b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xb8rrebros Beboeraktion\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb8rrebros Beboeraktion (forkortet NB) var en beboerorganisation i Den sorte firkant p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro i K\xc3\xb8benhavn. Organisationen blev stiftet den 13. januar 1973 af en r\xc3\xa6kke enkeltpersoner og organisationer som en beboerorganisation. NB\xe2\x80\x99s form\xc3\xa5l var \xe2\x80\x9dat organisere beboerne p\xc3\xa5 Indre N\xc3\xb8rrebro til kamp for deres egne rettigheder\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nArven fra slumstormerbev\xc3\xa6gelsen\n_START_PARAGRAPH_\nNB var en udl\xc3\xb8ber af Ungdomsopr\xc3\xb8ret og slumstormerbev\xc3\xa6gelsen fra 60\xe2\x80\x99erne og de tidlige 70\xe2\x80\x99ere. Den gamle slumstormerbev\xc3\xa6gelse delte sig i tre retninger: \xc3\x88n retning valgte Christiania-vejen, der sigtede p\xc3\xa5 at skabe helt et nyt samfund udenfor det gamle. \xc3\x88n anden retning gik den Den tredje retning, som alts\xc3\xa5 blev N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion, sigtede p\xc3\xa5 at skabe en organisation for og med beboerne i et lokalomr\xc3\xa5de, som var Den sorte firkant. I NB blev delingen omtalt som en deling mellem \xe2\x80\x9dFlip uden rammer\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dRammer uden flip\xe2\x80\x9d og \xe2\x80\x9dFlip indenfor organiserede rammer\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nHandling gi\'r forvandling\n_START_PARAGRAPH_\nNB\xc2\xb4s slogan var \xe2\x80\x9dHandling gi\xc2\xb4r forvandling\xe2\x80\x9d, ligesom navnet p\xc3\xa5 slagsangen. Dermed var det anvist, at man ikke alene ved at tale om, analysere eller afsl\xc3\xb8re systemets elendigheder kunne skabe et nyt samfund, men at der handles konkret (materielt) for en forandring. Meget var b\xc3\xa5ret af aspirationerne fra ungdomsopr\xc3\xb8ret om et alternativt samfund, tilsat en betydelig vilje til \xe2\x80\x9dnu og her\xe2\x80\x9d-forandring gennem organiseret aktion. Den direkte anledning til at stifte NB blev forberedelserne til bes\xc3\xa6ttelsen af byggetomten mellem Stengade og Slotsgade for at etablere en byggelegeplads (\xe2\x80\x9dByggeren\xe2\x80\x9d). Samtidig var det et centralt m\xc3\xa5l at saneringen af Den sorte firkant skulle v\xc3\xa6re til gavn for de lokale beboere. I paroleform kom det til at hedde \xe2\x80\x9dja til byfornyelse \xe2\x80\x93 nej til beboerfornyelse\xe2\x80\x9d. Erfaringen fra rydningen af Adelgade/Borgergade-kvarteret i efterkrigstiden i 50\xe2\x80\x99erne stod som skr\xc3\xa6mmende eksempel p\xc3\xa5 totalsaneringer, hvor hele karreer (boligblokke omkranset af typisk fire gader) blev revet ned fra en ende af, og de oprindelige beboere blev tvangsforflyttet og ladt i stikken.\n_START_SECTION_\nTotalsanering vs. planlagt byfornyelse\n_START_PARAGRAPH_\nAlternativet til totalsaneringerne skulle v\xc3\xa6re en planlagt og mere velovervejet byfornyelse, hvor bevaringsv\xc3\xa6rdige huse blev moderniseret til en tidssvarende stand med indvendige toiletter, bad o.l., mens slum, bag- og tv\xc3\xa6rhuse og brandf\xc3\xa6lder skulle rives ned. Derfor rejste NB ogs\xc3\xa5 krav om en helhedsplan, attraktive udearealer, lokale kulturfaciliteter i form af beboerhuse, idr\xc3\xa6tsanl\xc3\xa6g (bl.a. en sv\xc3\xb8mmehal), trafiksaneringer m.m.. Et andet krav var at de beboere, der \xc3\xb8nskede det og is\xc3\xa6r saneringstruede pensionister skulle have r\xc3\xa5d til at bo i de nybyggede eller renoverede huse. Hvor vidt der skulle bygges nye huse, og i hvilken grad, de gamle skulle rives ned, var der ikke enighed om i NB. Og den uenighed eskalerede sidenhen.\n_START_SECTION_\nLad tusinder af aktioner blomstre\n_START_PARAGRAPH_\nI 1971 havde en lov\xc3\xa6ndring tilladt midlertidige lejem\xc3\xa5l i kondemnerede ejendomme (\xe2\x80\x9dkondemneret\xe2\x80\x9d = ikke egnet til beboelse). Gennem et stort antal bes\xc3\xa6ttelser og "ibrugtagning af lejligheder" opn\xc3\xa5ede NB en aftale med K\xc3\xb8benhavns Saneringsselskab om at retten til at anvise midlertidige lejem\xc3\xa5l med en m\xc3\xa5neds opsigelse i de mange tomme huse. Og den ret blev brugt til at indsluse unge aktivister til bydelen, som var villige til at deltage i de andre aktiviteter, der blev organiseret. Og metoderne til at n\xc3\xa5 NBs m\xc3\xa5l var mangfoldige . Der blev meget ofte organiseret optog, gadeteater, ops\xc3\xb8gende virksomhed overfor lokale boligspekulanter og happenings overfor politiske beslutningstagere. Presse- og kommunikationsarbejdet spillede en v\xc3\xa6sentlig rolle i udt\xc3\xa6nkningen af aktioner og kampagner, og alliancer og netv\xc3\xa6rk med organisationer indenfor s\xc3\xa5vel som udenfor bydelen blev anset for at v\xc3\xa6re afg\xc3\xb8rende for muligheden for at opn\xc3\xa5 tilstr\xc3\xa6kkelig bredde og slagstyrke, og undg\xc3\xa5 at blive politisk isoleret.\n_START_SECTION_\nIkke-volds-princip og aktivistkultur\n_START_PARAGRAPH_\nIkke-voldsprincippet var grundf\xc3\xa6stet i bes\xc3\xa6ttelserne, blandt andet p\xc3\xa5 baggrund af erfaringerne fra Sofieg\xc3\xa5rden og den kaotiske rydning af de besatte huse i Fredensgade (1974), som stod i vejen for den planlagte (men aldrig realiserede) \xe2\x80\x9dS\xc3\xb8ringsmotorvej\xe2\x80\x9d. I forbindelse med NBs bes\xc3\xa6ttelser og andre aktioner blev der som princip aldrig bygget fysiske barrikader (indtil aktionerne i Todesgade og \xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d). Det f\xc3\xb8rste initiativ efter en bes\xc3\xa6ttelse var typisk at invitere naboerne p\xc3\xa5 kaffe, og i mange tilf\xc3\xa6lde at \xc3\xa5bne en nabocaf\xc3\xa9. Parolen var at \xe2\x80\x9dNaboerne er vores bedste barrikader\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Som en anden erstatning for de fysiske barrikader havde NB desuden en strategi om at \xe2\x80\x9dfor hver gang politiet smider os ud, kommer vi tilbage med det dobbelte antal\xe2\x80\x9d. Man lod sig b\xc3\xa6re ud, men kom igen n\xc3\xa5r politiet ikke l\xc3\xa6ngere havde ressourcer til at bevogte det tomme hus. Nogle husejeres taktik med blot at smadre ejendommene for derefter at lade ruinerne henst\xc3\xa5 som brandf\xc3\xa6lder og derved forhindre en genbes\xc3\xa6ttelse blev hurtigt politisk og sikkerhedsm\xc3\xa6ssigt en umulighed. Og derfor blev udmattelsesstrategien mulig, i hvert fald frem til BZ-bev\xc3\xa6gelsens start, hvor b\xc3\xa5de aktivister og deres modstandere valgte andre strategier._NEWLINE_De mange aktioner var i sig selv velegnede til at tiltr\xc3\xa6kke aktivister. Udover unge boligs\xc3\xb8gende fra k\xc3\xb8benhavnsomr\xc3\xa5det foregik der en systematisk rekruttering fra Det frie Gymnasium, afgangsholdene fra Tvind (det N\xc3\xb8dvendige Seminarium, Tvinds Efterskole m.v. \xe2\x80\x93 bl.a. omtalt i Tine Ejbys bog \xe2\x80\x9dTil tjeneste\xe2\x80\x9d). Kr\xc3\xa6fterne blev brugt til at etablere nye organisationer som for eksempel N\xc3\xb8rrebros Pensionistgruppe, Firkantens Boldklub og lokale karr\xc3\xa9grupper i de cirka 25 karreer, der var i Den sorte firkant. Fokus var p\xc3\xa5 sm\xc3\xa5 \xc3\xb8jeblikkelige initiativer samtidig med at der blev agiteret og aktioneret mere politisk for en god byfornyelse og imod boligspekulation og aktioneret direkte og ikke-voldeligt mod datidens bolighajer (som f.eks. Torben Donatzsky og Lars Christian Nielsen)._NEWLINE_NB var organiseret i en r\xc3\xa6kke \xc3\xa5bne, selvk\xc3\xb8rende arbejdsgrupper, et forretningsudvalg, en informationsgruppe og et ugentlig nyhedsbrev/kasetteb\xc3\xa5nd, koordinationsm\xc3\xb8der hver 14. dag og \xc3\xa5rlige generalforsamlinger. Sange og teater spillede en stor rolle i agitation, kommunikation og samv\xc3\xa6r._NEWLINE_Nye aktivister blev inviteret p\xc3\xa5 introduktionskurser, der ofte blev afsluttet med at deltagerne udf\xc3\xb8rte en konkret aktion. P\xc3\xa5 pensummet var ogs\xc3\xa5 Samarbejdsskemaet og Aktivistens gyldne regler. Det ansl\xc3\xa5s at ca. 1000 personer blev sluset igennem som aktivister i NB i \xc3\xa5rene fra 1973-1980._NEWLINE_Ved siden af den arbejdsm\xc3\xa6ssige organisering deltog mange i bokoo-grupperne, hvor man f\xc3\xb8rst og fremmest spiste sammen.\n_START_SECTION_\nPolitisk uenighed og splittelse\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af 1975-76 sprang en lurende politisk uenighed i NB ud i lys lue. Uenighederne gik p\xc3\xa5 forholdet mellem bevarelse og nedrivning, og p\xc3\xa5 den aktivistiske holdning. Hvor meget slum skulle man acceptere vs. hvor meget nybyggeri, hvilket nybyggeri og hvor? Diskussionen om de sm\xc3\xa5 lave huse p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det mellem Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rds Plads og Korsgade skulle bevares, blev det endelige skillepunkt, sammen med en uenighed om hvordan en egentlig helhedsplan skulle se ud._NEWLINE_Men uenigheden gik ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 metoder og tilgang til forandring, hvilket afspejler sig i de gensidige sk\xc3\xa6ldsord: liberalister vs. aktivister, teoretikere vs. strammere, slumromantikere og ord-onanister vs. betonhoveder og aktionister. Der var politiske uenigheder, og m\xc3\xa5ske ogs\xc3\xa5 kulturelle og uddannelsesm\xc3\xa6ssige, forskelle bag de to fl\xc3\xb8je. I sommeren 1976 blev N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion delt i en Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgadefl\xc3\xb8j (efter beboerinformationsbutikken i Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade 31) og en T\xc3\xb8mrergadefraktion (efter NB\xe2\x80\x99s aktivistkontor i T\xc3\xb8mrergade 2, i den gamle slumstormerg\xc3\xa5rd \xe2\x80\x9dT\xc3\xb8mrerg\xc3\xa5rden\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet af T\xc3\xb8mrergade og Smedegade)._NEWLINE_Det er senere fortolket, at Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade var en VS-fl\xc3\xb8j, mens T\xc3\xb8mrergade var en DKP-fl\xc3\xb8j. Men de parti-organiserede var s\xc3\xa5 vidt vides en absolut minoritet p\xc3\xa5 begge fl\xc3\xb8je, og DKP var for eksempel meget lidt begejstret for T\xc3\xb8mrergade-fl\xc3\xb8jen, som ikke lod sig dirigere af DKPs taktiske eller strategiske overvejelser i forhold til bystyret i K\xc3\xb8benhavn. Hovedmanden bag NB\xe2\x80\x99s oprindelige stiftelse i 1973 og gennemg\xc3\xa5ende person i T\xc3\xb8mrergade-fl\xc3\xb8jen, Bjarne Watkin, blev s\xc3\xa5ledes ekskluderet af DKP. Der var snarere tale om en splittelse i opfattelse om v\xc3\xa6rdien af intellektuel adf\xc3\xa6rd overfor den aktionistiske, og om v\xc3\xa6rdien af handling og teoretisk analyse. Og der udviklede sig en ind\xc3\xa6dt foragt for hinanden de to fl\xc3\xb8je imellem.\n_START_SECTION_\nFortsatte aktiviteter i to retninger\n_START_PARAGRAPH_\nFra sommeren 1976 fortsatte begge fl\xc3\xb8je deres aktiviteter. Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgadefl\xc3\xb8jen havde bl.a. en base i Byggeren, mens T\xc3\xb8mrergade-fl\xc3\xb8jen havde baser i Firkantens Boldklub og Pensionistgruppen. Karr\xc3\xa9grupperne var delt, og Karreernes F\xc3\xa6llesm\xc3\xb8de blev en kampplads for synspunkter. Der blev dog ogs\xc3\xa5 andre ting end den indbyrdes konflikt, der kom til at fylde. Salg af ejerlejligheder i ejendomme fra f\xc3\xb8r 1966 blev tilladt. Mange af de nye almene byggerier i K\xc3\xb8benhavns omegn (for eksempel Galgebakken i Albertslund) kom i \xc3\xb8konomiske vanskeligheder p\xc3\xa5 grund af galopperende renteudgifter. Og byfornyelsen p\xc3\xa5 Indre N\xc3\xb8rrebro pressede sig p\xc3\xa5, planlagt eller ej._NEWLINE_T\xc3\xb8mrergade-fl\xc3\xb8jen engagerede sig i kampen mod ejerlejligheder og for nybyggeri, der var til at betale (jf. landsd\xc3\xa6kkende initiativer som Samarbejdsudvalget mod Ejerlejligheder og Sammenslutningen af H\xc3\xb8jrentebyggerier). Kontakten til de h\xc3\xb8jrente-ramte byggerier var blandt andet skabt gennem pensionistbes\xc3\xa6ttelsen d. 2. maj 1976 af en lejlighed til Laurine Nielsen i det nye almene byggeri Murerg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Indre N\xc3\xb8rrebro. Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgadefl\xc3\xb8jen havde i h\xc3\xb8j grad fokus p\xc3\xa5 arkitektur og byplanl\xc3\xa6gning. For begge fl\xc3\xb8je var det af stor betydning at f\xc3\xa5 politisk indflydelse, at drive lobby-virksomhed og at have kontakt til beslutningstagerne. Det medf\xc3\xb8rte at der blev lagt mere v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 pressearbejde, dokumentation og argumentation, der rettede sig ud af bydelen._NEWLINE_\xc3\x85rene fra 1976-79 var ramme om et betydeligt antal store og sm\xc3\xa5 aktioner og happenings, lejlighedsbes\xc3\xa6ttelser, husbes\xc3\xa6ttelser, aktioner for friomr\xc3\xa5der m.v. Der var n\xc3\xa6ppe en uge uden aktioner. Blandt de lidt st\xc3\xb8rre aktioner i perioden var modstanden mod rydningen af den midlertidige barak-institution i Todesgade i 1979. Den blev p\xc3\xa5 sin vis en forpr\xc3\xb8ve p\xc3\xa5 \xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d. Mens Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade-fl\xc3\xb8jen belejrede sig mod bulldozerne i institutionen i Todesgade, besatte T\xc3\xb8mrergade-fl\xc3\xb8jen den tomme korridorejendom og brandf\xc3\xa6lde Baggesensgade 24 p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet lige overfor med krav om nedrivning og strafforf\xc3\xb8lgelse af ejeren Petrus Larsen. Begge aktioner blev af parterne fortolket som succeser, i det Todesgade-institutionen blev j\xc3\xa6vnet med jorden hvilket viste systemets uretf\xc3\xa6rdighed, mens Baggesensgade 24 blev revet ned med b\xc3\xb8der og andre sanktioner overfor ejeren Petrus Larsen.\n_START_SECTION_\nAfslutningen p\xc3\xa5 NB\xc2\xb4s storhedstid\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d blev N\xc3\xb8rrebros Beboeraktions sk\xc3\xa6bne, i samspil med andre tendenser sidst i 70\xe2\x80\x99erne. Opfattelserne i bydelen var delte, om man skulle acceptere en flytning af byggelegepladsen og give plads til nybyggeri p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det eller om man skulle k\xc3\xa6mpe for Byggeren p\xc3\xa5 den eksisterende placering. Lokalr\xc3\xa5det og andre lokale organisationer gik ind for en flytning og for byggeri, mens Byggerens personale, for\xc3\xa6ldregruppe og N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade insisterede p\xc3\xa5 at beholde pladsen og rustede sig til konfrontation, ligesom bystyret med den dav\xc3\xa6rende overborgmester Egon Weidekamp gjorde._NEWLINE_Konflikten tiltrak unge mennesker fra hele byen, som gerne ville sl\xc3\xa5s. \xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d blev en barrikaderet fysisk konfrontation mod en politim\xc3\xa6ssig overmagt. Der var endda tale om at s\xc3\xa6tte milit\xc3\xa6ret ind. Det blev ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de en afsked med grundlaget for det oprindelige N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion. Den endelige rydning af Byggeren fandt sted den 2. maj 1980, efter omfattende slagsm\xc3\xa5l og uroligheder. Efter rydningen af Byggeren blev der etableret en ny byggelegeplads p\xc3\xa5 Kapelvej (i dag institutionen 7-stjernen). N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgade besk\xc3\xa6ftigede sig med dokumentationen af forl\xc3\xb8bet. N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion T\xc3\xb8mrergade transformerede sig til luknings-organisationen NB80. Konklusionen var at NB havde opfyldt sit form\xc3\xa5l med at organisere beboerne til kamp for deres interesser og i virkeligheden var mere i vejen for de organisationer, der havde taget over, end det var til gavn. Ca. i december 1980 var N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion storhedstid slut. Bjarne Watkin videref\xc3\xb8rte en organisation ved navn N\xc3\xb8rrebros Beboeraktion til sin d\xc3\xb8d i 2007, med hovedparten af aktiviteterne i N\xc3\xb8rrebros Radio. Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rdsgadefl\xc3\xb8jen gik i opl\xc3\xb8sning. Den senere borgmester Per Bregengaard har beskrevet forl\xc3\xb8bet om \xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 skrift.\n_START_SECTION_\nArven fra NB til BZ og det politiske liv\n_START_PARAGRAPH_\nDer var ingen eller kun en meget begr\xc3\xa6nset kontinuitet fra NB til BZ-bev\xc3\xa6gelsen, p\xc3\xa5 trods af at der kun gik ca. 1 \xc3\xa5r fra NB\xe2\x80\x99s afslutning til BZ-bev\xc3\xa6gelsens start. Der var s\xc3\xa5 godt som ingen personm\xc3\xa6ssige sammenfald (hvis nogen overhovedet), og heller ingen direkte videref\xc3\xb8relse af erfaringer fra NB-tiden. I stedet var arven en generaliseret oplevelse af Weidekamp-styrets konfrontationslinje i forbindelse med \xe2\x80\x9dSlaget om Byggeren\xe2\x80\x9d og en aktivistisk reaktion p\xc3\xa5 denne. En del erfaringer og metoder fra NB blev videref\xc3\xb8rt og videreudviklet af nogle af de ca. 1000 deltagende aktivister, som blandt andet deltog i fredsbev\xc3\xa6gelsen (f.eks. Teaterturneen Alfred, Next Stop Nevada, Next Stop Sovjet), elev- og l\xc3\xa6rlingeorganisationerne (LOE, DGS, Faglig ungdom/LLO), Dansk Undergrunds Consortium og en r\xc3\xa6kke andre sammenh\xc3\xa6nge. Lokalt p\xc3\xa5 Indre N\xc3\xb8rrebro er en lang r\xc3\xa6kke \xe2\x80\x9dopfindelser\xe2\x80\x9d fra NB-tiden videref\xc3\xb8rt til i dag. Bl.a. projektkulturen, medborgerhuset St\xc3\xb8beriet, de halv-\xc3\xa5rlige fester p\xc3\xa5 Bl\xc3\xa5g\xc3\xa5rds Plads, idr\xc3\xa6tshallen i Korsgade, trafiksaneringerne og busslusen m.v.'