b'\n_START_ARTICLE_\nNatura 2000-omr\xc3\xa5de nr. 41 Hjelm Hede, Flynders\xc3\xb8 og Stubberg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nOmr\xc3\xa5det best\xc3\xa5r af  et istidslandskab dannet n\xc3\xa6r isens hovedopholdslinie under sidste istid. Flynders\xc3\xb8 og Stubberg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8 er s\xc3\xa5ledes dannede i en tunneldal, der var opfyldt med d\xc3\xb8dis, og hedesletterne er dannet af smeltevandssand. Omr\xc3\xa5dets nordlige del med den ca. 8 km lange hedes\xc3\xb8, Flynders\xc3\xb8, og en r\xc3\xa6kke d\xc3\xb8dishuller med s\xc3\xb8er og h\xc3\xb8jmosedannelser p\xc3\xa5 begge sider af s\xc3\xb8en, er et af de steder i Danmark, hvor man bedst kan iagttage de geologiske istids_NEWLINE_f\xc3\xa6nomener. Nutidens landskab afsl\xc3\xb8rer s\xc3\xa5ledes tilstedev\xc3\xa6relsen af b\xc3\xa5de et bundmor\xc3\xa6nelandskab med en tunneldal, og endnu et landskabslag, nemlig den smeltevandsslette med d\xc3\xb8dishuller, der overlejrede bundmor\xc3\xa6nen._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det omfatter de arealer p\xc3\xa5 Hjelm Hede, som ikke er n\xc3\xa5letr\xc3\xa6splantager eller opdyrkede. De store arealer med v\xc3\xa5d og t\xc3\xb8r hede rummer karakterisisk hedevegetation, herunder en stedvis veludviklet lav-flora._NEWLINE_Flynders\xc3\xb8 og Skalles\xc3\xb8 er udpeget som fuglebeskyttelsesomr\xc3\xa5de. Den 423 ha store Flynders\xc3\xb8 er opdelt i to store bassiner, som begge er  eutrofierede og uklare med en meget begr\xc3\xa6nset udbredelse_NEWLINE_af undervandsplanter. Flynders\xc3\xb8 har via Stubber \xc3\x85 forbindelse til den ca. 4,5 km lange Stubberg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8, der ligeledes er en del af tunneldals- og d\xc3\xb8dislandskabet. Stilkege-krattene langs \xc3\xb8stsiden af Flynders\xc3\xb8 anses for at v\xc3\xa6re oprindelige. Langs vestsiden af Flynders\xc3\xb8 ligger Estvadg\xc3\xa5rd Plantage, der hovedsagelig best\xc3\xa5r af n\xc3\xa5letr\xc3\xa6er med spredte bevoksninger af l\xc3\xb8vtr\xc3\xa6. Kun en lille del af plantagen, samt egekrattet helt ned mod Flynders\xc3\xb8, er del af Natura 2000 omr\xc3\xa5det; Her findes bl.a. det i Danmark meget sj\xc3\xa6ldne levermos, krumbladet st\xc3\xb8dmos (Nowellia curvifolia), der er knyttet til d\xc3\xb8dt ved i skove med lang kontinuitet og h\xc3\xb8j luftfugtighed._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det er vigtige fugleomr\xc3\xa5der. Her yngler bl.a.  fiske\xc3\xb8rne, r\xc3\xb8rdrum, isfugl, toppet lappedykker og r\xc3\xb8drygget tornskade. Det er ligeledes en vigtig lokalitet for rastende tr\xc3\xa6kfugle som stor skallesluger og hvinand.\n_START_SECTION_\nNaturfredninger\n_START_PARAGRAPH_\nKlosteruinen ved Stubber Kloster blev   fredet i 1911. Et areal med heder, plantager og s\xc3\xb8 omkring Flynders\xc3\xb8 p\xc3\xa5 1200 ha,  blev fredet i 1934 og 1967. I 1980 blev yderligere  438 ha fredet omkring Stubberg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8, og ved Stampestr\xc3\xb8mmen syd for Stubberg\xc3\xa5rd S\xc3\xb8 blev  107 ha, fredet 2001._NEWLINE_Oprindelsen til fredningen var forretningsmanden H.P. Hjerl Hansen der i k\xc3\xb8bte i 1910 en del af hederne ved sydenden af Flynders\xc3\xb8 for at bevare dem. De blev siden overdraget til en fond, og her ligger nu frilandsmuseet Hjerl Hede.\n_START_SECTION_\nForl\xc3\xb8b\n_START_PARAGRAPH_\nNatura 2000-planen er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne_NEWLINE_og Naturstyrelsen udarbejdede bindende handleplaner for_NEWLINE_gennemf\xc3\xb8relsen af planen. Planen videref\xc3\xb8res og videreudvikles i anden planperiode  2016-21. Natura 2000-planen er koordineret med Vandplan 1.2 Limfjorden.'