b'\n_START_ARTICLE_\nChristen Madsen\n_START_PARAGRAPH_\nChristen Madsen (1. marts 1776 i Munkebo \xe2\x80\x93 19. februar 1829 i Bregn\xc3\xb8r), var en dansk l\xc3\xa6gpr\xc3\xa6dikant og en af lederne i den fynske forsamlingsbev\xc3\xa6gelse \xe2\x80\x93 en kristen v\xc3\xa6kkelse udsprunget af en stadig mere og mere selvbevidst almue._NEWLINE_Trods sin ringe uddannelse forkyndte han Bibelen, s\xc3\xa5 folk str\xc3\xb8mmede til. Han \xe2\x80\x93 en almindelig bonde \xe2\x80\x93 havde mod til at trodse pr\xc3\xa6st og anden myndighed, ja, endda mod til at skrive til dronningen for at bede hende om hj\xc3\xa6lp. Hans mod og hans virke viser den nye selvf\xc3\xb8lelse, som almuen fik i 1800-tallets begyndelse.\n_START_SECTION_\nHans \xc3\xa5ndelige v\xc3\xa6kkelse og virke\n_START_PARAGRAPH_\nChristen Madsen havde sammen med sin hustru et hus p\xc3\xa5 Bregn\xc3\xb8r Mark med lidt landbrug, men ern\xc3\xa6rede sig ellers som snedker, t\xc3\xb8mrer og spillemand ved omegnens fester. Hans kone fik ham overtalt til at deltage i \xc3\xa5ndelige m\xc3\xb8der, der blev holdt privat i Kerteminde._NEWLINE_Det resulterede i at han kom i store \xc3\xa5ndelige anf\xc3\xa6gtelser, der f\xc3\xb8rte til at han i 1820 oplevede en religi\xc3\xb8s omvendelse. Konventikelplakaten fra 1741 tillod kun disse m\xc3\xb8der hvis de blev holdt i overensstemmelse med pr\xc3\xa6stens vilje og holdt i stilhed i en sn\xc3\xa6ver kreds. Det kunne Christen Madsen ikke finde sig i, s\xc3\xa5 han gik omkring i egnen og forkyndte kristendommen og holdt ogs\xc3\xa5 m\xc3\xb8der, som det passede ham._NEWLINE_Da han var et kendt ansigt blev skaren af tilh\xc3\xb8rere hurtigt st\xc3\xb8rre og st\xc3\xb8rre. Der begyndte dog at komme flere til ogs\xc3\xa5 langvejs fra, for at h\xc3\xb8re denne pr\xc3\xa6dikant tale. Han blev derfor den ledende figur i i denne v\xc3\xa6kkelse som kaldes forsamlingsbev\xc3\xa6gelse, og som bredte sig overalt p\xc3\xa5 Fyn._NEWLINE__NEWLINE_Is\xc3\xa6r efter at guvern\xc3\xb8ren over Fyn, den senere Christian den 8. havde tilladt deres virke i 1824 (i denne sag var han under p\xc3\xa5virkning af sin l\xc3\xa6rer, Bone Falch R\xc3\xb8nne, der havde stiftet Det Danske Missionsselskab i 1821 og havde forbindelser til forsamlingsbev\xc3\xa6gelsen)._NEWLINE_Efter dette gik det rigtig st\xc3\xa6rkt, selv om Christen Madsen ogs\xc3\xa5 skulle bruge tid og kr\xc3\xa6fter p\xc3\xa5 en retssag, der k\xc3\xb8rte imod ham (se senere). Han var egentlig arresteret, men kom fri mod kaution og kunne forts\xc3\xa6tte sit arbejde som leder af bev\xc3\xa6gelsen._NEWLINE__NEWLINE_Af ledende folk kan ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes Peter Larsen Skr\xc3\xa6ppenborg (havde sit virke p\xc3\xa5 Fyn og Jylland) og Rasmus Ottesen (fik sit virke i Sydvestsj\xc3\xa6lland). V\xc3\xa6kkelsen spredte sig derfor til andre dele af landet._NEWLINE_Christen Madsen selv fungerede prim\xc3\xa6rt i omr\xc3\xa5det ved Kerteminde. Som leder var han ogs\xc3\xa5 blevet brugt til at m\xc3\xa6gle, n\xc3\xa5r der var konflikt blandt de vakte. Peter Larsen Skr\xc3\xa6ppenborg havde under sine rejser i Jylland st\xc3\xb8dt ind i store stridigheder i Vejle-Horsens-egnen. Christen Madsen \xc3\xb8nskede at g\xc3\xb8re et fors\xc3\xb8g som m\xc3\xa6gler ogs\xc3\xa5 d\xc3\xa9r, men m\xc3\xa5tte opgive rejsen, da han var n\xc3\xa5et til Middelfart. Han blev syg og m\xc3\xa5tte rejse tilbage, hvor han d\xc3\xb8de kort tid efter.\n_START_SECTION_\nRetssagen for overtr\xc3\xa6delse af Konventikelplakaten af 1741\n_START_PARAGRAPH_\nSognepr\xc3\xa6sten i Kerteminde, Andresen (pr\xc3\xa6st i Kerteminde Sogn og Drigstrup Sogn 1820-32) meldte Christen Madsen til myndighederne for overtr\xc3\xa6delse af Konventikelplakaten, og fik ham arresteret i 1821. Madsen skrev samme \xc3\xa5r et brev til dronning Marie, der var gift med Frederik den 6.. Hun, der havde ry for at v\xc3\xa6re en hellig kvinde, m\xc3\xa5tte kunne hj\xc3\xa6lpe dem til at skaffe kongens godkendelse og hj\xc3\xa6lp. I brevet, der er bevaret, fort\xc3\xa6ller Christen Madsen om den forf\xc3\xa6rdelige situation han og hans f\xc3\xa6ller er i. Og hvorledes sognepr\xc3\xa6sten "viser os til at spille kort, drikke og danse". De er gode borgere, hvis rettigheder den lokale \xc3\xb8vrighed tilsides\xc3\xa6tter._NEWLINE_Dette brev fik dog den modsatte effekt end den tilt\xc3\xa6nkte, da det blev anvendt i retssagen imod ham. Han blev kendt skyldig i overtr\xc3\xa6delse af 1741-forordningen, for at anklage embedsm\xc3\xa6nd for pligtfors\xc3\xb8mmelse og for de udtryk, han anvendte om pr\xc3\xa6sten i sit brev. Han appellerede hele vejen til h\xc3\xb8jesteret, hvor den endegyldige dom i 1829 l\xc3\xb8d p\xc3\xa5 en b\xc3\xb8de p\xc3\xa5 30 rigsdaler s\xc3\xb8lv til Odense Amtsfattigkasse. Han selv h\xc3\xb8rte dog ikke dommen, da han havde v\xc3\xa6ret d\xc3\xb8d i omtrent to m\xc3\xa5neder. Hans bo m\xc3\xa5tte derfor betale b\xc3\xb8den samt sagens omkostninger._NEWLINE_Ved begravelsen \xc3\xb8nskede sognepr\xc3\xa6sten ikke at tale, s\xc3\xa5 der m\xc3\xa5tte en anden pr\xc3\xa6st til. Det fort\xc3\xa6lles, at degnen, en af Christen Madsens modstandere, fik skoleb\xc3\xb8rnene til at lave spektakel ved begravelsen._NEWLINE_Hans gravsten kan stadigv\xc3\xa6k ses p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden ved Drigstrup Kirke. P\xc3\xa5 den st\xc3\xa5r:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cEn mand dybt greben af Guds K\xc3\xa6rlighed, udrustet af \xc3\x85nden med tro og kraft. Han blev et middel til det kristelige livs v\xc3\xa6kkelse i en d\xc3\xb8d og vantro tid\xe2\x80\x9d.'