b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Cederfeld de Simonsen\n_START_SECTION_\nKirkelig karriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan var s\xc3\xb8n af borgmester, justitsr\xc3\xa5d Johan Carl Ludvig Cederfeld de Simonsen og Bertine Charlotte f\xc3\xb8dt Koefoed. Han blev privat dimitteret 1858 og teologisk kandidat 1865; \xc3\xa5ret efter personel kapellan i N\xc3\xb8rre N\xc3\xa6r\xc3\xa5 og Bederslev. Senere var han i henved fem \xc3\xa5r kateket ved Vor Frue Kirke i K\xc3\xb8benhavn, hvorfra han 1876 blev sognepr\xc3\xa6st i Nyk\xc3\xb8bing Mors, L\xc3\xb8dderup og Els\xc3\xb8 og to \xc3\xa5r efter provst for Mors\xc3\xb8 S\xc3\xb8nder og N\xc3\xb8rre Herred. Som provst p\xc3\xa5 Mors m\xc3\xa5tte han tage en indgribende del i de forhandlinger, der foranledigedes af valgmenigheden i \xc3\x98ster J\xc3\xb8lbys stilling til Folkekirken, og som f\xc3\xb8rte til dens udtr\xc3\xa6delse i 1883. I 1887 blev han forflyttet til Randers som 1. residerende kapellan ved Sankt Mortens Kirke og pr\xc3\xa6st ved hospitalet. Han blev 1896 sognepr\xc3\xa6st til Tyrsted og Uth og 1898 provst for Bjerre og Hatting Herreder. 1909 blev han pensioneret. Han blev 11. april 1883 Ridder af Dannebrog og 24. juni 1914 Dannebrogsmand.\n_START_SECTION_\nForfatterskab\n_START_PARAGRAPH_\nCederfeld de Simonsens litter\xc3\xa6re virksomhed bestod is\xc3\xa6r i sm\xc3\xa5skrifter og afhandlinger om liturgi og kirkesang; han har her med sagkundskab og Dygtighed gjort sig til talsmand for en tidssvarende restauration af vor altertjeneste og vore salmemelodier, idet han navnlig har tilr\xc3\xa5det en m\xc3\xa5deholden tilbagevenden til reformationstidens liturgiske former og en delvis genoptagelse af vore \xc3\xa6ldre kirkemelodiers udviklede rytmik. Allerede i 1881 har han henledt opm\xc3\xa6rksomheden p\xc3\xa5 denne sag (sml. Nationaltidende, nr. 1887 og Dansk Kirketidende nr. 41) og har ikke senere sluppet sin k\xc3\xa6rlighed til den: Af hans talrige udtalelser skal her n\xc3\xa6vnes: "Om Menighedssangen, Salmemelodierne og Retten til at bestemme, hvorledes der skal synges" (1883, i Skoletidende); "Om Kirkeraadets Forslag til en Udvidelse af vor H\xc3\xb8jmesseliturgi" (Dansk Kirketidende, 1887) samt Forslag til en Udvidelse af Nadverliturgien (1888). Her udtalte han \xc3\xb8nsker, som delvis svarer til den norske og den slesvig-holstenske liturgi, og hvoraf nogle blev opfyldt ved det danske nadverritual af 1912. 1881 udgav han P. A. Fengers Kirke-Psalmebog, en kritisk Anmeldelse og 1885 Kirkeaaret, Gudstjenesten og de kirkelige Handlinger. Haandbog for Kirkegj\xc3\xa6ngere._NEWLINE_Ved siden heraf har han behandlet andre emner, henh\xc3\xb8rende til den praktiske teologi; han har s\xc3\xa5ledes udgivet i 1878 mod A.C. Larsens standpunkt Nogle Bem\xc3\xa6rkninger til Theodorus\' Brevvexling i Anledning af den kirkelige Vielse og i 1884 Til Forsvar for Pr\xc3\xa6stel\xc3\xb8ftet mod Forslaget om dets Afskaffelse. Desuden udgav han Bet\xc3\xa6nkning ang. Aftenskoleundervisningens Betydning (1895) og L\xc3\xa6reren som Kirkebetjent (1898)._NEWLINE_25. juli 1867 \xc3\xa6gtede han i Herlufmagle Kirke Georgine Nanny Sinding (4. april 1840 i Aversi - 11. maj 1929 i K\xc3\xb8benhavn), datter af l\xc3\xa6rer, senest i Herlufmagle Frederik Thornam Sinding (1814-1889) og Georgine Nanny f\xc3\xb8dt Koefoed (1810-1888)._NEWLINE_Han er begravet p\xc3\xa5 Assistens Kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Han er gengivet i et portr\xc3\xa6tmaleri af Mariane Stub ca. 1840 (barnebillede). Fotografier af E. Lange og Kathrine Mortensen (Det Kongelige Bibliotek).'