b'\n_START_ARTICLE_\nFrederik Thorkelin (officer)\n_START_SECTION_\nUnder Tre\xc3\xa5rskrigen\n_START_PARAGRAPH_\nThorkelin var ud af en gammel islandsk sl\xc3\xa6gt som s\xc3\xb8n af cand.jur., overaudit\xc3\xb8r ved Kronens Regiment Frederik Stephanus Thorkelin (1794-1840) og Charlotte Emilie f\xc3\xb8dt Lillienskiold (1803-1840). Han mistede begge for\xc3\xa6ldre i 1840, men kom samme \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Landkadetakademiet, hvor han var, til han som sekondl\xc3\xb8jtnant i infanteriet afgik til felten ved Tre\xc3\xa5rskrigens begyndelse 1848. Thorkelin mistede i slaget ved Slesvig tre fingre p\xc3\xa5 venstre h\xc3\xa5nd, men kom ikke l\xc3\xa6nge efter p\xc3\xa5 ny i tjeneste og var 1849 med i slaget ved Kolding, "hvor han med sin s\xc3\xa6dvanlige Raskhed blandt andet tilligemed Furer Dreyer var den f\xc3\xb8rste, der nedbr\xc3\xb8d det tyske Flag", der var hejst i havnen. Under udfaldet fra Fredericia erobrede han en tolvpundig kanon og blev derfor bem\xc3\xa6rket i F.A. Schleppegrells rapport. Thorkelin blev bel\xc3\xb8nnet med rang af premierl\xc3\xb8jtnant og fik Ridderkorset, men i vinterm\xc3\xa5nederne var han syg og i K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nDagbog og \xc3\xa6gteskab\n_START_PARAGRAPH_\nUnder krigen begyndte Thorkelin at f\xc3\xb8re en dagbog, som afsluttes i 1853. Den begynder med tilbagerejsen til felten 1850, hvor Thorkelin blev adjudant ved overkommandoen og fik personlig anknytning til Schleppegrell under slaget ved Isted. Samme \xc3\xa5r m\xc3\xb8dte han sin senere hustru. Han blev gift 27. maj 1860 i K\xc3\xb8benhavn med Engel "Angelica" Anna Johanne Thomsen (13. februar 1830 i Havnefjord p\xc3\xa5 Island - 15. juni 1924 i K\xc3\xb8benhavn), datter af fhv. islandsk k\xc3\xb8bmand Thomas Thomsen (1794-1879) og hustru (Jo)hanne Marie Balle (1809-1884), der var en s\xc3\xb8nnedatter af biskop N.E. Balle._NEWLINE_Da den 2. Slesvigske Krig br\xc3\xb8d ud 1864 var Thorkelin nys udn\xc3\xa6vnt til kaptajn og kompagnichef. Med undtagelse af to sygeperioder, hvor han var hjemsendt, d\xc3\xa6kker hans dagbog, som han genoptog i 1863, ogs\xc3\xa5 denne krig. Han blev s\xc3\xa5ret i benet 10. februar 1864 og tilbragte sygelejet i K\xc3\xb8benhavn, mens han anden gang blev s\xc3\xa5ret under kampene ved Dybb\xc3\xb8l og derfor ikke oplevede f\xc3\xa6stningens undergang.\n_START_SECTION_\nSenere liv\n_START_PARAGRAPH_\n1878 avancerede Thorkelin til oberst, og i for\xc3\xa5ret 1886 til kommandant i K\xc3\xb8benhavn og Kastellet. Som 65-\xc3\xa5rig s\xc3\xb8gte og fik han afsked herfra, men levede fra 1892 til sin d\xc3\xb8d 1910 som pensionist. I sit otium dyrkede han sine milit\xc3\xa6rhistoriske interesser._NEWLINE_Thorkelin blev slutteligt Kommand\xc3\xb8r af 1. grad af Dannebrog, Ridder af Sv\xc3\xa6rdordenen og modtog Erindringsmedaljen for Krigen 1848-50 og Krigen 1864. I 1890 fik han ridderkorset af den preussiske R\xc3\xb8de \xc3\x98rns Orden af 2. klasse i anledning af, at kejser Wilhelm II et par \xc3\xa5r f\xc3\xb8r havde bes\xc3\xb8gt K\xc3\xb8benhavn kort efter sin kroning. Thorkelin var som Kastellets kommandant n\xc3\xb8dt til at modtage denne dekoration og s\xc3\xb8ge om ret til at b\xc3\xa6re samme, "men b\xc3\xa6re den kan ingen n\xc3\xb8de mig til. Ingen Dansk kan, naar Forholdene ikke tvinge ham dertil, b\xc3\xa6re en tydsk Orden", skrev han i sin dagbog.\n_START_SECTION_\nDagbogen\n_START_PARAGRAPH_\nThorkelins dagbog afspejler anden halvdel af 1800-tallets milit\xc3\xa6re og politiske kultur, og vi f\xc3\xb8lger hans egen holdningsm\xc3\xa6ssige udvikling fra ung begejstret l\xc3\xb8jtnant til desillusioneret oberst. Han fastholder en begejstring ved mindedagene for de slag, han var deltaget i, og s\xc3\xa5 sent som p\xc3\xa5 Fredericia-mindedagen 6. juli 1876 mindes han den dag som "dejlig og opl\xc3\xb8ftende" og var alts\xc3\xa5 endnu ikke ramt af sortsyn.\n_START_SECTION_\nGrundtvigsamlingen\n_START_PARAGRAPH_\nFrederik Thorkelin huskes ogs\xc3\xa5 for sin store samling af N.F.S. Grundtvigs skrifter ("Oberst Thorkelins Grundtvigske Samling"), som svigers\xc3\xb8nnen, direkt\xc3\xb8r Ludvig Lund, i 1914 overdrog til Det Kongelige Bibliotek. Samlingen best\xc3\xa5r af 850 indbundne b\xc3\xb8ger og pjecer og 11 pakker med breve, flyveskrifter, varianttryk, originalmanuskripter mm._NEWLINE_Thorkelin var indtil 30-\xc3\xa5rsalderen ikke s\xc3\xa6rligt religi\xc3\xb8s, men i ti\xc3\xa5ret mellem de to dagb\xc3\xb8ger blev han st\xc3\xa6rkt optaget af kristendommen og den nationale historie. Han skriver: "Siden min Ankomst til Kj\xc3\xb8benhavn har jeg anvendt min Tid til Samling og L\xc3\xa6sning af N. F. S. Grundtvigs V\xc3\xa6rker og har jeg haft saavel stor Gl\xc3\xa6de som Nytte heraf, ogsaa er jeg begyndt at l\xc3\xa6se islandsk og f\xc3\xb8ler mere og mere Nytten af historisk Studium, intet er istand til at oplive og styrke National F\xc3\xb8lelsen som Historien og derved v\xc3\xa6kke Kj\xc3\xa6rlighed til Frihed og Folkelighed, Modersmaalet og gamle Danmark." Ogs\xc3\xa5 Vilhelm Birkedals pr\xc3\xa6dikener optog officeren._NEWLINE_Thorkelins samling af Grundtvig-stof voksede og blev efterh\xc3\xa5nden kendt blandt grundtvig-interesserede forl\xc3\xa6ggere som E.L. Thaarup og Karl Sch\xc3\xb8nberg._NEWLINE_Hans historiske interesser viste sig desuden i, at han i 1887 var medstifter af Sofus Elvius\' Genealogisk Institut._NEWLINE_Thorkelins rolle som bogsamler stoppede ikke ved Grundtvig. I 1912 blev hans samling solgt p\xc3\xa5 auktion, og den rummede da - undtagen de n\xc3\xa6vnte grundtvigiana - 3465 numre. Heraf var godt 700 om Danmarks historie og lidt flere p\xc3\xa5 dansk-norsk personalhistorie; over 500 handlede om p\xc3\xa5 dansk, is\xc3\xa6r k\xc3\xb8benhavnsk topografi og ca. 600 v\xc3\xa6rker omhandlede teologi. Uvist hvorfor var 150 "Skrifter om N. F. S. Grundtvig og om Grundtvigianismen" med p\xc3\xa5 denne auktion og var alts\xc3\xa5 taget ud af den store grundtvigsamling.'