b"\n_START_ARTICLE_\nDietrich Sch\xc3\xa4ffer\n_START_PARAGRAPH_\nDietrich Sch\xc3\xa4ffer (ogs\xc3\xa5 fordansket Diderik Sch\xc3\xa6ffer) (f\xc3\xb8dt f\xc3\xb8r 1730 i Keyla, Th\xc3\xbcringen \xe2\x80\x93 d\xc3\xb8d tidligst 1778) var en tysk hofsnedker i dansk tjeneste. Han var en af tidens v\xc3\xa6sentligste rokokokunstnere. Forstmanden Martin Gottlieb Sch\xc3\xa4ffer var hans s\xc3\xb8n._NEWLINE_Han m\xc3\xa5 have v\xc3\xa6ret en af de mange kunstnere indkaldt til opf\xc3\xb8relsen af Christiansborg Slot og var ankommet til K\xc3\xb8benhavn senest 1731 og blev medlem af byens snedkerlav 1732. Fra 1740 kaldes han hofsnedker og fik 1740-55 \xc3\xa5rlig l\xc3\xb8n af den kgl. partikul\xc3\xa6rkasse for at vedligeholde modellerne til Christiansborg Slot p\xc3\xa5 Kunstkammeret. Han ejede fra 1730'ernes midte huset Magstr\xc3\xa6de 6 og i tidsrummet 1755-72 Sch\xc3\xa6fferg\xc3\xa5rden ved J\xc3\xa6gersborg, hvis nuv\xc3\xa6rende bygninger han lod opf\xc3\xb8re._NEWLINE_Han udf\xc3\xb8rte 1736 efter Laurids de Thurahs tegninger snedkerarbejdet i Prinsessernes Pandekagek\xc3\xb8kken p\xc3\xa5 Frederiksberg Slot og i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r indtil slutningen af 1740'erne en stor del af snedkerarbejdet og det enklere billedsk\xc3\xa6rerarbejde p\xc3\xa5 Christiansborg. Hans v\xc3\xa6rker her br\xc3\xa6ndte med slottet i 1794. Interi\xc3\xb8rsnedkeri med rig sk\xc3\xa5ret rokokodekora\xc2\xadtion er bevaret fra hans eget hus i Magstr\xc3\xa6de (ca. 1738-41, flyttet til Nationalmuseet) og i det W\xc3\xbcrttem\xc2\xadbergske Pal\xc3\xa6 (1742-44, det nuv\xc3\xa6rende Finansministerium). Ogs\xc3\xa5 i Prinsens Pal\xc3\xa6 og Moltkes Pal\xc3\xa6 p\xc3\xa5 Amalienborg har han efterladt uds\xc3\xb8gte arbejder._NEWLINE_Sch\xc3\xa4ffer fremstillede modellen til Christiansborg Slot (under Elias David H\xc3\xa4ussers ledelse) 1732-34, en f\xc3\xa6stnings\xc2\xadmodel 1742 og modeller af Amalienborgpal\xc3\xa6erne 1750 og 1755 (alle forsvundne). Ogs\xc3\xa5 m\xc3\xb8bler og lign. har han lavet; bevaret er et stort, rigt indlagt skriveskab (1731-32) og skrin med tilsvarende indl\xc3\xa6gninger (begge p\xc3\xa5 Rosenborg) samt 3 udsk\xc3\xa5rne skabe til voksfigurer af konger og dronninger (1743-44, oprindelig Kunstkammeret, nu p\xc3\xa5 Rosenborg og Frederiksborgmuseet)._NEWLINE_Sch\xc3\xa4ffers tidligste arbejde, skabet p\xc3\xa5 Rosenborg, viser ham som l\xc3\xa6rling af rhinfrankisk senbarok. Det opulente m\xc3\xb8bel kan forklare, hvorfor Sch\xc3\xa4ffer ikke beh\xc3\xb8vede at afl\xc3\xa6gge mesterstykke til snedkerlavet. Gennem sin virksomhed for Louis-Augustin le Clerc og Nicolai Eigtved p\xc3\xa5 Christiansborg indf\xc3\xb8rtes han i fransk rokoko. Som en af tidens f\xc3\xb8rende h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere fik han v\xc3\xa6sentlig betydning for den nye stils udbredelse og udformning i k\xc3\xb8benhavnsk interi\xc3\xb8rkunst; i Magstr\xc3\xa6destuerne og p\xc3\xa5 Eremitageslottet har han benyttet motiver fra Jacques-Fran\xc3\xa7ois Blondel kun et par \xc3\xa5r efter deres publicering i Paris (De la distribution des maisons de plaisance, 1738)._NEWLINE_I 1755 k\xc3\xb8bte han p\xc3\xa5 auktion en kavalerstald ved J\xc3\xa6gersborg, som han lod indrette med henblik p\xc3\xa5 kongeligt ophold under parforcejagterne. Sch\xc3\xa4ffer lod en stor og fornem hovedbygning i rokokostil opf\xc3\xb8re i h\xc3\xa5bet om, at kongen ville k\xc3\xb8be ejendommen til lystophold, men hans vilde spekulation lykkedes ikke, og Sch\xc3\xa4ffer kom t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 en fallit p\xc3\xa5 grund af byggeriet. I 1772 lykkedes det ham dog at s\xc3\xa6lge landstedet._NEWLINE_Han blev gift 12. august 1733 i K\xc3\xb8benhavn med Wolber (Valborg) Cathrine Bertram (ca. 1712 \xe2\x80\x93 begravet 28. januar 1775 i Gentofte)."