b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetsv\xc3\xa6vebane\n_START_PARAGRAPH_\nEn magnetsv\xc3\xa6vebane, magnettog eller maglev (magnetic levitation), er et system til transport, der anvender en magnetisk teknologi til at drive k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jet frem, frem for mekaniske metoder, s\xc3\xa5som hjul, aksler og lejer._NEWLINE_Magnetsv\xc3\xa6vebane er et transportmiddel, som ved hj\xc3\xa6lp af elektromagnetisme, sv\xc3\xa6ver over skinnerne. Der bruges b\xc3\xa5de magneter til at skabe magnetfeltet, men ogs\xc3\xa5 til fremdrift. _NEWLINE_Denne teknologi er meget milj\xc3\xb8venlig, da den udelukkende vil kunne v\xc3\xa6re baseret p\xc3\xa5 vedvarende energikilder. Samtidig vil magnetfeltet kun v\xc3\xa6re der, hvor toget befinder sig. Det eneste, som forh\xc3\xb8jer fart\xc3\xb8jets energiforbrug, er luftmodstanden (aerodynamiske modstand). Det st\xc3\xa5r for st\xc3\xb8rstedelen af teknologiens energiforbrug. _NEWLINE_Samtidig betyder det at, n\xc3\xa5r toget sv\xc3\xa6ver ovenp\xc3\xa5 skinnerne, vil passagererne ikke opleve den samme form for uj\xc3\xa6vnhed, som man g\xc3\xb8r i et traditionelt h\xc3\xb8jhastighedstog._NEWLINE_I befolkningen sammenlignes denne teknologi, ofte med en bane, hvor vognene h\xc3\xa6nger i jernskinner, som det ofte ses i forlystelsesparker. I disse former benyttes udelukkende mekaniske fremdrift, og ikke magnetisme. Nogle typer magnetsv\xc3\xa6vebane-tog, sv\xc3\xa6ver kun ved h\xc3\xb8je hastigheder, og bruger derfor hjul i accelerationsfasen. De moderne tog bruger omkring fem kilometer, til at n\xc3\xa5 fra 0-300 km/t._NEWLINE_Den seneste hastighedsrekord, 603 km/t, blev sat 15. april 2015, af det Japanske magnet-tog MLX01._NEWLINE_Maglev-baner er meget dyre at anl\xc3\xa6gge, men mange fortalere for Maglev-teknologien, siger at n\xc3\xa5r togene sv\xc3\xa6ver over skinnerne, mindsker det slid p\xc3\xa5 skinnenettet, og derfor formindskes udgifterne til vedligeholdelse._NEWLINE_En 600 meter lang maglev-bane var fra 1984 til 1995 i drift mellem Birmingham Airport og jernbanestationen i n\xc3\xa6rheden._NEWLINE_Der har fors\xc3\xb8gsvis v\xc3\xa6ret kortere maglev-baner i drift i bl.a. Hamborg, Berlin og Vancouver.\n_START_SECTION_\nJR-Maglev\n_START_PARAGRAPH_\nDe japanske jernbaner har en 18 km lang teststr\xc3\xa6kning for magnetsv\xc3\xa6vetog. Str\xc3\xa6kningen er placeret, s\xc3\xa5 den kan indg\xc3\xa5 i en kommende magnetsv\xc3\xa6vebane mellem Tokyo og Osaka.\n_START_SECTION_\nTransrapid\n_START_PARAGRAPH_\nSiemens har en Transrapid-testbane i Emsland i Tyskland. Anl\xc3\xa6gget er i \xc3\xb8jeblikket lukket efter en ulykke med 23 d\xc3\xb8dsofre den 22. september 2006. En projekteret Transrapid-bane mellem Hamborg og Berlin blev i 2000 opgivet til fordel for konventionelt h\xc3\xb8jhastighedstog pga. omkostningerne og i marts 2008 standsedes projektet om en ca. 37 km lang str\xc3\xa6kning fra M\xc3\xbcnchen til lufthavnen \xe2\x80\x93 ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 grund af omkostningerne. _NEWLINE_Transrapid-banen mellem en metrostation i det centrale Shanghai og Pudong International Airport blev indviet i 2004 og er den f\xc3\xb8rste l\xc3\xa6ngere magnetsv\xc3\xa6vebane, der er \xc3\xa5ben for publikum i almindelig drift. Den nuv\xc3\xa6rende bane er kun 30,5 km lang men der er planer om at forl\xc3\xa6nge den til den anden lufthavn i Shanghai, Hongqiao Airport, samt en bane til Hangzhou hvorved banen i alt vil blive p\xc3\xa5 169,725 km.'