b'\n_START_ARTICLE_\nArk\xc3\xa6ologisk kultur\n_START_SECTION_\nDen f\xc3\xb8rste skelnen\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste ark\xc3\xa6ologiske skelnen blev indf\xc3\xb8rt af Christian J\xc3\xbcrgensen Thomsen (\xe2\x80\xa01865), der opdelte genstande efter deres materialegrundlag i henholdsvis stenalder, bronzealder og jernalder. Snart viste det sig, at denne opdeling ikke var tilstr\xc3\xa6kkelig for at udskille forskellige udformninger af samme slags genstande, og behovet for yderligere inddelinger blev snart klart. En af de tidligste underinddelinger var i "den uslebne stenalder" (nu almindeligvis ben\xc3\xa6vnt j\xc3\xa6gerstenalder) og "den slebne stenalder" (nu almindeligvis ben\xc3\xa6vnt bondestenalder). I begyndelsen var antallet af s\xc3\xa5danne betegnelser mangfoldige, og flere betegnelser kunne anvendes side om side om samme kultur. Eksempelvis anvendes betegnelserne strids\xc3\xb8ksekultur og enkeltgravskultur endnu i dag om samme kulturform. Nogle gange skelnede man mellem et \xc3\xa6ldre og et yngre kulturtrin (s\xc3\xa5ledes endnu i dag skelnes mellem \xc3\xa6ldre bronzealder og yngre bronzealder). Med tiden gik man dog over til at s\xc3\xa5 vidt muligt bruge stedbetegnelser for at beskrive de forskellige materielle kulturer.\n_START_SECTION_\nKendetegn\n_START_PARAGRAPH_\nKendetegnende for ark\xc3\xa6ologiske kulturer er forekomsten af materielle ledetyper det vil sige s\xc3\xa6regne og let genkendelige udformninger af redskaber, begravelsesformer eller lignende. De tidligere anvendte ark\xc3\xa6ologiske ben\xc3\xa6vnelser som "tragtb\xc3\xa6gerkultur", "dolktid" og "strids\xc3\xb8ksekultur" henviste s\xc3\xa5ledes til henholdsvis lerkar og v\xc3\xa5ben med karakteristiske former. Ben\xc3\xa6vnelser som "enkeltgravskultur" og "hellekistetid" henviste til s\xc3\xa6regne gravformer._NEWLINE_Til trods for at denne kulturinddeling blev udviklet allerede i l\xc3\xb8bet af det 19. \xc3\xa5rhundrede, var det f\xc3\xb8rst i begyndelsen af det 20. \xc3\xa5rhundrede, at ark\xc3\xa6ologerne for alvor begyndte at formulere principperne bag den anvendte fremgangsm\xc3\xa5de. Det er i f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke den australske ark\xc3\xa6olog Vere Gordon Child, der konstaterede, at visse materielle fund af v\xc3\xa5ben, smykker, fart\xc3\xb8jer, begravelsesritualer og bygningsformer atter og atter blev fundet i de samme sammens\xc3\xa6tninger og dermed kunne berettige til at bruge betegnelsen kultur for derved at betegne den levevis og den befolkning, der havde frembragt dem._NEWLINE_Dette fik den tyske ark\xc3\xa6olog Gustaf Kossinna (1858-1931) til at mene, at han kunne opstille en entydig forbindelse mellem en ark\xc3\xa6ologisk kulturprovins, en etnisk gruppe og en sproglig enhed. Sk\xc3\xb8nt dette i mange tilf\xc3\xa6lde kan have en vis rigtighed, er det vigtigt altid at v\xc3\xa6re opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 de forbindelser, der kan v\xc3\xa6re med andre kultursamfund. De kan foranledige, at redskaber og redskabstyper, byggeskik eller begravelsesm\xc3\xa5de spredes fx som handelsvarer, gaver, medgift, krigsbytte eller bes\xc3\xb8gsindtryk. Man m\xc3\xa5 derfor altid holde sig for \xc3\xb8je, om det kun er enkelte genstande eller tr\xc3\xa6k i levevis, der er ens flere steder, eller om det er den samlede levem\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nKulturskift eller kulturel evolution\n_START_PARAGRAPH_\nEt andet omr\xc3\xa5de, hvor ark\xc3\xa6ologerne med tiden har \xc3\xa6ndret holdning, er, n\xc3\xa5r de skal forklare \xc3\xa5rsagerne til, at nye kulturer afl\xc3\xb8ser gamle. Tidligere mente man, at s\xc3\xa5danne kulturskifter m\xc3\xa5tte forklares ved indvandringer, hvor den tidligere kultur eller livsform blev fortr\xc3\xa6ngt eller undertrykket. I nyere tid ser man dog oftere s\xc3\xa5danne kulturskifter forklaret ved, at nye ideer eller teknikker har spredt sig fra et samfund til et andet og formoder, at egentlige folkevandringer har v\xc3\xa6ret f\xc3\xa5, sm\xc3\xa5 og ubetydelige. Endnu i dag er der mange kulturskift, hvor ark\xc3\xa6ologerne ikke kan blive enige om betydningen af folkevandringer. Blandt de mest omstridte emner er sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om strids\xc3\xb8ksefolkets eller enkeltgravskulturens mulige indvandring (eller ej) til Vesteuropa fra sletterne nord for Sortehavet._NEWLINE_Et andet nyt tr\xc3\xa6k i ark\xc3\xa6ologien er, at man i mindre grad bruger udtrykket "kultur" og i stedet taler om teknokomplekser (engelsk: "Techno-Complex", en forkortelse for \'Technology-Complexes\') for derved at understrege, at man alene betegner genstandskulturen men ikke n\xc3\xb8dvendigvis den livsform eller den befolkning (herunder i sproglig eller etnisk/national henseende), der har skabt den.'