b'\n_START_ARTICLE_\nVannoccio Biringuccio\n_START_SECTION_\nDe la pirotechnia\n_START_PARAGRAPH_\nBogen er det tidligst kendte eksempel p\xc3\xa5 et teknisk manuskript fra ren\xc3\xa6ssancen, og er s\xc3\xa5ledes en v\xc3\xa6rdifuld kilde til information om tekniske kundskaber p\xc3\xa5 dette tidspunkt. Den er udgivet i 1540 i Venedig og er blevet genudgivet utallige gange._NEWLINE_Den er opdelt i ti b\xc3\xb8ger, som besk\xc3\xa6ftiger sig med mineraler, metaloid, analyser, smeltning, separering af guld fra s\xc3\xb8lv og legeringer, st\xc3\xb8bning af metaller (is\xc3\xa6r kirkeklokkeer og kanoner), og alkymi. Han beskriver i detaljer m\xc3\xa5den som smelter der bruges til st\xc3\xb8bning for at undg\xc3\xa5 defekter, inklusive nye m\xc3\xa5der at lave de endelige forme p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nBiringuccio blev f\xc3\xb8dt i Siena. Man mener, at hans far var en arkitekt ved navn Paolo Biringuccio og hans mor var Lucrezia di Bartolommeo Biringuccio. Han blev d\xc3\xb8bt d. 20. oktober 1480._NEWLINE_Han var tilh\xc3\xa6nger af Pandolfo Petrucci, der var overhoved for den magtfulde Petrucci-familie. Pandolfo ansatte ham som metallurg. Da Pandolfo d\xc3\xb8de, forblev Biringuccio forbundet med Petrucci-familien, idet han var ansat af Pandolfos s\xc3\xb8n Borghese Petrucci. Under et opr\xc3\xb8r i 1515, tvang dog Borghese til at flygte fra Siena, og han tog Biringuccio med sig. Biringuccio rejste omkring i Italien og bes\xc3\xb8gte Sicilien i 1517._NEWLINE_I 1523 fik Pave Clemens 7. Petrucci-familien og Biringuccio genindsat og fik dem tilbage fra eksil. I 1524 blev han tildelt monopol p\xc3\xa5 produktionen af salpeter. Dette blev dog ganske kort, da folket i Siena i 1526 endnu engang gjorde opr\xc3\xb8r og smed Petrucci-familien ud igen. Familien fors\xc3\xb8gte (med hj\xc3\xa6lp fra Biringuccio) at genindtage Siena med magt, men uden held._NEWLINE_I 1530 n\xc3\xa5ede Siena en mere fredfuldt periode og Biringuccio vendte tilbage. Han blev senator for byen i januar og februar 1531, og tog del i flere projekter._NEWLINE_I 1536 blev han tilbudt et arbejde i Rom af kirken, og i 1538 blev han den pavelige st\xc3\xb8bemester, og lede for ammunitionen._NEWLINE_Hans endelige d\xc3\xb8dsdag og -sted er ukendt, men alt der vides er, at et dokument fra 1539 n\xc3\xa6vnes hans d\xc3\xb8d.'