b'\n_START_ARTICLE_\nFreden i Nyk\xc3\xb8bing\n_START_PARAGRAPH_\nFreden i Nyk\xc3\xb8bing eller Nyk\xc3\xb8bing Reces (nogle gange den nyk\xc3\xb8bingske reces) var en fred, der blev indg\xc3\xa5et mellem den danske kong Hans og Hansest\xc3\xa6der i 1507 p\xc3\xa5 slottet i Nyk\xc3\xb8bing Falster. Danmark stillede store krav under forhandlingerne, og man endte med et forlig. Freden holdt dog ikke l\xc3\xa6nge, da ingen af parterne overholdt aftalerne, og i 1509 var krigen atter i fuld gang.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nOp igennem 1400-tallet var der adskillige sammenst\xc3\xb8d mellem Danmark og hansaforbundet. Eksempelvis blev det vendisk-saksiske forbund oprettet i 1427 mod  Erik af Pommern. Ligeledes havde hansest\xc3\xa6derne taget parti med Sverige for at modarbejde Kalmarunionen. I 1503 opfordrede kong Hans borgerne i Danzig (det nuv\xc3\xa6rende Gda\xc5\x84sk) til ikke at samarbejde med svenskerne. L\xc3\xbcbeck havde omvendt klaget over Danmark, bl.a. over at Oluf Holgersen Ulfstand skulle have taget gods i Gedser og bragt det til Nyk\xc3\xb8bing._NEWLINE_I sommeren bad kong Hans om at f\xc3\xa5 svar p\xc3\xa5 en skrivelse fra de mecklenburgske hertuger sendt til Nyk\xc3\xb8bing, og regenten havde s\xc3\xa5ledes planlagt et ophold i byen. I l\xc3\xb8bet af efter\xc3\xa5ret lavede man Segeberg-aftalen, men der var stadig uafklarede problemer, og der blev derfor aftalt endnu et m\xc3\xb8de i l\xc3\xb8bet af 1507, som enten skulle foreg\xc3\xa5 i Burg p\xc3\xa5 Femern eller i Nyk\xc3\xb8bing til sankthans. I februar 1507 lagde man sig endeligt fast p\xc3\xa5 at afholde m\xc3\xb8de i Nyk\xc3\xb8bing, samt at det skulle foreg\xc3\xa5 p\xc3\xa5 hansedage, s\xc3\xa5ledes at man im\xc3\xb8des\xc3\xa5 k\xc3\xb8bm\xc3\xa6ndenes interesser.\n_START_SECTION_\nFreden\n_START_PARAGRAPH_\nSelve fredsforhandlingerne foregik fra d. 24. juni til 8. juli 1507 b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Nyk\xc3\xb8bing Slot, men ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 byens r\xc3\xa5dhus. Fra hansest\xc3\xa6derne var L\xc3\xbcbeck, L\xc3\xbcneburg, Danzig, Hamburg, Rostock og Wismar repr\xc3\xa6senteret, og deres repr\xc3\xa6sentanter boede p\xc3\xa5 gr\xc3\xa5br\xc3\xb8dreklostret i byen. De danske repr\xc3\xa6sentanter talte Kong Hans, \xc3\xa6rkebiskop Birger Gunnersen fra Lund, bisperne Johan Jepsen Ravensberg fra Roskilde, Jens Andersen Beldenak fra Odense og Niels Friis fra Viborg Derudover var der repr\xc3\xa6sentanter for Ludvig 12. af Frankrig og den skotske kong Jakob 4. sendte kirkemanden Robert Forman. Sidstn\xc3\xa6vnte st\xc3\xb8ttede Danmark i landets krav under forhandlingerne._NEWLINE_Hansest\xc3\xa6derne stillede en del erstatningskrav, mens Danmark stillede modkrav, og inddrog sager, der gik helt tilbage til Valdemar Sejr (regerede 1202-1241). Bl.a. blev det forlangt at f\xc3\xa5 en borg i L\xc3\xbcbeck tilbage, som Danmark tidligere havde besiddet. Ligeledes kr\xc3\xa6vede man de skatter som Valdemar Atterdag havde f\xc3\xa5et bevilget af kejser Karl 4.. I alt bestod Danmarks krav af 46 paragraffer, og sammenlagt var disse krav meget voldsomme, og givetvis et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l om at have noget at give af i forhandlingerne._NEWLINE_Hanseforbundet mindskede under forhandlingerne deres krav betydeligt. Eksempelvis gik de fra at kr\xc3\xa6ve erstatning for 24 skibe til kun at f\xc3\xa5 erstatning for to. Den endelige fred indbefattede at Hansest\xc3\xa6derne ikke m\xc3\xa5tte drive handel med Sverige, og de m\xc3\xa5tte heller ikke k\xc3\xb8be svenske varer i udenlandske havne. Svenskere, der kom til L\xc3\xbcbeck for at s\xc3\xa6lge varer, skulle f\xc3\xa6ngsles. Danzig, Riga og Reval (nutidens Tallinn) blev opfordret til samme praksis. Slutteligt skulle l\xc3\xbcbske skibe vise den danske konge respekt ved at stryge flaget, s\xc3\xa5fremt de m\xc3\xb8dte hans skibe p\xc3\xa5 s\xc3\xb8en. Til geng\xc3\xa6ld for dette lovede kong Hans at give dem deres gamle privilegier tilbage samt at vise dem velvilje. Enkelte tiltag blev afgjort ved at betale voldgift, men ogs\xc3\xa5 her m\xc3\xa5tte L\xc3\xbcbeck n\xc3\xb8jes med blot 60 ud af de oprindelige 200 rhinske gylden, som oprindeligt var deres krav.\n_START_SECTION_\nBetydning\n_START_PARAGRAPH_\nFredsforhandlingerne gav ingen langsigtet fred mellem Danmark og Hanseforbundet. I efter\xc3\xa5ret samme \xc3\xa5r lod man en hel svensk fl\xc3\xa5de k\xc3\xb8be varer i Danzig. Kong Hans skrev til Jakob 4. af Skotland for at f\xc3\xa5 hj\xc3\xa6lp i begyndelsen af 1508. L\xc3\xbcbeck gen\xc3\xa5bnede krigen igen 19. januar, og efter kroningen af kejser Maximilian 1. i februar fik de ogs\xc3\xa5 hans st\xc3\xb8tte. Han oph\xc3\xa6vede forbuddet mod at handle med Sverige, og opfordrede den danske konge til at levere gods tilbage til L\xc3\xbcbeck, som var blevet tilbageholdt. I 1509 var krigen p\xc3\xa5 samme niveau som inden fredsforhandlingerne.'