b"\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xa5rd fra Sdr. Sejerslev, vestl. S\xc3\xb8nderjylland (Frilandsmuseet)\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rden fra S\xc3\xb8nder Sejerslev p\xc3\xa5 Frilandsmuseet er en stor, rig marskg\xc3\xa5rd fra det sydvestligste S\xc3\xb8nderjylland. G\xc3\xa5rdens rigdom baserede sig p\xc3\xa5 kv\xc3\xa6ghold og mejeribrug, hvilket bl.a. ses p\xc3\xa5 den store kostald, ligesom skibsfart har spillet en vigtig rolle._NEWLINE_G\xc3\xa5rden blev i 1948 unders\xc3\xb8gt af Nationalmuseets bondeg\xc3\xa5rdsunders\xc3\xb8gelser, erhvervet af Frilandsmuseet i 1962 og \xc3\xa5bnet i 1971. Den fremst\xc3\xa5r som den s\xc3\xa5 ud i midten af 1870'erne. G\xc3\xa5rdens beboere var dansktalende og dansksindede i tiden hvor omr\xc3\xa5det var under tysk styre. G\xc3\xa5rden viser bondestandens absolutte elite p\xc3\xa5 denne egn, og et bes\xc3\xb8g til museets husmandssted med knipleskole fra det n\xc3\xa6rliggende N\xc3\xb8rre Sejerslev, vil vise nogle ganske anderledes forhold.\n_START_SECTION_\nEgnen\n_START_PARAGRAPH_\nLandsbyen S\xc3\xb8nder Sejerslev ligger p\xc3\xa5 kanten af Hjerpsted bakke\xc3\xb8 p\xc3\xa5 gestranden i sikkerhed for stormflod. Marsken er en meget frugtbar egn og den flade, tr\xc3\xa6l\xc3\xb8se eng og marskjord (kogsland) egnede sig fint til gr\xc3\xa6sning og opdr\xc3\xa6t af fedekv\xc3\xa6g. Netop studene havde den st\xc3\xb8rste betydning for egnens velstand. Studene kunne v\xc3\xa6re egne kalve eller kalve k\xc3\xb8bt fra N\xc3\xb8rrejylland om for\xc3\xa5ret. De blev fedet op om sommeren og solgt hen p\xc3\xa5 efter\xc3\xa5ret eller fedet yderligere op p\xc3\xa5 stald vinteren over, for derp\xc3\xa5 at blive solgt om for\xc3\xa5ret._NEWLINE_Disse velhavende b\xc3\xb8nder havde ogs\xc3\xa5 en indt\xc3\xa6gt ved s\xc3\xb8fart. De var ikke egentlige s\xc3\xb8folk men investerede i skibe og ladninger og havde dermed store interesser i skudefarten i Vadehavet hvor stude og landbrugsprodukter blev eksporteret og kolonialvarer og tr\xc3\xa6 blev importeret. F\xc3\xb8r Esbjerg Havn blev anlagt I 1860'erne, blev de sm\xc3\xa5 og fladbundede b\xc3\xa5de lastet og losset direkte fra stranden eller ved anl\xc3\xa6gspladser i \xc3\xa5l\xc3\xb8bene._NEWLINE_I Emmerlev Sogn og dermed S\xc3\xb8nder Sejerslev, har der v\xc3\xa6ret blandet jurisdiktion. F\xc3\xb8r 1864 h\xc3\xb8rte nogle af g\xc3\xa5rdene til kongeriget mens nogle h\xc3\xb8rte under hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig. Som f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rd under Schackenborg gods h\xc3\xb8rte g\xc3\xa5rden fra S\xc3\xb8nder Sejerslev under kongeriget. Landsbyen havde to sognefogeder og forskellige love om retsv\xc3\xa6sen, brandforsikring, k\xc3\xb8b og salg af ejendomme m.m. Efter 1864 kom alt under Preussen i 1867 omlagdes administrationen fuldst\xc3\xa6ndigt - og det blev vanskeligt at v\xc3\xa6re dansksindet.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdens historie\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rden er en fin repr\xc3\xa6sentant for egnens byggeskik med ydermure af r\xc3\xb8de sten, pyntelige murede kviste over indgangene i facaden og stor stald og lade. G\xc3\xa5rden st\xc3\xa5r i grundmur, en byggem\xc3\xa5de der f\xc3\xb8rst blev indf\xc3\xb8rt i de s\xc3\xb8nderjyske landsdele og ved Vestkysten. Den blev almindelig i l\xc3\xb8bet af 1700-tallet, og i S\xc3\xb8nderjylland blev der oprettet adskillige lokale teglv\xc3\xa6rker, som leverede br\xc3\xa6ndte sten til de lokale b\xc3\xb8nder. St\xc3\xb8rstedelen af stuehuset, stalden og laden har tidligere v\xc3\xa6ret opf\xc3\xb8rt i bindingsv\xc3\xa6rk og v\xc3\xa6glukninger i bulv\xc3\xa6gge. Dette kan ses p\xc3\xa5 spor efter skr\xc3\xa5stivere i loftsbj\xc3\xa6lkerne og not til de vandretliggende bulplanker i stolperne i staldens nordv\xc3\xa6g._NEWLINE_Store dele af g\xc3\xa5rden stammer fra begyndelsen af 1700-tallet, men den er blevet udbygget af flere omgange i takt med at produktionen er \xc3\xa6ndret. Stalden blev udvidet da dyreholdet blev for\xc3\xb8get og samtidig blev laderum udvidet for at g\xc3\xb8re plads til yderligere vinterfoder. De senere om- og tilbygninger i 1779 og 1823 kan ses i murankre p\xc3\xa5 ladens og staldens gavle. G\xc3\xa5rdens nuv\xc3\xa6rende skikkelse svarer til udseendet efter 1874, hvor stuehuset blev \xc3\xa6ndret en del, da en ny ejer flyttede ind. G\xc3\xa5rdens udvidelser skal ses p\xc3\xa5 baggrund af, at g\xc3\xa5rden har f\xc3\xa5et udvidet sit jordareal. Som den st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Frilandsmuseet, har der v\xc3\xa6ret 80 tdr. land pl\xc3\xb8jejord og ca. 60 tdr. kogsland (eng og marsk).P\xc3\xa5 hjemstedet blev efterladt en nyere udvidelse af bryggersl\xc3\xa6ngen og en ladebygning som nu udg\xc3\xb8r dele af et nyt g\xc3\xa5rdanl\xc3\xa6g._NEWLINE_G\xc3\xa5rdens grundform er som det er almindeligt p\xc3\xa5 egnen: En meget lang \xc3\xb8st-vest orienteret hovedl\xc3\xa6nge p\xc3\xa5 42,5 meter, delt op p\xc3\xa5 midten af en indgangsd\xc3\xb8r med gang. Gangen leder p\xc3\xa5 den ene side ind til stald og lader og til den anden side ind i beboelsen.\n_START_SECTION_\nBeboelsen\n_START_PARAGRAPH_\nI hele beboelseshusets l\xc3\xa6ngde ligger fire stuer i forl\xc3\xa6ngelse af hinanden \xe2\x80\x93 der er et flot kig gennem alle stuerne: k\xc3\xb8nne d\xc3\xb8rns, daglig d\xc3\xb8rns, mellemstue og pisel. Der er panelv\xc3\xa6gge mellem stuerne og flisebekl\xc3\xa6dning p\xc3\xa5 stuernes yderv\xc3\xa6gge. K\xc3\xb8nne d\xc3\xb8rns er en dagligstue til p\xc3\xa6nere brug, derfor er bordet d\xc3\xa6kket op med det fine porcel\xc3\xa6n klar til at tage imod g\xc3\xa6ster, m\xc3\xa5ske til s\xc3\xb8nderjysk kaffebord. K\xc3\xb8nne d\xc3\xb8rns er moderne indrettet med tapet p\xc3\xa5 inderv\xc3\xa6gge, ferniseret gulv, nips, potteplanter, gardiner og ikke mindst med det originale m\xc3\xb8blement som Claus Clausen indrettede sig med i 1874: kaffebord, sofa og syv tilh\xc3\xb8rende stole._NEWLINE_Stuen blev opvarmet med en dobbelt kakkelovn, som er halvt indmuret i den n\xc3\xa6ste stue, daglig d\xc3\xb8rns, som var familiens s\xc3\xa6dvanlige opholdssted efter arbejdet. Her er alt tr\xc3\xa6v\xc3\xa6rk egetr\xc3\xa6s\xc3\xa5dret, dvs. d\xc3\xb8re, loft, vinduer, skab og alkovel\xc3\xa5ger er malet i en s\xc3\xa6rlig teknik, hvor en simpel tr\xc3\xa6sort kunne bringes til at ligne en finere. Her har Claus Clausen siddet og f\xc3\xb8rt sine regnskaber over korn- og studehandler. Mellem alkoven og k\xc3\xb8kkend\xc3\xb8ren st\xc3\xa5r et af Peter Michelsens standure p\xc3\xa5 den plads, det sandsynligvis har haft siden den blev fremstillet omkring 1750. Det sl\xc3\xa5r timeslag og viser udover sekunder, dato og m\xc3\xa5ned ogs\xc3\xa5 ugedagens navn og symbol._NEWLINE_Den n\xc3\xa6ste stue, mellemstuen kunne ikke opvarmes og har kun v\xc3\xa6ret brugt til soverum. Her st\xc3\xa5r et solur, ogs\xc3\xa5 fremstillet af Peter Michelsen. P\xc3\xa5 v\xc3\xa6ggen h\xc3\xa6nger et naivt maleri, malet af H. Martens i 1854. Det viser nogenlunde udsigten fra stuens vinduer over mod Emmerlev Kirke og H\xc3\xb8jkro, som har en helt s\xc3\xa6rlig betydning for egnen. Den sidste stue er piselen, som heller ikke kan opvarmes. Den fungerer som overstuen, dvs. med gemmem\xc3\xb8bler til opbevaring af linned og kl\xc3\xa6der. M\xc3\xa5ske har denne stue ogs\xc3\xa5 fungeret som ligstue, hvor den d\xc3\xb8de l\xc3\xa5 i sin kiste, og hvor der blev v\xc3\xa5get indtil begravelsen. I piselen bliver der hver jul pyntet et smukt juletr\xc3\xa6, som det kunne g\xc3\xb8res i 1870'erne i S\xc3\xb8nderjylland, hvor dansk sindelag kunne vises p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der, bl.a. i store m\xc3\xa6ngder r\xc3\xb8d og hvidt juletr\xc3\xa6spynt. Bag piselen ligger to kamre; et g\xc3\xa6stev\xc3\xa6relse og et kammer til henstilling af tekstilredskaber som karter, hasper, rokke og hegler._NEWLINE_I det aflange k\xc3\xb8kkenrum st\xc3\xa5r et st\xc3\xb8bejernskomfur og et langt bord hvor kvinderne b\xc3\xa5de arbejdede med maden og spiste. Der er ogs\xc3\xa5 adgang til et lille spisekammer og udenfor k\xc3\xb8kkenvinduerne ses vandpumpen. I bryggersl\xc3\xa6ngen er det \xc3\xa5bne ildsted med st\xc3\xb8bejernsgruekedel, men der er ingen bageovn formodentlig fordi man allerede i 1870'erne var begyndt at k\xc3\xb8be br\xc3\xb8d. Der var i S\xc3\xb8nder Sejerslev flere hvedebr\xc3\xb8ds- og rugbr\xc3\xb8dsbagere. Fra bryggerset er der adgang til rullestue med rulle og linnedskab, en stor og dyb k\xc3\xa6lder, et pigekammer og en folkestue hvor karle og drenge spiste sammen og hvor tjenestefolkene opholdt sig om aftenen. Det er museets eneste folkestue p\xc3\xa5 en bondeg\xc3\xa5rd. Indtil langt op i 1800-tallet opholdt b\xc3\xa5de ansatte og familie sig sammen p\xc3\xa5 de danske bondeg\xc3\xa5rde - ogs\xc3\xa5 fordi tjenestefolkene tit var i n\xc3\xa6r eller fjernere familie med g\xc3\xa5rdens folk. Men p\xc3\xa5 store velhavende g\xc3\xa5rde blev det almindeligt at dele sig op, indrette en folkestue, og p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de skabe social afstand til sine tjenestefolk.\n_START_SECTION_\nUdl\xc3\xa6ngerne\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5r man til h\xc3\xb8jre fra mellemgangen kommer man ind i den store stald (\xc3\xa6 b\xc3\xa5s) med b\xc3\xa5se i begge sider og plads til: 4 heste, 50 kreaturer, heraf 7-6 malkek\xc3\xb8er og nogle f\xc3\xa5r. N\xc3\xa5r dyrene skulle vandes, blev de sluppet l\xc3\xb8s i stalden og drak fra et muret trug, der blev fyldt gennem en tr\xc3\xa6rende fra pumpen uden for. I stalden er ogs\xc3\xa5 t\xc3\xb8ndelokum og en hakkelseskiste (til opbevaring af hakket str\xc3\xa5 til foder), placeret under hakkelsesmaskinen p\xc3\xa5 loftet. Fra stalden er ogs\xc3\xa5 adgang til studestald og karlekammer som ogs\xc3\xa5 er selekammer. Bagerst ligger svinestien med h\xc3\xb8nsehuset over som det blev brugt i Vestjylland (se f.eks. museets g\xc3\xa5rd fra L\xc3\xb8nnestak)_NEWLINE_Den store lade, som ogs\xc3\xa5 er t\xc3\xa6rskelo og vognport, er bygget i h\xc3\xb8jremskonstruktion, hvor taget ikke b\xc3\xa6res af yderv\xc3\xa6gge, men af de sv\xc3\xa6re stolper (h\xc3\xb8jremsben), som st\xc3\xa5r i en r\xc3\xa6kke ca. 1 \xc2\xbd meter fra ydermuren. H\xc3\xb8jremsbenene b\xc3\xa6rer den lange vandrette h\xc3\xb8jrem hvorp\xc3\xa5 sp\xc3\xa6rene hviler. Det aflange rum langs yderv\xc3\xa6gge kaldes udskuddet, og er brugt til opbevaring af t\xc3\xb8rv og diverse landbrugsredskaber. Her st\xc3\xa5r bl.a. en hjulplov, som i 1870'erne i det \xc3\xb8vrige Danmark for l\xc3\xa6ngst var blevet erstattet af den lettere svingplov. Men p\xc3\xa5 marskegnen var den stadig velegnet til den tunge eng- og marskjord og til br\xc3\xa6kning af hedejord. Laden f\xc3\xa5r lys gennem en r\xc3\xa6kke runde, murede glughuller i gavlen. Her m\xc3\xa5 museumsg\xc3\xa6sterne forestille sig store m\xc3\xa6ngder h\xc3\xb8, halm og ut\xc3\xa6rsket korn, som af hensyn til brandfaren ikke kan vises.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdens beboerne\n_START_PARAGRAPH_\nUdover landbruget var g\xc3\xa5rdens ejere i flere \xc3\xa5rhundreder involveret i den internationale handel b\xc3\xa5de til lands og til vands. I 1600-tallet blomstrede den lukrative skudefart sydover fra handelsbyerne Ribe og T\xc3\xb8nder og de driftige b\xc3\xb8nder k\xc3\xb8bte anparter i skibene. Ogs\xc3\xa5 mange af S\xc3\xb8nder Sejerslev-g\xc3\xa5rdens ejere investerede i skudehandlen, ogs\xc3\xa5 sejlads p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nland hvor der blev jagtet s\xc3\xa6ler, hvalrosser og hvaler. Dette fremg\xc3\xa5r bl.a. af en regnskabsbog som blev f\xc3\xb8rt af g\xc3\xa5rdens skiftende ejere fra 1698 til 1878. Allerede Tyge Hansen, g\xc3\xa5rdens ejer i slutningen af 1600-tallet, var aktiv i skibsfarten og oprettede i 1698 et forsikringsselskab \xe2\x80\x9df\xc3\xa6llespungen\xe2\x80\x9d som f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r fik 39 medlemmer._NEWLINE_Peter Michelsen, som overtog g\xc3\xa5rden i 1730'erne, besk\xc3\xa6ftigede sig med mange forskellige ting ved siden af studeopdr\xc3\xa6t og korndyrkning. Han havde mekanisk og teknisk snilde, og virkede som bl.a. urmager og g\xc3\xb8rtler, handelsmand og kobbersmed. P\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden st\xc3\xa5r et standur tilvirket af Peter Michelsen. Han tilb\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 \xe2\x80\x9dserviceabonnementer\xe2\x80\x9d og indgik i 1733 en aftale med Jens Termensen af Mielby om at vedligeholde hans lommeur for 1 rigsdaler om \xc3\xa5ret \xe2\x80\x9d\xe2\x80\xa6undtagen fald eller st\xc3\xb8d eller anden Ulempe\xe2\x80\x9d. Kontrakten blev dog opsagt efter to \xc3\xa5r, da Jens Termensen ikke holdt sin del af aftalen._NEWLINE_G\xc3\xa5rden blev overtaget af Clausen-sl\xc3\xa6gten efter Peter Michelsens enke. Denne sl\xc3\xa6gt sad p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden til op i 1900-tallet. Familien tilh\xc3\xb8rte egnens absolutte elite og Mikkel S\xc3\xb8rensen Clausen, var en h\xc3\xb8jt agtet sognefoged. Til hans begravelsen deltog ca. 270 g\xc3\xa6ster med 68 vogne. Der blev bespist 200 g\xc3\xa6ster og i testamentet blev oprettet et legat p\xc3\xa5 3900 rigsmark til fordel for tr\xc3\xa6ngende i S\xc3\xb8nder Sejerslev bylag._NEWLINE_Familien ejede flere g\xc3\xa5rde i nabolaget, og den var lejet ud i perioden 1839-1874. I 1874 overtog Mikkel S\xc3\xb8rensens s\xc3\xb8n, den nygifte Claus Nielsen Clausen, g\xc3\xa5rden, og indrettede stuerne med moderne og bekvemmelige nyheder som tapeter, gardiner og polstrede m\xc3\xb8bler i stuerne og st\xc3\xb8bejernskomfuret i k\xc3\xb8kkenet. I staldene kom nye landbrugsredskaber til som f.eks. en sl\xc3\xa5maskine til h\xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xa5rdens have\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rden har ingen s\xc3\xa6rlig k\xc3\xb8kkenhave, da man plejede at udl\xc3\xa6gge et n\xc3\xa6rliggende markstykke til det form\xc3\xa5l. G\xc3\xa5rdens prydhave er lagt efter 1800-tallets landskabelige forbilleder med gr\xc3\xa6spl\xc3\xa6ne, hyggekroge, lysthus og sm\xc3\xa5 stier omkring blomsterbedene. Om for\xc3\xa5ret lyser en r\xc3\xa6kke gammeldags tulipansorter op i gr\xc3\xa6spl\xc3\xa6nens runde bede og foran beboelsesdelens vinduer st\xc3\xa5r en r\xc3\xa6kke stynede lindetr\xc3\xa6er."