b'\n_START_ARTICLE_\nStiftsg\xc3\xa5rden\n_START_SECTION_\nPal\xc3\xa6et opf\xc3\xb8res\n_START_PARAGRAPH_\nStiftsg\xc3\xa5rden blev opf\xc3\xb8rt i \xc3\xa5rene 1774-1778 af gehejmer\xc3\xa5dinde, enkefru Cecilie Christine Sch\xc3\xb8ller med inspiration fra den franske slot Vaux-le-Vicomte n\xc3\xa6r Paris. Hun var datter af kommanderende general nordenfjelds, Johan Frederik Fr\xc3\xb8lich, og hans hustru Hilleborg von Wettberg._NEWLINE_Hun giftede sig i 1742 med etatsr\xc3\xa5d og kammerherre Stig Tonsberg Sch\xc3\xb8ller, som via et tidligere \xc3\xa6gteskab med en s\xc3\xb8ster til den rige Thomas Angell havde f\xc3\xa5et en betydelig del af dennes formue. Da Cecilie selv blev enke i 1769, fik hun en stor arv efter manden. To \xc3\xa5r senere d\xc3\xb8de hendes mor generalinden og efterlod hende sin store "Generalsg\xc3\xa5rd" i Munkegata foruden flere penge. F\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere opk\xc3\xb8bte Cecilie Christine Sch\xc3\xb8ller Cecilie flere af naboejendommene for at for at f\xc3\xa5 jord nok til sit ambiti\xc3\xb8se byggeprojekt. G\xc3\xa5rden fik i 1777 byens h\xc3\xb8jeste brandtakst p\xc3\xa5 7.500 rigsdaler._NEWLINE_Gehejmer\xc3\xa5dinde Sch\xc3\xb8ller fik ikke megen gl\xc3\xa6de af sit overd\xc3\xa5dige pal\xc3\xa6. Fra 1779 til 1781 var hun i K\xc3\xb8benhavn for at pleje sine kontakter ved hoffet, og fra 1783 flyttede hun permanent til K\xc3\xb8benhavn. Den 28. juni 1784 fik hun sk\xc3\xb8de p\xc3\xa5 et fornemt byhus, \xc3\x98stergade 54, senere kendt som "Eftersl\xc3\xa6gtens g\xc3\xa5rd". Cecilie d\xc3\xb8de der i 1786 og blev begravet i K\xc3\xb8benhavn. Stiftsg\xc3\xa5rden overgik til hendes barnebarn og enearving, kammerjunker Stie Tonsberg Sch\xc3\xb8ller von Krogh.\n_START_SECTION_\nStiftsg\xc3\xa5rden s\xc3\xa6lges til staten\n_START_PARAGRAPH_\nSvigers\xc3\xb8nnen, general von Krogh, b\xc3\xb8de i huset i hendes frav\xc3\xa6r og efter gehejmer\xc3\xa5dindens d\xc3\xb8d. Arvingen Stig T\xc3\xb8nsberg Sch\xc3\xb8ller von Krogh boede i Danmark og solgte i 1800 pal\xc3\xa6et til staten for 10.000 rigsdaler. Pal\xc3\xa6et blev taget i brug som embedsbolig for stiftamtmanden og som residens for kongefamilien. Pal\xc3\xa6et blev kaldt Stiftsg\xc3\xa5rden og Det kongelige pal\xc3\xa6 efter de forskelige funktioner. N\xc3\xa5r kongen boede i Stiftsg\xc3\xa5rden m\xc3\xa5tte stiftamtmanden flytte ud. Norges Bank brugte k\xc3\xa6lderen i Stiftsg\xc3\xa5rden som opbevaring af v\xc3\xa6rdier i perioden 1816\xe2\x80\x931819, da banken endnu ikke havde sin egen bygning til form\xc3\xa5let.\n_START_SECTION_\nKongeligt pal\xc3\xa6\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste kongelige, der bes\xc3\xb8gte Stiftsg\xc3\xa5rden var kronprins Frederik og prinserne Carl og Frederik af Hessen, som var g\xc3\xa6ster hos General von Krogh i 1788._NEWLINE_Da kong Karl 3. Johan blev kronet i 1818 var Stiftsg\xc3\xa5rden for f\xc3\xb8rste gang i brug som kongebolig. De senere Bernadottekonger Karl 14. og Oscar 2. brugte ogs\xc3\xa5 Stiftsg\xc3\xa5rden ved deres kroninger i 1860 og 1873, samt ved andre ophold i byen. Kroningen af kong Oscar 1. blev ligeledes planlagt afholdt i 1844\xe2\x80\x9345 i Stiftsg\xc3\xa5rden, men blev aflyst fordi biskop Riddervold n\xc3\xa6gtede at krone Dronning Josefine, som var katolik._NEWLINE_I forbindelse med den sidste kroningen af Haakon 7. i 1906 blev Stiftsg\xc3\xa5rden formelt gjort til kongebolig i Trondheim. Den blev ogs\xc3\xa5 brugt da Olav 5. og Harald 5. overtog kongeembedet i henholdsvist 1958 og 1991. Da Prinsesse M\xc3\xa4rtha Louise blev gift i Nidarosdomen i 2002, blev den efterf\xc3\xb8lgende fest afholdt i Stiftsg\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nPal\xc3\xa6et er opf\xc3\xb8rt i overgangen mellem rokoko og nyklassicisme, og begge stilarterne kommer til udtryk i bygningen. Facaden er pr\xc3\xa6get af en enkel og stram nyklassicisme, mens rokokoen kommer til udtryk i detaljerne. Anl\xc3\xa6gget best\xc3\xa5r af en hovedfl\xc3\xb8j med to sidefl\xc3\xb8je, hvor g\xc3\xa5rdsiden vender ud mod det oprindelige haveanl\xc3\xa6g, Stiftsg\xc3\xa5rdsparken, som blev udf\xc3\xb8rt i rokokostil._NEWLINE_Hovedfl\xc3\xb8jen er to etager og h\xc3\xb8jt valmtag og mod Munkegata er den strengt symmetrisk omkring en central hall med d\xc3\xb8re b\xc3\xa5de til gaden og g\xc3\xa5rden. P\xc3\xa5 begge etager g\xc3\xa5r dobbelte r\xc3\xa6kker af rum langs begge sider, med de bredeste rum mod gaden. I hovedfl\xc3\xb8jens stueetage ligger 7 selskabsv\xc3\xa6relser p\xc3\xa5 rad og i midterpartiet er der p\xc3\xa5 begge etager en stor sal p\xc3\xa5 113 m\xc2\xb2. Trapperne ligger asymmetrisk i hvert sit trapperum i hj\xc3\xb8rnerne mod sidefl\xc3\xb8jene. Bygningen har et grundareal p\xc3\xa5 ca. 1150 m\xc2\xb2, fordelt p\xc3\xa5 omkring 140 rum p\xc3\xa5 tilsammen 4.000 m\xc2\xb2. Mange af dem er pragtfuldt udstyret med brystningspaneler, h\xc3\xb8je dobbeltfl\xc3\xb8jede d\xc3\xb8re og rigt dekorerede ovne og lofter med stukkatur i rokokostil. Stukken og en r\xc3\xa6kke tapeter fra 1700-tallet er bevaret. Flere rum har malet dekorationer. D\xc3\xb8rene i selskabsrummene er efter tidens skik placeret "en enfilade", p\xc3\xa5 r\xc3\xa6kke i samme akse, s\xc3\xa5ledes at man kan se i hele husets l\xc3\xa6ngde igennem d\xc3\xb8r\xc3\xa5bningerne._NEWLINE_I trapper\xc3\xa6kkv\xc3\xa6rket af smedejern er Cecilie Sch\xc3\xb8llers kronede spejlmonogram indarbejdet._NEWLINE_Stiftsg\xc3\xa5rden er opf\xc3\xb8rt i laftet t\xc3\xb8mmer og bekl\xc3\xa6dt med med profilerede br\xc3\xa6dder. Interi\xc3\xb8ret er for en stor del resultat af kroningerne i 1800-tallet og i 1906.\n_START_SECTION_\nArkitekt\n_START_PARAGRAPH_\nArkitekten bag Stiftsg\xc3\xa5rden er ikke kendt med sikkerhed, men det er blevet spekuleret i, at Cecilie Sch\xc3\xb8ller\'s f\xc3\xa6tter Christian Lerche st\xc3\xa5r bag tegningerne, eller at hun i hvert fald har ladet sig inspirere af ham. Grundplanen har meget til f\xc3\xa6lles med den som findes p\xc3\xa5 Lerchenborg p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland i Danmark, der tilh\xc3\xb8rte familien Lerche, og med Lerche-familiens pal\xc3\xa6 i K\xc3\xb8benhavn. Dette underbygger antagelsen om, at arkitekten var den senere admiral Christian Lerche, der ogs\xc3\xa5 har tegnet Lerchenborg. Lerche opholdt sig som officer i Trondheim p\xc3\xa5 samme tid som Stiftsg\xc3\xa5rden blev planlagt. Lerche byggede samtidig lystg\xc3\xa5rden Lerchendal i Strinda. Hans datter havde da giftet sig med general von Krogh, som var fru Sch\xc3\xb8llers svigers\xc3\xb8n.\n_START_SECTION_\nIndretning og renovering\n_START_PARAGRAPH_\nI 1841 blev en del kvistvinduerne erstattet efter en mindre brand. I 1860 blev yderligere en del vinduer erstattet, men der findes stadig originale vinduer i den sydlige fl\xc3\xb8j ud mod Stiftsg\xc3\xa5rdsparken._NEWLINE_Modsat bygningens ydre er interi\xc3\xb8ret blevet udskiftet flere gange, ligesom det er blevet renoveret ved flere lejligheder. Pal\xc3\xa6et blev istandsat og m\xc3\xb8bleret som kongelig residens til den planlagte kroning af kong Oscar 1. og dronning Josefine i 1844-45. Ligeledes blev et orkesteranneks ved den store sal blev planlagt. Kroningen af kong Haakon 7. og dronning Maud i 1906 har ogs\xc3\xa5 sat spor efter sig i inventaret. En istands\xc3\xa6ttelse blev ogs\xc3\xa5 foretaget til velsignelsen af kong Olav 5. i 1958. Efter Haakon 5. overtog tronen i 1991 blev der iv\xc3\xa6rksat en udviklingsplan for Stiftsg\xc3\xa5rden og den totale renoveringen blev f\xc3\xa6rdiggjort til fejringen af 1000-\xc3\xa5ret for Trondheims grundl\xc3\xa6ggelse i 1997. I perioden mellem 1958 og 1991 var det ingen renoveringsprojekter og arbejdet, der blev udf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r velsignelsen i 1958 var sv\xc3\xa6rt omfattende. Meget af det oprindelige interi\xc3\xb8r blev fjernet og erstattet med moderne m\xc3\xb8bler i skandinavisk design. Udviklingsprojektet blev udf\xc3\xb8rt i samarbejde mellem Statsbygg, Riksantikvaren og Det Kongelige Slott, og omfattede blandt andet renovering af vagtmesterboligen, garderober og opgradering af g\xc3\xa6stesuiter, kongelige stuer og sovev\xc3\xa6relser. Bygningen blev ogs\xc3\xa5 malet ved denne lejlighed. Det blev lagt v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5, at f\xc3\xa5 det tilbage til den oprindelige stil. I \xc3\xa5rene efter 1997 blev ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8kkenet totelrenoveret. Bygningen blev malet igen i 2008 ligesom vinduerne blev istandsat.\n_START_SECTION_\nStiftsg\xc3\xa5rdsparken\n_START_PARAGRAPH_\nStiftsg\xc3\xa5rdsparken er p\xc3\xa5 omkring 3.000 m\xc2\xb2 og var tidligere lukket for offentligheden. Den blev anlagt som barokhave med lige symmetriske akser og indeholder bl.a. orangeri og pergolaer._NEWLINE_Under renoveringen af parken i perioden 1996 \xe2\x80\x93 1997 blev parken \xc3\xa5bnet og indarbejdet i et sammenh\xc3\xa6ngende gadenet mellem Bispegata og Jomfrugata. Ved denne renovering blev parken tilpasset de historiske elementer som oprindelige akser, vegetation og hegn. Udformningen best\xc3\xa5r af en cirkul\xc3\xa6r plads med en font\xc3\xa6ne med b\xc3\xa6nke og beplantning. Rundt font\xc3\xa6nen og gennem parken er det etableret gangstier af b\xc3\xa5de grus og skifer. Parkens kongemonument over kong Olav 5. er udformet af Harald V\xc3\xa5rvik. I 2004 blev det massive hegn mellem parken og Sommerveita fjernet og erstattet med smedejernshegn med port, s\xc3\xa5dan at parken fik direkte adgang til til Torget._NEWLINE_En stor del af parken blev gjort offentligt tilg\xc3\xa6ngelig i 1906. Den blev oprindeligt anlagt'