b'\n_START_ARTICLE_\nKnud Kristensen (statsminister)\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nKnud Kristensen var f\xc3\xb8dt i Hover ved Ringk\xc3\xb8bing og voksede op p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd som s\xc3\xb8n af g\xc3\xa5rdmand Ole Kristensen og hustru Kirstine Knudsen. Han tilsluttede sig tidligt partiet Venstre og var med til at opbygge Venstres Ungdom. Knud flyttede til \xc3\x98dsted, en lille by ved Vejle i 1908, og boede der i f\xc3\xa5 \xc3\xa5r. Ved huset er et skilt med teksten: Knud Kristensen (tidligere statsminister).\n_START_SECTION_\nPolitisk karriere\n_START_PARAGRAPH_\nKnud Kristensen blev medlem af Folketinget i 1920 og fik efterh\xc3\xa5nden betydende poster i folketingsgruppen. Han var valgt i Hornsletkredsen p\xc3\xa5 Djursland. _NEWLINE_Kort efter bes\xc3\xa6ttelsen blev han i juli 1940 indenrigsminister i Staunings samlingsregering. Han fortsatte p\xc3\xa5 denne post under Vilhelm Buhl efter Staunings d\xc3\xb8d i maj 1942, men tog sin afsked p\xc3\xa5 grund af uenighed, da Erik Scavenius i november samme \xc3\xa5r overtog statsministerposten. _NEWLINE_I befrielsesregeringen i 1945 blev Knud Kristensen igen indenrigsminister, og efter folketingsvalget i oktober med st\xc3\xa6rk socialdemokratisk tilbagegang kunne han danne en ren Venstre-mindretalsregering. Knud Kristensen indtog en st\xc3\xa6rkt national holdning i det sydslesvigske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l og kom efterh\xc3\xa5nden i mods\xc3\xa6tningsforhold til et flertal i Folketinget. Han fors\xc3\xb8gte at adskille sin holdning som privatmand fra embedet som statsminister, men i oktober 1947 faldt han efter et mistillidsvotum i Folketinget. Trods en tordnende valgsejr ved n\xc3\xa6ste folketingsvalg kunne valgsejren ikke bruges til noget p\xc3\xa5 grund af de parlamentariske forhold._NEWLINE_Knud Kristensen blev ikke minister igen, mistede indflydelse og gik ud af Folketinget i 1949. I forbindelse med underskrivelsen af den nye grundlov i 1953 forlod han Venstre og var med til at danne det nye h\xc3\xb8jreparti De Uafh\xc3\xa6ngige, som han var formand for til 1956, men han blev aldrig hovedakt\xc3\xb8r i partiet._NEWLINE_I Bo Bojesens tegninger af Venstre-vikingerne var Knud Kristensen Sorte Knud.\n_START_SECTION_\nLivet efter Folketinget\n_START_PARAGRAPH_\nKnud Kristensen fortsatte sit Sydslesvig-engagement efter sit fald som statsminister. I 1949 tr\xc3\xa5dte han ind i inderkredsen i Sydslesvigsk Udvalg af 5. maj 1945 og \xc3\xa5ret efter i udvalgets s\xc3\xb8sterorganisation Ejderindsamlingen, der havde til form\xc3\xa5l at finansiere et storstilet privat skolebygningsprogram langs Ejderen. Ejderindsamlingen bestod af en lille, men handlekraftig kreds. I den spillede Knud Kristensen, professor ved Landboh\xc3\xb8jskolen Lars Hansen Larsen og skibsreder A.P. M\xc3\xb8ller hovedrollerne. Ejderindsamlingen byggede og drev p\xc3\xa5 privat basis en r\xc3\xa6kke skoler, b\xc3\xb8rnehaver, forsamlingshuse, alderdomshjem m.m. helt frem til 1969, hvor foretagendet blev lagt ind under det danske mindretalsorganisation. Knud Kristensen var med til sin d\xc3\xb8d i 1962.'