b"\n_START_ARTICLE_\nJohan Caspar de Cicignon\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Caspar de Cicignon (ca. 1625 i Oberwampach i Luxemburg \xe2\x80\x93 1696 i Fredrikstad) var en luxemburgsk adelsmand som tjenestegjorde som dansk-norsk general, ingeni\xc3\xb8r og byplanl\xc3\xa6gger. Han var far til Frederik Christopher de Cicignon.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nCicignon h\xc3\xb8rte til en fransk adelig sl\xc3\xa6gt, som ejede godser i Lorraine og Luxembourg. Han kom i dansk krigstjeneste under Frederik III i 1657 og stod efter Freden i Roskilde 1660 som oberstl\xc3\xb8jtnant i Bergenhuses Regiment. 1664 blev han kommandant p\xc3\xa5 Bergenhus f\xc3\xa6stning og fik \xc3\xa5ret efter s\xc3\xa6rlig lejlighed til at udm\xc3\xa6rke sig p\xc3\xa5 denne post, i det han optr\xc3\xa5dte med megen snarr\xc3\xa5dighed og med samme ubestikkelige fasthed som den kommanderende general Claus Ahlefeldt, da en engelsk fl\xc3\xa5de s\xc3\xb8gte at erobre en hollandsk fl\xc3\xa5de under f\xc3\xa6stningens kanoner. I et \xc3\xa5r, fra 1666-67, fratr\xc3\xa5dte han kommandantskabet, men tiltr\xc3\xa5dte det igen og blev oberst og chef for Bergenhuses Regiment. I slutningen af 1669 rejste han til Danmark og kom ikke mere tilbage til Bergen som kommandant. Derimod blev han 1671 kommandant i Nyborg og chef for fynske nationale Regiment.\n_START_SECTION_\nUnder Den Sk\xc3\xa5nske Krig\n_START_PARAGRAPH_\nDa Den Sk\xc3\xa5nske Krig udbr\xc3\xb8d 1675, fik han rig lejlighed til at l\xc3\xa6gge sin dygtighed for dagen og blev betragtet som en af tidens dygtigste officerer. Han blev derfor ogs\xc3\xa5 straks i krigens begyndelse i Pommern meget anvendt. Han fik ordre til 26. september at berede h\xc3\xa6rens overgang over floden Reckenitz ved Steinorth, for at den lille f\xc3\xa6stning Damgarten kunde blive indtaget. Det lykkedes ham imidlertid ikke at forcere overgangen, der dog senere blev sat i v\xc3\xa6rk med store anstrengelser. Han deltog derefter i Wismars belejring og erobrede i spidsen for en af stormkolonnerne, tillige med Niels Rosenkrantz' og Siegwert von Bibows kolonner, f\xc3\xa6stningens kastel, hvorved Wismars sk\xc3\xa6bne blev afgjort. Efter f\xc3\xa6stningens erobring forblev han med sit regiment i Wismar som bes\xc3\xa6tning, indtil det i juni 1676 blev f\xc3\xb8rt til Sk\xc3\xa5ne, hvor han blev udn\xc3\xa6vnt til kommandant i Ystad, hvis f\xc3\xa6stningsv\xc3\xa6rker han lod sl\xc3\xb8jfe. Kort efter udm\xc3\xa6rkede han sig i h\xc3\xb8j grad ved Christianstads erobring 15. august og fik kommandoen over et korps, som forel\xc3\xb8big forblev ved denne f\xc3\xa6stning. To dage efter stod Slaget ved Halmstad, hvori fire kompagnier af regimentet deltog og blev aldeles oprevne, og Cicignon fik nu travlt med at komplettere regimentet med rekrutter, som han hentede p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland. I december stod Slaget ved Lund, i hvilket han kommanderede h\xc3\xa6rens anden tr\xc3\xa6fning, men han blev senere draget til ansvar for sit forhold i slaget, og i den krigsret, som \xc3\xa5ret efter blev holdt over ham og generalmajor Anders Sandberg, blev de begge kasserede. Cicignon, som havde afgivet kommandoen over sit regiment i slutningen af 1676, blev dog hurtig taget til n\xc3\xa5de igen. Han kommanderede 7. september 1677 i Christian V's n\xc3\xa6rv\xc3\xa6relse landgangen p\xc3\xa5 Rygen, ved hvilken de svenske dog kun ydede ringe modstand. Endnu samme \xc3\xa5r blev han guvern\xc3\xb8r i Frederikstad og \xc3\xa5ret efter generalmajor. Under Ulrik Frederik Gyldenl\xc3\xb8ves kommando tog han del i et af dennes heldige indfald i Dalsland og V\xc3\xa4rmland om vinteren 1679, men samme \xc3\xa5r blev freden sluttet.\n_START_SECTION_\nReguleringen af Trondhjem\n_START_PARAGRAPH_\nI 1681 blev Cicignon sendt til Trondhjem for at lede genopbygningen af byen efter bybranden. Han udarbejdede da den byplan, som midtbyen i Trondheim fortsat er reguleret efter, og som regnes som det fremmeste eksempel p\xc3\xa5 en barok byplan i Norge. \xc3\x85ret efter blev ogs\xc3\xa5 Kongsvinger anlagt efter en plan af Cicignon._NEWLINE_Sine senere \xc3\xa5r levede Cicignon i Frederikstad. Her gjorde han det godt inden for ejendomsspekulation og endte sine dage i stor velstand. For sin indsats for Frederikstad har han ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5et en bydel opkaldt efter sig. Cicignon har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xa5et en plads opkaldt efter sig i Trondheim, Cicignons plass, beliggende mellem Krambugata og S\xc3\xb8ndre gate._NEWLINE_Cicignon d\xc3\xb8de 7. december 1696.\n_START_SECTION_\n\xc3\x86gteskaber\n_START_PARAGRAPH_\nHan var gift to gange; f\xc3\xb8rste gang med en sl\xc3\xa6gtning af Christopher Gabels hustru, nemlig Ingeborg Sophie Hagedorn (13. marts 1636 - 1667), datter af Philip Johan Hagedorn og Anna Elisabeth Badenhaupt."