b"\n_START_ARTICLE_\nMilit\xc3\xa6rkuppet i Chile\n_START_PARAGRAPH_\nMilit\xc3\xa6rkuppet i Chile den 11. september 1973 var en skels\xc3\xa6ttende begivenhed i Chiles historie, lige som det var en markant begivenhed i den kolde krig. Kuppet blev kulminationen p\xc3\xa5 en l\xc3\xa6ngere periode med social og politisk uro i Chile, hvor det konservativt dominerede kongres stod i opposition til den socialistiske pr\xc3\xa6sident Salvador Allende. Samtidig f\xc3\xb8rte USA \xc3\xb8konomisk krig mod Chile p\xc3\xa5 ordre fra USA's pr\xc3\xa6sident Richard Nixon. Allende blev styrtet af styrker fra milit\xc3\xa6ret og det nationale politi._NEWLINE_Milit\xc3\xa6ret afsatte den civile regering og etablerede en junta, som brutalt undertrykte venstreorienterede politiske aktiviteter, b\xc3\xa5de inden- og udenrigs. Allendes h\xc3\xa6rchef, Augusto Pinochet, udr\xc3\xa5btes til diktator i l\xc3\xb8bet af det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r efter kuppet; formelt set overtog han magten i slutningen af 1974. USA's regering, der havde v\xc3\xa6ret med til at skabe grundlaget for kuppet, anerkendte straks junta-regeringen og st\xc3\xb8ttede dens arbejde med at konsolidere magten._NEWLINE_Under de luftangreb og jordbaserede angreb, der gik forud for kuppet, holdt Allende sin sidste tale, hvori han svor at forblive i pr\xc3\xa6sidentpaladset og tog afstand fra tilbud om beskyttet afrejse, ifald han valgte at g\xc3\xa5 i eksil frem for konfrontationen. \xc3\x98jenvidneskildringer fra Allendes d\xc3\xb8d fort\xc3\xa6ller samstemmende, at han tog sit eget liv i paladset._NEWLINE_Forud for Pinochets diktatur havde Chile i \xc3\xa5rtier v\xc3\xa6ret hyldet som et fyrt\xc3\xa5rn for sit demokrati og sin politiske stabilitet i et Sydamerika, der var plaget af milit\xc3\xa6rregeringer og caudillismo. Under Pinochet fandtes der en relativt svag opr\xc3\xb8rsk opposition i Chile mod Pinochets regime; denne opposition havde hovedsageligt rod i folk, der havde st\xc3\xb8ttet Allende. Pinochet blev st\xc3\xb8dt fra magten i 1988 efter en folkeafstemning, der blev bakket op internationalt.\n_START_SECTION_\n4. september 1970 til 11. september 1973\n_START_PARAGRAPH_\nDen 4. september 1970 vandt Unidad Popular, UP (Folkefronten) pr\xc3\xa6sidentvalget med 36,4\xc2\xa0% af stemmerne mod en splittet h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8j. Folkefronten var en koalition best\xc3\xa5ende af seks forskellige venstrefl\xc3\xb8jspartier med Salvador Allende som pr\xc3\xa6sidentkandidat._NEWLINE_Den 4. november tiltr\xc3\xa5dte Allende posten som Chiles pr\xc3\xa6sident._NEWLINE_I perioden frem til juli 1971 nationaliseredes vigtige virksomheder, som kul-, salpeter- og jernmalmminerne og kobberindustrien._NEWLINE_Derudover inddragedes de store godsejeres jord. F\xc3\xb8r 1970 ejede kun 2,7\xc2\xa0% af chilenerne 70\xc2\xa0% af jorden._NEWLINE_Arbejderklassen og mellemklassen st\xc3\xb8ttedes af l\xc3\xb8nstigninger samt st\xc3\xb8rre familietilskud og pensioner._NEWLINE_Inflationsraten s\xc3\xa6nkedes gennem en priskontrol. I september 1971 n\xc3\xa5ede den \xc3\xa5rlige inflationsrate en absolut bundrekord p\xc3\xa5 17\xc2\xa0% (under Eduardo Frei, Chiles tidligere pr\xc3\xa6sident, havde inflationsraten \xc3\xa5rligt ligget p\xc3\xa5 omkring 35\xc2\xa0%)._NEWLINE_Den industrielle produktion n\xc3\xa5ede sit h\xc3\xb8jeste niveau i hele Folkefrontens periode, pga. den stigende k\xc3\xb8bekraft._NEWLINE_Til kommunalvalget i marts 1971 var v\xc3\xa6lgertilslutningen til Folkefronten steget med omkring 13\xc2\xa0%._NEWLINE_Men samtidig begyndte h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jen sine modreaktioner mod regeringens politik._NEWLINE_Fra midten af 1972 drejede chilensk politik sig i h\xc3\xb8j grad om hvilket udfald uenighederne med den mere og mere offensive h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8j ville f\xc3\xa5._NEWLINE_Inden for Folkefronten var der megen uenighed om hvilken strategi, som skulle f\xc3\xb8lges._NEWLINE_Den venstrerevolution\xc3\xa6re bev\xc3\xa6gelse, MIR, voksede frem. Sammen med IC, MAPU og venstrefl\xc3\xb8jen af SP stod MIR for en strategi, som gik ud p\xc3\xa5 ikke at bremse udviklingen eller give efter for h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jens pres. Bl.a. fandt der en r\xc3\xa6kke fabriksbes\xc3\xa6ttelser, jordovertagelser og boligbes\xc3\xa6ttelser sted._NEWLINE_CP og den h\xc3\xb8jreorienterede del af SP, den del af partiet som Allende tilh\xc3\xb8rte, fulgte en strategi, som gik ud p\xc3\xa5 at styrke det, som regeringen allerede havde vundet, og som ogs\xc3\xa5 gik ud p\xc3\xa5 at fors\xc3\xb8ge at splitte h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jen ved at lave aftaler med PDC og moderate milit\xc3\xa6rfolk._NEWLINE_Men mens splittelsen tog til i Folkefronten sk\xc3\xa6rpedes alle dele af h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jen._NEWLINE_Et af h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jens midler i offensiven mod regeringen var de s\xc3\xa5kaldte \xe2\x80\x9dtomme gryders protester\xe2\x80\x9d. Overklassens kvinder demonstrerede sammen med deres tjenestefolk mod f\xc3\xb8devaremanglen. L\xc3\xb8nforh\xc3\xb8jelsen, som i snit l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 34\xc2\xa0%, havde f\xc3\xa5et k\xc3\xb8bekraften til at vokse, men der var ikke kommet flere varer i butikkerne._NEWLINE_USA's m\xc3\xa5lrettede blokade for vigtig import til Chile udhulede vareudbuddet. Da forsyningskrisen i 1972 virkelig blev alvorlig, begyndte de velhavende systematisk at opk\xc3\xb8be og t\xc3\xb8mme butikker. Denne situation skabte grobund for sortb\xc3\xb8rshandelen, som ikke fulgte de priser Folkefronten havde lagt som maksimumpriser p\xc3\xa5 levnedsmidler. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de steg f\xc3\xb8devarepriserne i Chile uden at regeringen kunne kontrollere det._NEWLINE_I samme periode besattes en del fabrikker hvis ejere \xc3\xa5benlyst deltog i blokade-aktiviteter mod Folkefronten. MIR og andre venstreradikale og anarkistiske grupper st\xc3\xb8ttede disse bes\xc3\xa6ttelser og deltog ogs\xc3\xa5._NEWLINE_Helt anderledes var CU st\xc3\xa6rkt imod bes\xc3\xa6ttelserne, de \xc3\xb8nskede at have kontrol over aktiviteterne og at kunne styre dem, og det kunne de ikke p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste kupfors\xc3\xb8g mod Folkefronten foregik d. 23. juni 1973, det mislykkes imidlertid da regeringstro grupper af milit\xc3\xa6ret forhindrede det._NEWLINE_Chiles forsvarsminister og \xc3\xb8verstkommanderende i h\xc3\xa6ren, general Prats, blev myrdet af s\xc3\xa5kaldte \xe2\x80\x9dukendte\xe2\x80\x9d gerningsm\xc3\xa6nd, som s\xc3\xb8rgede for at hans efterf\xc3\xb8lger til posten som \xc3\xb8verstkommanderende i h\xc3\xa6ren blev Augusto Pinochet._NEWLINE_Efter det f\xc3\xb8rste kupfors\xc3\xb8g havde fundet sted, opfordrede MIR til at forberede en v\xc3\xa6bnet opstand som modsvar. Dette blev endnu en af mange uenigheder mellem MIR og CU._NEWLINE_CU svarede igen med at lave en plakatkampagne, hvorp\xc3\xa5 der stod: Nej til vold fra venstre og h\xc3\xb8jre!_NEWLINE_I slutningen af juli 1973 indledte vognm\xc3\xa6ndene endnu en strejke. Igen blev de, ligesom ved deres f\xc3\xb8rste langvarige strejke, st\xc3\xb8ttet med \xe2\x80\x9dstrejkepenge\xe2\x80\x9d fra CIA, \xe2\x80\x9dstrejkepenge\xe2\x80\x9d som langt oversteg deres normale l\xc3\xb8n._NEWLINE_Salvador Allende reagerede p\xc3\xa5 alt dette, med at udskrive valg, for at chilenerne selv skulle have muligheden for at beslutte om Folkefronten fortsat skulle danne regering. Oprindeligt blev datoen for valget fastsat til den 10. september 1973._NEWLINE_Samtidig var milit\xc3\xa6ret i gang med forberedelserne til kuppet den 11. september. Dette initiativ overraskede dem. De vidste at gennemf\xc3\xb8relsen af folkeafstemningen ville g\xc3\xb8re det umuligt at retf\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8re kuppet. Derfor ringede Augusto Pinochet personligt til Allende og fik ham overtalt til at uds\xc3\xa6tte valget til senere p\xc3\xa5 ugen, af sikkerhedsm\xc3\xa6ssige grunde, sagde han._NEWLINE_Tirsdag d.11. september 1973 fandt kuppet sted._NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af de foreg\xc3\xa5ende \xc3\xa5r havde Folkefronten p\xc3\xa5begyndt opf\xc3\xb8relsen af 100.000 billige boliger til landets mange hjeml\xc3\xb8se, de havde gennemf\xc3\xb8rt et omfattende gratis sundhedssystem for alle, de havde sat en alfabetiseringskampagne i gang._NEWLINE_De havde indf\xc3\xb8rt uddeling af en halv liter gratis m\xc3\xa6lk dagligt til alle b\xc3\xb8rn under 15 \xc3\xa5r. 1,8 millioner b\xc3\xb8rn fik hver dag tildelt gratis morgenmad og 680.000 b\xc3\xb8rn fik tildelt middagsmad. Resultatet af disse initiativer var bl.a. at b\xc3\xb8rned\xc3\xb8deligheden faldt med omkring 20%._NEWLINE_Arbejdsl\xc3\xb8sheden var faldet fra 8,3 til 3,8\xc2\xa0%, l\xc3\xb8nnen var steget med omkring 34\xc2\xa0%, industriproduktionen var steget med 12\xc2\xa0% og inflationsraten var g\xc3\xa5et tilbage fra 34,9 til 22\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nUSA's rolle i kuppet \xe2\x80\x93 CENTAUR-planen\n_START_PARAGRAPH_\nEfterh\xc3\xa5nden som sandsynligheden for en venstrefl\xc3\xb8jsregering voksede gjorde USA's indgriben i Chile det samme. Op til pr\xc3\xa6sidentvalget i 1964 finansierede CIA en r\xc3\xa6kke projekter, som skulle forhindre en sejr til venstrefl\xc3\xb8jen. Disse projekter var bl.a. direkte indflydelse p\xc3\xa5 landets st\xc3\xb8rste avis, El Mercurio, CIA producerede radioindslag p\xc3\xa5 flere radiostationer i Chile, antikommunistiske skr\xc3\xa6mmekampagner og \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte til landets borgerlige partier._NEWLINE_Forud for valget i 1970 gentog m\xc3\xb8nsteret sig._NEWLINE_I de to m\xc3\xa5neder der gik, fra Folkefronten vandt valget, til Allende blev indsat som pr\xc3\xa6sident, blev det fors\xc3\xb8gt at forberede et milit\xc3\xa6rkup, som skulle forhindre inds\xc3\xa6ttelsen._NEWLINE_Udover CIA var ogs\xc3\xa5 det store nordamerikanske teleselskab, ITT, indblandet._NEWLINE_Derudover var penge fra CIA finansieringskilden til flere lastbilstrejker, blandt dem den i oktober 1972, som standsede hele transportnettet._NEWLINE_Det er fastsl\xc3\xa5et at CIA havde gode kontakter til efterretningsv\xc3\xa6senet og de milit\xc3\xa6re styrker under Folkefronten._NEWLINE_Men det var ikke kun CIA og ITT, som var indblandet. Ogs\xc3\xa5 USA's forsvarsministerium, Pentagon, var involveret i planl\xc3\xa6gningen af kuppet. Dagene inden kuppet fandt sted blev der officielt gennemf\xc3\xb8rt en f\xc3\xa6lles chilensk-nordamerikansk fl\xc3\xa5de\xc3\xb8velse ud for den chilenske havneby Valpara\xc3\xadso. Det egentlige form\xc3\xa5l med \xc3\xb8velsen var at USA's milit\xc3\xa6r skulle have direkte forbindelse til det chilenske milit\xc3\xa6r, da kuppet gennemf\xc3\xb8rtes._NEWLINE_Det er dog ikke noget af alt dette, som har v\xc3\xa6ret USA's mest virkningsfulde fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at komme af med Allende og Folkefronten._NEWLINE_Det som ramte langt h\xc3\xa5rdest var sandsynligvis den international kreditboykot, som USA satte i gang, og fors\xc3\xb8gene p\xc3\xa5 at \xc3\xb8del\xc3\xa6gge kobbereksporten, har ogs\xc3\xa5 spillet en v\xc3\xa6sentlig rolle._NEWLINE_I perioden fra d. 4. september 1970, da Folkefronten vandt valget og lige indtil d. 11. september 1973, da kuppet gennemf\xc3\xb8rtes, gav Verdensbanken ikke Chile l\xc3\xb8fte om et eneste l\xc3\xa5n, IMF gav ingen kreditter, ud over de der automatisk tilfaldt Chile som medlemsland. IDB gav to l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 tilsammen 11,6 millioner $ til konservative universiteter i Chile. I august 1971 standsede USA's private banker alle kreditter til Chile efter ordre fra finansminister J. Conolly._NEWLINE_Disse \xc3\xb8konomiske angreb ramte Chile s\xc3\xa6rdeles h\xc3\xa5rdt, fordi Chile havde en enorm udlandsg\xc3\xa6ld, som skulle afbetales med omkring 500 millioner $ \xc3\xa5rligt._NEWLINE_Alt dette var led i CENTAUR-planen, en plan med det form\xc3\xa5l at v\xc3\xa6lte Folkefronten i samarbejde med det chilenske milit\xc3\xa6r. CENTAUR-planen var godkendt af USA's dav\xc3\xa6rende pr\xc3\xa6sident Richard Nixon, den blev st\xc3\xb8ttet af USA's udenrigsminister Henry Kissinger, som samme \xc3\xa5r modtog Nobels fredspris._NEWLINE_Det og mere til kom frem i den unders\xc3\xb8gelsesrapport, som det amerikanske senat skrev omkring Nixon-\xc3\xa6raens rolle i milit\xc3\xa6rkuppet, \xe2\x80\x9dAlleged assassination plot\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nInterne stridigheder\n_START_PARAGRAPH_\nSom det ogs\xc3\xa5 kort er beskrevet i afsnittet: 4. september 1970 \xe2\x80\x93 11. september 1973 \xe2\x80\x93 en gennemgang af \xc3\xa5rene med UP ved magten, var de interne stridigheder i Folkefronten med til at g\xc3\xb8re oppositionen st\xc3\xa6rkere._NEWLINE_Is\xc3\xa6r var CU uenig med bev\xc3\xa6gelsen MIR, som ellers fik god st\xc3\xb8tte fra Folkefrontens andre fem partier, m\xc3\xa5ske lige med undtagelse af h\xc3\xb8jrefl\xc3\xb8jen af SP. Inden for mange af partierne var der ogs\xc3\xa5 brud, f.eks. blev partiet MAPU delt i to, den venstreorienterede side som beholdt navnet, og den h\xc3\xb8jreorienterede som fik navnet MAPU-OC. Dette var med til at g\xc3\xb8re Folkefronten svagere, og dermed lettere at modarbejde._NEWLINE_Flere gange gik partierne fra Folkefronten hver deres vej, og kom p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de til at bek\xc3\xa6mpe hinanden._NEWLINE_For at n\xc3\xa6vne et eksempel, er der det lovforslag, som \xc3\xb8konomiministeren, Orlando Millas (CU) fremsatte, der gik ud p\xc3\xa5 at 123 fabrikker, som var besat af arbejderne under oktoberstrejken, skulle tilbageleveres til deres oprindelige, private ejere. Derudover indeholdt lovforslaget ogs\xc3\xa5 en nedsk\xc3\xa6ring af det planlagte antal virksomheder i den nationaliserede sektor, s\xc3\xa5 de planlagte 90 virksomheder skulle neds\xc3\xa6ttes til 47._NEWLINE_Dette lovforslag var is\xc3\xa6r SP imod._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 til sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om hvordan man skulle undg\xc3\xa5 et milit\xc3\xa6rkup, havde partierne i Folkefronten vidt forskellige holdninger._NEWLINE_MIR opfordrede til bev\xc3\xa6bning af arbejderklassen op til milit\xc3\xa6rkuppet i 1973, denne opfordring st\xc3\xb8ttede flere af partierne i Folkefronten, men SP og CP afviste denne optrapning\n_START_SECTION_\nUnidad Populars m\xc3\xa5l, hvad ville de?\n_START_PARAGRAPH_\nUP (Folkefronten) havde et 40-punkts program, best\xc3\xa5ende af deres politiske m\xc3\xa5ls\xc3\xa6tninger for landet. Hver af de fyrre punkter, var en ting, som skulle laves om, \xc3\xa6ndres til det, der efter Folkefrontens mening var det bedre. Alle seks partier i koalitionen havde i f\xc3\xa6llesskab udarbejdet 40-punkts programmet, s\xc3\xa5 det var et program alle partier i Folkefronten kunne st\xc3\xa5 inden for._NEWLINE_Her er fem punkter, som jeg har udvalgt blandt de fyrre:_NEWLINE_Punkt 3: En \xc3\xa6rlig administration'_NEWLINE_Det skal v\xc3\xa6re slut med korruption og ufortjente forfremmelser i den offentlige administration. Ingen civilt ansatte skal kunne afskediges uden ordentlig grund. Ingen m\xc3\xa5 forf\xc3\xb8lges for deres politiske eller religi\xc3\xb8se overbevisning. Vi m\xc3\xa5 sikre, at regeringens embedsm\xc3\xa6nd er effektive og \xc3\xa6rlige, og at folk behandles ordentligt._NEWLINE_Punkt 13: B\xc3\xb8rn f\xc3\xb8des for at blive lykkelige_NEWLINE_Vi vil s\xc3\xb8rge for gratis undervisning, b\xc3\xb8ger, materialer, osv. for alle b\xc3\xb8rn i underskolen._NEWLINE_19: Boliger, lys og drikkevand til alle chilenere_NEWLINE_Vi vil iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6tte en n\xc3\xb8dplan for hurtig bygning af boliger, ligesom vi vil sikre, at der findes drikkevand og elektrisk lys i hver blok._NEWLINE_21: Faste huslejer_NEWLINE_Vi vil s\xc3\xa6tte huslejerne til et bel\xc3\xb8b, der svarer til maksimalt 10\xc2\xa0% af en families indkomst. Regler om ekstrabetaling vil straks blive forbudt._NEWLINE_32: Ikke h\xc3\xb8jere skat p\xc3\xa5 madvarer_NEWLINE_Vi vil standse de skatteforh\xc3\xb8jelser, der ber\xc3\xb8rer livsn\xc3\xb8dvendige f\xc3\xb8devarer._NEWLINE_De fem punkter (punkt: 3, 13, 19, 21 og 32) er et udsnit af Folkefrontens 40-punkts program, som giver et billede af den politik, de f\xc3\xb8rte._NEWLINE_Det handlede i h\xc3\xb8j grad, om at alle skulle have det mest livsn\xc3\xb8dvendige, som et hjem og penge til mad._NEWLINE_I punkt 3 st\xc3\xa5r der at alle skal behandles ordentligt, og at ingen m\xc3\xa5 forf\xc3\xb8lges for deres politiske eller religi\xc3\xb8se overbevisning. Det er ret interessant taget i betragtning af at en af milit\xc3\xa6rets grunde, til at gennemf\xc3\xb8re kuppet var, if\xc3\xb8lge dem selv, at de ville skabe et Chile, hvor der ikke foregik politiske forf\xc3\xb8lgelser. Om der foregik politiske forf\xc3\xb8lgelser under Folkefronts-regeringen er n\xc3\xa6sten sikkert at det gjorde der ikke._NEWLINE_Ud fra de oplysninger kunne man stille et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, som lyder s\xc3\xa5dan: hvordan kan man stoppe noget, som ikke finder sted?_NEWLINE_Og det kan man jo selvf\xc3\xb8lgelig ikke, for der ville ikke v\xc3\xa6re noget at stoppe._NEWLINE_Et andet sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l kunne s\xc3\xa5 lyde: hvorfor siger milit\xc3\xa6ret at de vil stoppe noget, som ikke finder sted, og som derfor ikke kan stoppes?_NEWLINE_Til dette vil man kunne komme med forskellige svar alt efter sin overbevisning. Et svar kunne lyde: der fandt virkelig politiske forf\xc3\xb8lgelser sted under Folkefronts-regeringen eller milit\xc3\xa6ret troede at der fandt politiske forf\xc3\xb8lgelser sted under Folkefronts-regeringen._NEWLINE_Det er dog ikke et af disse svar, som jeg finder mest sandsynligt. Jeg tror mere at svaret p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let er at det var en god grund til at foretage kuppet, og at det var en grund som man regnede med at lande p\xc3\xa5 verdensplan ville godtage, men at milit\xc3\xa6ret var fuldst\xc3\xa6ndig klare over at det ikke stod s\xc3\xa5dan til._NEWLINE_Folkefronten gennemf\xc3\xb8rte flere reformer, de er beskrevet under afsnittet: 4. september 1970 \xe2\x80\x93 11. september 1973 \xe2\x80\x93 en gennemgang af \xc3\xa5rene med UP ved magten.\n_START_SECTION_\nKuppet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 11. september 1973, er datoen for kuppet i Chile, som blev foretaget af milit\xc3\xa6ret efter tre \xc3\xa5r med Folkefronten ved magten._NEWLINE_En kort gennemgang af begivenheder fra dagen, hvor kuppet fandt sted:_NEWLINE_Allerede kl. 4:30 om morgenen besatte enheder fra fl\xc3\xa5den strategiske punkter (radiostationer, partikontorer, osv.) i havnebyerne Valpara\xc3\xadso og Concepcion._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste venstreorienterede anholdtes, og de som kategoriseredes farlige blev skudt._NEWLINE_Kl. 7:30 ankom Salvador Allende til pr\xc3\xa6sidentpaladset, Palacio de la Moneda._NEWLINE_H\xc3\xb8jreorienterede radiostationer bragte \xe2\x80\x9dMilit\xc3\xa6rregeringens proklamation\xe2\x80\x9d, som bekendtgjorde pr\xc3\xa6sidentens afskedigelse og at landet befandt sig i milit\xc3\xa6r undtagelsestilstand._NEWLINE_Kl. 9:00 blev venstreorienterede radiostationer lukket._NEWLINE_Strategiske steder i hovedstaden blev angrebet af milit\xc3\xa6ret, det drejede sig blandt andet om ministerierne og fagforeninger._NEWLINE_Samtidig erkl\xc3\xa6rede milit\xc3\xa6ret at Palacio de la Moneda ville blive bombet, hvis ikke alle havde forladt bygningen inden kl. 11:00._NEWLINE_Flere stadioner i Santiago omdannedes til internater for venstreorienterede._NEWLINE_Kl. 10:30 afviste Allende endnu en gang tilbuddet fra milit\xc3\xa6ret om at flygte til udlandet (flere \xc3\xa5r senere fandt man ud af at milit\xc3\xa6ret ville have myrdet Allende selvom han havde taget imod tilbuddet)._NEWLINE_Bombarderingen af pr\xc3\xa6sidentpaladset begyndte kl. 11.00, og bygningen blev indtaget af milit\xc3\xa6ret tre timer senere._NEWLINE_Kl. 16.00 blev liget af Allende b\xc3\xa5ret ud af Palacio de la Moneda. Overlevne fra bygningen blev drevet ud, og de fleste henrettedes p\xc3\xa5 stedet.\n_START_SECTION_\nChile \xe2\x80\x93 et milit\xc3\xa6rdiktatur\n_START_PARAGRAPH_\nMilit\xc3\xa6ret fortalte, kort efter kuppet, at de ikke ville holde p\xc3\xa5 magten evigt. Det gjorde de da heller ikke, men de sytten \xc3\xa5r, som milit\xc3\xa6rdiktaturet varede, er da ogs\xc3\xa5 at langt stykke tid, om end det ikke er evigt._NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af disse sytten \xc3\xa5r, fra 1973 til 1990, blev 3.000 venstreorienterede chilenere henrettet eller d\xc3\xb8de under internering, adskillige tusinder flygtede eller forsvandt._NEWLINE_Milit\xc3\xa6rregeringen udtalte, at deres hensigt med kuppet var at undg\xc3\xa5 borgerkrig, at f\xc3\xa5 \xc3\xb8konomien p\xc3\xa5 ret k\xc3\xb8l efter det \xc3\xb8konomiske kaos, som Folkefrontsregeringen efterlod sig, at skabe en ny struktur, s\xc3\xa5 det chilenske folk selv kunne f\xc3\xa5 lov at bestemme hvilken slags regering det ville have og at danne et Chile uden politiske forf\xc3\xb8lgelser._NEWLINE_Om de s\xc3\xa5 n\xc3\xa5ede samtlige af deres m\xc3\xa5l, i l\xc3\xb8bet af de sytten \xc3\xa5r de regerede landet, er der kun en ting at svare til, nemlig: nej._NEWLINE_Chilenerne kunne inden kuppet bestemme hvilken slags regering de ville have, det kunne de ikke efter kuppet, ikke indtil diktaturet endte i 1990._NEWLINE_Inden kuppet var Chile et land uden politiske forf\xc3\xb8lgelser, det var det ikke efter kuppet._NEWLINE_Dog er det ikke det samme, som at milit\xc3\xa6ret ikke n\xc3\xa5ede nogle af deres m\xc3\xa5l. De undgik borgerkrig, og landets \xc3\xb8konomi blev stabiliseret. Men omkostningerne for denne stabilisering er sv\xc3\xa6re at overse. Det lykkedes at f\xc3\xa5 inflationen ned p\xc3\xa5 10\xc2\xa0%, men samtidig blev arbejdernes l\xc3\xb8nninger nedsat kraftigt og de sociale forskelle blev \xc3\xb8get._NEWLINE_Udover milit\xc3\xa6rets udtalte hensigter med kuppet, var der ogs\xc3\xa5 de hensigter, som USA havde udviklet i samarbejde med det chilenske milit\xc3\xa6r, som gik ud p\xc3\xa5 at udslette alle venstrefl\xc3\xb8jens partier og organisationer._NEWLINE_Samtlige partier til venstre for midten og venstreorienterede bev\xc3\xa6gelser blev forbudte. Et par \xc3\xa5r senere blev ogs\xc3\xa5 PDC illegalt. Alle bev\xc3\xa6gelserne som der var blevet indf\xc3\xb8rt forbud imod opl\xc3\xb8stes med undtagelse af MIR, som fortsatte i et par \xc3\xa5r p\xc3\xa5 trods af forbuddet, inden ogs\xc3\xa5 de opl\xc3\xb8stes._NEWLINE_I begyndelse af 1980\xe2\x80\x99erne dukkede en guerilla-gruppe op, FPMR, som gennemf\xc3\xb8rte flere spektakul\xc3\xa6re v\xc3\xa6bnede aktioner, deriblandt et attentatfors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 Augusto Pinochet, som slap med lette kv\xc3\xa6stelser._NEWLINE_Dele af venstrefl\xc3\xb8jen samledes i MDP for at k\xc3\xa6mpe imod diktaturet, mens andre k\xc3\xa6mpede igennem partiet PDC, inden det blev forbudt ligesom venstrefl\xc3\xb8jspartierne. P\xc3\xa5 trods af store anstrengelser for at samle oppositionen, gik MDP og PDC aldrig sammen, man havde nemlig store uenigheder om brugen af v\xc3\xa6bnet kamp._NEWLINE_\xc2\xbbAt milit\xc3\xa6ret og politiet er uinteresseret i magten og vil give den fra sig hurtigst muligt, er sikkert. \xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Jyllandsposten"