b'\n_START_ARTICLE_\nJordbundens liv\n_START_PARAGRAPH_\nLivet nede i jorden er mindst lige s\xc3\xa5 varieret og rigt som det, man ser over jorden. Som alle steder m\xc3\xa5 man s\xc3\xb8ge livets kilde i de planter, som har fotosyntese. De er de eneste, der kan bygge stof op, og det er ogs\xc3\xa5 fra dem, at jordbunden f\xc3\xa5r sit tilskud. Det sker i form af nedfaldne blade, kviste, grene, bark, knopsk\xc3\xa6l, blomster og frugter, men det sker ogs\xc3\xa5 i form af rodv\xc3\xa6kst direkte i jorden.\n_START_SECTION_\nFine r\xc3\xb8dder\n_START_PARAGRAPH_\nHovedparten af planternes rodnet best\xc3\xa5r dog af de sarte, hvide finr\xc3\xb8dder. Ca. 90% af rodnettet bliver det til. Og de er ogs\xc3\xa5 den mest aktive del af rodnettet: det er d\xc3\xa9r, der er v\xc3\xa6kst; det er d\xc3\xa9r, der sker optagelse af mineraler; og det er d\xc3\xa9r, den store del af \xc3\xa5ndingen foreg\xc3\xa5r. Men \xc3\xa5ndingen betyder et konstant forbrug af ilt, og det kan kun finde sted \xc3\xb8verst i jorden. Derfor findes finr\xc3\xb8dderne mest i de aller\xc3\xb8verste lag af jorden. De er faktisk enige med dyrene om, at dette sted er bedst egnet for liv. Problemet er bare, at den \xc3\xb8verste del af jorden ogs\xc3\xa5 er mest udsat for udsving i temperatur og fugtighed. Det betyder, at mange finr\xc3\xb8dder kun lever kort. Adskillige planter har ligefrem perioder med rodv\xc3\xa6kst, der bliver afl\xc3\xb8st af perioder med tab af finr\xc3\xb8dder, \xe2\x80\x93 ogs\xc3\xa5 uden at planten fejler det mindste._NEWLINE_Alle de afkastede, d\xc3\xb8de r\xc3\xb8dder er et godt f\xc3\xb8degrundlag for b\xc3\xa5de svampe, bakterier og dyr af alle slags. De danner simpelthen grundlaget for masser af f\xc3\xb8denet i jordbunden. Men selv de levende, sunde r\xc3\xb8dder giver ogs\xc3\xa5 mad til livet i jorden. I de senere \xc3\xa5r har man afsl\xc3\xb8ret, at der siver masser af stoffer ud af r\xc3\xb8dderne. De stoffer tiltr\xc3\xa6kker liv, for de kan \xc3\xa6des, men de virker ogs\xc3\xa5 som signaler om, at her kommer den bestemte type plantes rod voksende frem._NEWLINE_Det m\xc3\xa6rkelige er, at signalstofferne ikke er simple og sm\xc3\xa5 molekyler. Der siver ogs\xc3\xa5 mere komplicerede stoffer ud af r\xc3\xb8dderne. Og mange livsformer i jorden er n\xc3\xb8je knyttet til bestemte planters r\xc3\xb8dder. Det er oplagt, at gentagen dyrkning af bestemte arter vil lokke flere og flere af disse arters rodsnyltere til at angribe kulturerne. Her finder man ogs\xc3\xa5 det logiske grundlag for s\xc3\xa6dskiftefordele og for et problem som "jordtr\xc3\xa6thed".\n_START_SECTION_\nMykorrhiza\n_START_PARAGRAPH_\nI jordbunden findes ogs\xc3\xa5 en helt speciel form for samliv i det, der kaldes mykorrhiza. Her har en svamp og en plante lavet en symbiose, et samliv, som er til fordel for begge parter. Svampen leverer det vand og de mineraler, som planten har besv\xc3\xa6r med at skaffe. Planten forsyner omvendt svampen med det sukker, de vitaminer og de plantehormoner, som svampen ikke selv kan danne. Koblingen mellem svamp og planterod opst\xc3\xa5r, n\xc3\xa5r en svampehyfe (af den rette slags) m\xc3\xb8der en finrod af planten. S\xc3\xa5 vokser svampen enten ind i roden eller rundt om den. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de opst\xc3\xa5r der nogle "r\xc3\xb8dder", der ser helt m\xc3\xa6rkv\xc3\xa6rdige ud, tykke og gaffelgrenede som de er._NEWLINE_Det har vist sig, at s\xc3\xa5 godt som alle unders\xc3\xb8gte planter har samliv med \xc3\xa9n eller flere svampe. Selv blandt urterne, deriblandt mange gr\xc3\xa6sarter, har man fundet dette forbund med forskellige svampe. Men samlivet kan v\xc3\xa6re endda mere indviklet. Man ved, at forskellige r\xc3\xb8rhatte danner mykorrhiza med tr\xc3\xa6arterne. Det er konstateret, at r\xc3\xb8rhattens mycelium samtidigt ogs\xc3\xa5 er aktivt som r\xc3\xa5dsvamp, alts\xc3\xa5 i nedbrydningen af vissent l\xc3\xb8v._NEWLINE_Tilmed findes der en blomsterplante, Snylterod (Monotropa hypopitus), som udnytter dette mangesidede samliv. Den s\xc3\xa6tter simpelthen sine r\xc3\xb8dder i kontakt med mykorrhizasvampen og udsuger den for alt, hvad den har brug for. Derfor beh\xc3\xb8ver planten ikke at ofre kr\xc3\xa6fter p\xc3\xa5 at danne gr\xc3\xb8nkorn, og derfor er den helt voksbleg med m\xc3\xa6rkv\xc3\xa6rdige, gustent-r\xc3\xb8de blomster.'