b'\n_START_ARTICLE_\nKystredningsstation\n_START_PARAGRAPH_\nEn redningsstation eller en kystredningsstation er en bygning med udstyr til redningsaktioner (dvs. SAR-operationer) s\xc3\xa5 som redningsb\xc3\xa5de og andet redningsudstyr. Karakteristisk for stationerne er den gr\xc3\xb8nne port med p\xc3\xa5malede Dannebrogsflag over kors, dette bom\xc3\xa6rke stammer fra 1882, hvor Christian 9. deltog i en \xc3\xb8velse med redningsb\xc3\xa5d ved Klitm\xc3\xb8ller og derefter gav han redningsv\xc3\xa6senet lov til at f\xc3\xb8re splitflag.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEt dansk kystredningsv\xc3\xa6sen blev oprettet p\xc3\xa5 initiativ af dav\xc3\xa6rende sandflugtskommiss\xc3\xa6r Claudi, der havde oplevet, at menneskeliv var g\xc3\xa5et tabt p\xc3\xa5 grund af manglende hj\xc3\xa6lpemidler for redningsarbejde. Han rejste til England og studerede Royal national Life Board Institution, der var oprettet i 1824, og efterf\xc3\xb8lgende fik han "Foreningen for S\xc3\xb8fartens _NEWLINE_Fremme" og Frimurerlogen til at medvirke ved gennemf\xc3\xb8relsen. I f\xc3\xb8rste omgang blev der udstationeret redningsb\xc3\xa5de ved henholdsvis Agger-kanalen og Harbo\xc3\xb8re samt opsat et raketapparat ved Klitm\xc3\xb8ller, efter engelsk forbillede. I 1849 nedsatte Indenrigsministeriet en kommission, som ogs\xc3\xa5 Claudi blev medlem af, til at fremkomme med forslag til, hvordan et samlet redningsv\xc3\xa6sen kunne indrettes. I 1850\xe2\x80\x9451 blev for f\xc3\xb8rste gang afsat penge p\xc3\xa5 finansloven til redningsv\xc3\xa6sen, og ved Lov af 26. marts 1852 blev fastlagt de juridiske rammer for et dansk redningsv\xc3\xa6sen.\n_START_SECTION_\n1851\n_START_PARAGRAPH_\nVed udgangen af 1851 var der oprettet 22 redningsstationer mellem Skagen og Bl\xc3\xa5vand, alle med raketapparater og de 14 af dem med synkefri redningsb\xc3\xa5de. Det skete p\xc3\xa5 baggrund af en redningsaktion 12.-13. april 1847, hvor det engelske barkskib "Vertumnus" strandede ved Harbo\xc3\xb8re strand. Her blev fire m\xc3\xa6nd reddet, mens 13 omkom. De ville kunne v\xc3\xa6re reddet, hvis man havde r\xc3\xa5det over tidssvarende redningsudstyr. Strandingen gav st\xc3\xb8det til etablering af en organiseret s\xc3\xb8redningstjeneste i Danmark. Primus motor var kammerr\xc3\xa5d Christopher Berent Claudi, der selv deltog i redningsaktionen idet han boede p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd i n\xc3\xa6rheden. 1. oktober nedsattes en kommission best\xc3\xa5ende af kaptajn i artilleriet, Lundbye, (m\xc3\xa5ske C.C. Lundbye) kaptajnl\xc3\xb8jtnant fra marinen, Ipsen, og Claudi. De foretog unders\xc3\xb8gelser fra Vestkysten og skyde\xc3\xb8velser med raketter ved allerede etablerede raketstationer. Ved udgangen af 1851 var der oprettet 21 stationer p\xc3\xa5 den jyske vestkyst. Det var Flyvholm, Tuskj\xc3\xa6r, Skagen, Kandestederne, N\xc3\xb8rre Tornby, L\xc3\xb8nstrup, L\xc3\xb8kken, Blokhus, Slettestrand, Lild Strand, Hanstholm, Klitm\xc3\xb8ller, N\xc3\xb8rre Vorup\xc3\xb8r, Vesteragger, Thybor\xc3\xb8n, Veders\xc3\xb8, S\xc3\xb8nderlyngvig, Bjerreg\xc3\xa5rd, Henneg\xc3\xa5rd og Bl\xc3\xa5vand._NEWLINE_Den 26. marts 1852 blev "Lov angaaende Redningsv\xc3\xa6senet p\xc3\xa5 de danske Kyster" vedtaget, og redningsv\xc3\xa6senet i Danmark var dermed formelt en realitet.\n_START_SECTION_\n1925\n_START_PARAGRAPH_\nAf redningsstationer fandtes der i 1925 63, heraf var 35 b\xc3\xa5d- og raketstationer (33 i Jylland med tilh\xc3\xb8rende \xc3\xb8er og 2 p\xc3\xa5 Bornholm), 13 b\xc3\xa5dstationer (12 i Jylland med tilh\xc3\xb8rende \xc3\xb8er og 1 p\xc3\xa5 M\xc3\xb8n), samt 15 raketstationer (8 i Jylland, 4 p\xc3\xa5 Bornholm, 1 p\xc3\xa5 Christians\xc3\xb8, 1 p\xc3\xa5 M\xc3\xb8n og 1 p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland). Endvidere fandtes der i Jylland 10 bistationer med redningsb\xc3\xa5de, der betjentes fra en n\xc3\xa6rliggende hovedstation._NEWLINE_Materiellet bestod af redningsb\xc3\xa5de og raketapparater. Der fandtes i alt 53 almindelige redningsb\xc3\xa5de, af hvilke 41 var stationerede p\xc3\xa5 Jyllands kyster, samt 11 motorredningsb\xc3\xa5de, der hovedsagelig havde station i havnene. Materiellet opbevaredes i s\xc3\xa6rligt dertil byggede huse n\xc3\xa6r stranden._NEWLINE_Redningsv\xc3\xa6senet havde sit eget telefonnet, der satte ledelsen, opsynsm\xc3\xa6ndene, vagtfolkene med flere i telefonisk forbindelse med hinanden. Der var i alt 185 telefonstationer i Jylland, hvoraf 64 var alarmeringsstationer, fordelt langs Jyllands vestkyst, og 34 stationer ved det bornholmske redningsv\xc3\xa6sen. For at lette transporten til strandingsstedet af det tunge materiel, der foregik p\xc3\xa5 sv\xc3\xa6re transportvogne, forsp\xc3\xa6ndt med flere spand heste, var der anlagt veje fra husene langs stranden i l\xc3\xa6 af klitterne, hvor s\xc3\xa5danne fandtes. For at kunne opdage strandingerne i tide, holdtes der vagt om natten og i usigtbart vejr om dagen langs stranden, dels af strandfogeden og dels af redningsv\xc3\xa6senets mandskab. Blev der observeret et skib i fare for stranding eller et strandet skib, tilkaldtes redningsapparaterne gennem alarmtelefonstationerne. Redningsv\xc3\xa6senets \xc3\xa5rlige budget var p\xc3\xa5 800.000 kr. (ca. 20,6 mio. i 2009-kroner). Der blev mellem 1852 og 1925 reddet ca. 10.500 menneskeliv.\n_START_SECTION_\nI dag\n_START_PARAGRAPH_\nDer er i dag 21 redningsstationer placeret over hele landet. Sker ulykken i n\xc3\xa6rheden af en redningsstation, vil JRCC, der har ansvaret for s\xc3\xb8redning i Danmark, ofte vurdere, at den lokale redningsstation kan yde den hurtigste hj\xc3\xa6lp.\n_START_SECTION_\nFredning\n_START_PARAGRAPH_\nI dag er flere af de \xc3\xa6ldre redningsstationer omdannet til museer, eksempelvis Nymindegab og Haurvig Redningsstation, og en er endda ombygget til en kirke, Thorsminde Kirke._NEWLINE_10 redningsstationer er fredede. De \xc3\xa6ldste fra f\xc3\xb8r 1900 er bygget efter samme model: Lave b\xc3\xa5dhuse ca. 6x12 meter r\xc3\xb8de teglstensbygninger med hvidkalkede str\xc3\xa6bepiller og skifertag. Raketbygningerne er af samme materialer, men mindre. Fredede redningsstationer fra f\xc3\xb8r 1900 er Haurvig fra 1887, med raketapparathus fra 1882, Nymindegab fra 1892, Rindby fra 1888, S\xc3\xb8nderho fra 1887 og R\xc3\xb8m\xc3\xb8 Kirkeby fra 1887. Fredede redningsstationer fra 1900 og frem til 2. verdenskrig er st\xc3\xb8rre og mere forskelligartede: Slettestrand fra 1936, Stenbjerg fra 1931, Flyvholm fra 1934, Tusk\xc3\xa6r fra 1934 og Mand\xc3\xb8 fra 1912.\n_START_SECTION_\nUdstyr\n_START_PARAGRAPH_\nAf redningsstationens udstyr er de vigtigste raketapparatet og redningsb\xc3\xa5dene.\n_START_SECTION_\nRaketapparat\n_START_PARAGRAPH_\nRaketapparatet anvendes fra kyster, hvor der er s\xc3\xa5 dybt vand, at strandingerne foreg\xc3\xa5r helt inde ved kysten. Ved hj\xc3\xa6lp af en raket skydes en tynd line ud over det strandede skib, hvorved der opn\xc3\xa5s forbindelse mellem land og skibet. Til raketapparatet h\xc3\xb8rer raketstativet, raketlinen og raketten med p\xc3\xa5sat raketstok. raketstativet er trebenet med to korte ben p\xc3\xa5 forsiden og et langt ben p\xc3\xa5 bagsiden, hvilket tillige tjener til leje for raketstokken samt til at give apparatet en passende elevation, afh\xc3\xa6ngig af vindforhold, afstanden til skibet, kystens h\xc3\xb8jde med mere. Elevationen m\xc3\xa5les ved et p\xc3\xa5 stativet anbragt pendul. Raketlinen er en tynd (36 mm) manilaline, der ligger omhyggelig opskudt i linekassen, s\xc3\xa5 den kan l\xc3\xb8be ud uden at komme i uorden. Dette opn\xc3\xa5s p\xc3\xa5 f\xc3\xb8lgende m\xc3\xa5de: Kassen har dobbelt bund, fra den nederste stikker en del pinde op gennem huller i den \xc3\xb8verste. Linen snos rundt om pindene, og n\xc3\xa5r den skal udskydes, borttages den nederste bund med pindene. Raketten, der kan v\xc3\xa6re enkelt, dobbelt eller tredobbelt, best\xc3\xa5r af et st\xc3\xa5lhylster med ca. 2 kg sats pr enkelt raket. Ved de dobbelte er hylstret gjort l\xc3\xa6ngere, og satsen er adskilt ved en jernskive p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5de, at der f\xc3\xb8rst g\xc3\xa5r ild i den \xc3\xb8vre, n\xc3\xa5r den nedre er udbr\xc3\xa6ndt. P\xc3\xa5 raketten anbringes raketstokken, efter at raketlinen er vist gennem et hul i stokkens nederste ende og fastgjort ved raketten. Den t\xc3\xa6ndes ved en t\xc3\xa6nder eller lunte. R\xc3\xa6kkevidden er henholdsvis 280, 330 og 500 m. N\xc3\xa5r raketten er udskudt, og raketlinen faldet over skibet, tr\xc3\xa6der det egentlig redningsapparat i virksomhed. Ved hj\xc3\xa6lp af raketlinen hales en blok, hvori en ind- og udhalerl\xc3\xb8ber er sk\xc3\xa5ret, om bord, og blokken fastg\xc3\xb8res p\xc3\xa5 et sikkert sted s\xc3\xa5 h\xc3\xb8jt p\xc3\xa5 skibet eller p\xc3\xa5 masterne, som omst\xc3\xa6ndighederne tillader og fordrer det herefter kastes raketlinen los, og ved hj\xc3\xa6lp af udhalerlinen hales fra land en trosse ud til skibet, hvis tamp fastg\xc3\xb8res ca. 1/2 m under blokken. P\xc3\xa5 trossen vandrer redningsstolen, i hvilken de skibbrudne en ad gangen hales til land ved hj\xc3\xa6lp af ud- og indhalerlinen. betjeningen af raketapparatet fordrer megen \xc3\xb8velse og erfaring af betjeningsmandskabet, og skibsbes\xc3\xa6tningen m\xc3\xa5 n\xc3\xb8je f\xc3\xb8lge anvisningerne til brugen af apparatet, der skal findes opsl\xc3\xa5et i ethvert s\xc3\xb8g\xc3\xa5ende skib.\n_START_SECTION_\nRedningsb\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nIndtil 1914 anvendte man 10 \xc3\xa5rers rob\xc3\xa5de. Rob\xc3\xa5dene var skynkefrie idet de var forsynet med luftt\xc3\xa6tte kasser og selvl\xc3\xa6nsende. B\xc3\xa5dene blev trukket af flere spand heste fra redningsstationen til kysten hvor b\xc3\xa5den skulle s\xc3\xa6ttes i vandet._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste motorb\xc3\xa5de blev taget i brug i Skagen, 1914, Klitm\xc3\xb8ller, 1916, og N\xc3\xb8rre Vorup\xc3\xb8r, 1920. I 1965 udviklede redningsv\xc3\xa6snet og redningsm\xc3\xa6ndene en ny type redningsb\xc3\xa5d til anvendelse ved vestkysten og i Skagerrak. Disse b\xc3\xa5de blev af en type der selv vendte sig p\xc3\xa5 ret k\xc3\xb8l hvis de v\xc3\xa6ltede \xe2\x80\x93 den f\xc3\xb8rste b\xc3\xa5d, MRB 34, l\xc3\xa5 i Hvide Sande og MRB 35 i Thybor\xc3\xb8n.'