b'\n_START_ARTICLE_\nJohannes Tiedje\n_START_SECTION_\nTidlige liv\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Tiedje var af nordfrisisk sl\xc3\xa6gt; faderen Detlef Peter Wilhelm Theodor Tiedje (1840-1917) , der var dansk student og havde v\xc3\xa6ret dansk officer i krigen i 1864, blev senere pr\xc3\xa6st i Nordslesvig, hvor han stillede sig venligt til den danske befolkning, men holdt sig meget tilbage i det politiske liv._NEWLINE_Johannes Tiedje blev student fra den tyske latinskole, K\xc3\xb6nigliches Preussisches Gymnasium, Johanneum, i Haderslev i 1899. Med et par \xc3\xa5rs afbrydelse studerede han 1899-1910 ved tyske universiteter i Halle, Berlin og Kiel teologi, filosofi og national\xc3\xb8konomi, men tog aldrig nogen afsluttende eksamen. Han var 1904\xe2\x80\x931908 husl\xc3\xa6rer hos landgreve Frederik Karl af Hessen-Kassel, var derp\xc3\xa5 fra 1910 og indtil 1915 pr\xc3\xa6st ved den protestantiske frireligi\xc3\xb8se menighed i Evangelische Kirche K\xc3\xb6nigsberg. Han deltog som frivillig p\xc3\xa5 \xc3\xb8stfronten under 1. verdenskrig i det 6. th\xc3\xbcringske U\xc5\x82anregiment  i Serbien og Rum\xc3\xa6nien.\n_START_SECTION_\nNordslesvigs genforening med Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xb8nt tyskdannet og afgjort tysksindet fattede Tiedje tidlig en st\xc3\xa6rk sympati for Nordslesvigs danske befolkning, i hvis midte han var opvokset; han rettede 1909 i fem artikler i tidsskriftet Die christliche Welt en r\xc3\xa6kke skarpe angreb p\xc3\xa5 det som han s\xc3\xa5g som preussisk voldspolitik mod denne befolkning og tog til orde for at indr\xc3\xb8mme den en vidtstrakt kulturfrihed. Artiklerne vakte raseri i konservative aviser og Den tyske Forening, men de blev ogs\xc3\xa5 startskud til samling af den opposition mod regeringens behandling af de dansksindede. Derimod bek\xc3\xa6mpede Tiedje tanken om opfyldelse af \xc2\xa7 5 i den i 1866 indg\xc3\xa5ede Pragfred idet han mente, at Slesvigs indlemmelse i Preussen var en naturlig f\xc3\xb8lge af den historiske udvikling og dets besiddelse af s\xc3\xa5 stor betydning for Tysklands magtstilling, at tyskerne "med ren og glad samvittighed" kunde afvise kravet om en gr\xc3\xa6nseflytning. Tiedjes artikler, senere samlede som bog, Die Zust\xc3\xa4nde in Nordschleswig, gav st\xc3\xb8det til dannelsen af Fredsforening for Nordslesvig og af Pr\xc3\xa6steforeningen, der begge havde til m\xc3\xa5l at skabe fred og forst\xc3\xa5else i Nordslesvig mellem det tysk og det dansk folk. 1. verdenskrig afbr\xc3\xb8d disse bestr\xc3\xa6belser.\n_START_SECTION_\nTiedjelinien\n_START_PARAGRAPH_\nTiedje blev i 1918 ansat i det tyske udenrigsministerium som sagkyndig r\xc3\xa5dgiver i slesvigske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Da forhandlingerne om Nordslesvigs genforening med Danmark begyndte efter v\xc3\xa5benstilstanden 1918, udarbejdede Tiedje et forslag til en afstemningslinie som 1920 blev foresl\xc3\xa5et fra tyske side, Tiedjelinien: Den gik nord for H\xc3\xb8jer, T\xc3\xb8nder, Ravsted og Tinglev, syd om Gr\xc3\xa5sten til Flensborg Fjord. Tiedje hensigt med denne afstemningslinie, var at det tyske mindretal i Nordslesvig og det danske mindretal i Sydslesvig skulle v\xc3\xa6re omtrent lige store. Forslag fik dog ingen praktisk betydning da det blev taget ad notam af Ententemagterne og den internationale kommission, som bestemdte sig for den s\xc3\xa5 kaldte Clausenlinien. Tiedjelinjen blev st\xc3\xa6rkt kritiseret i Danmark, fordi den ville have overdraget en lang r\xc3\xa6kke pro-danske omr\xc3\xa5der syd for denne gr\xc3\xa6nse, og det blev enstemmigt afvist af det danske Folketing._NEWLINE_1919 foreslog Tiedje det tyske udenrigsministerium at fremskaffe en samling af samtlige tyske aktstykker vedr\xc3\xb8rende Pragfredens \xc2\xa7 5, men det lykkedes ham ikke at gennemf\xc3\xb8re planen i det omfang, han havde t\xc3\xa6nkt sig, s\xc3\xa5ledes at han ikke b\xc3\xa6rer ansvaret for samlingen som udkom 1925, sk\xc3\xb8nt hans navn findes med som forfatter.\n_START_SECTION_\nMellemkrigstiden og anden verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Genforeningen i 1920 samlet sig Tiedjes interesse og arbejde is\xc3\xa6r om de sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, der knyttede sig til Folkeforbundet og beskyttelsen af de nationale mindretal. Desuden forbereder han en tysk udgave af Grundtvig\xe2\x80\x99s v\xc3\xa6rker, s\xc3\xa6rlig af dem, der har betydning for folkeh\xc3\xb8jskolen. I 1927 udgav han Grundtvig\xe2\x80\x99s h\xc3\xb8jskoleskrifter: Schriften zur Volkserziehung und Volkheit I\xe2\x80\x93II._NEWLINE_1921 blev han leder af Bund der Auslanddeutschen og 1922 ministerialr\xc3\xa5d i rigsindenrigsministeriet i Berlin og referent for mindretals- og folkeretssp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. I denne posision arbejdede han for en forst\xc3\xa6rket tysk kulturel indsats i gr\xc3\xa6nselandet, men ogs\xc3\xa5 de danske sydslesvigere fik lejlighedsvis st\xc3\xb8tte af ham. Med nasisternas magtovertagelse skubbedes han i 1933 til side som arkivr\xc3\xa5d og tvangspensioneredes i 1936. Tiedje som oprindelig var liberaldemokratisk og medlem af Deutsche Demokratische Partei frem til 1933, blev i 1930\'erne p\xc3\xa5virket af nazismen, men gik i 1936/1937 med i den antinazistiske Niem\xc3\xb6llers bekendelseskirke._NEWLINE_Efter anden verdenskrigs slut og Nazi-Tysklands sammenbrud udn\xc3\xa6vntes Tiedje i 1945 af den engelske bes\xc3\xa6ttelsesmagt til kommissarisk landr\xc3\xa5d i Flensborg landkreds og i 1946 medlem af Sydslesvigsk V\xc3\xa6lgerforening, i februar 1946 m\xc3\xa5tte han dog tr\xc3\xa6kke sig tilbage p\xc3\xa5 grund af sygdom og kort efter d\xc3\xb8de han i en alder af 66 \xc3\xa5r. Han er begravet p\xc3\xa5 \xc3\x98sby kirkeg\xc3\xa5rd.'