ringridning p\xc3\xa5 ringriderpladsen. Konkurrencen afsluttes s\xc3\xb8ndag med kongeridning, hvor kongen findes. Mandag afholdes den store ringriderfrokost. Desuden afholdes der tattoo l\xc3\xb8rdag aften med deltagelse af danske og internationale orkestre p\xc3\xa5 Brundlund Slot.\n_START_SECTION_\nRingriderfesten i S\xc3\xb8nderborg\n_START_PARAGRAPH_\nRingriderfesten i S\xc3\xb8nderborg blev stiftet 1888. Under de to verdenskrige og p\xc3\xa5 grund af mund- og klovsyge har festen v\xc3\xa6ret aflyst et par gange, s\xc3\xa5 ringriderfest nr. 100 blev f\xc3\xb8rst holdt 1998._NEWLINE_Ringridning i S\xc3\xb8nderborg afholdes altid den anden weekend i juli og finder sted p\xc3\xa5 Ringriderpladsen i S\xc3\xb8nderborg. Ringriderfesten varer fra fredag til mandag. Fredag og s\xc3\xb8ndag er der rytteroptog igennem byen og efterf\xc3\xb8lgende er der ringridning p\xc3\xa5 pladsen. Mandag afholdes den traditionsrige Ringriderfrokost, der er en herrefrokost med ca. 1600 deltagere (2012).\n_START_SECTION_\nRingriderp\xc3\xb8lse\n_START_PARAGRAPH_\nRingriderp\xc3\xb8lse er betegnelsen for en p\xc3\xb8lse der spises ved ringridningen i S\xc3\xb8nderjylland. Den ligner en 15 cm lang medisterp\xc3\xb8lse. P\xc3\xb8lsen er lavet efter tyske traditioner og er af h\xc3\xb8j kvalitet. I S\xc3\xb8nderborg bliver disse p\xc3\xb8lser f.eks. lavet af Slagter Franke i Perlegade og Slagter Kurzke (lukket) i Jernbanegade. Ogs\xc3\xa5 andre s\xc3\xb8nderjyske slagtere laver en ringriderp\xc3\xb8lse efter tyske traditioner, men de har sv\xc3\xa6rt ved at overleve."