b'\n_START_ARTICLE_\nNorthern Light (Rumsonde)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nProjektet startede officielt i \xc3\xa5r 2001. Projektlederen er Ben Quine fra York Universitet. York Universitet har samarbejdet med CSA (Canadian Space Agency), og har designet flere instrumenter som bruges af NASA, f.eks. den meteorologiske station om bord p\xc3\xa5 Phoenix._NEWLINE_Det meste af udstyret er baseret p\xc3\xa5 den engelske Beagle 2-lander. Prisen er vurderet til at l\xc3\xb8be op i 20 millioner USD (Svarer til lidt over 100 millioner DKK), eller m\xc3\xa5ske mindre, hvis et andet land deler raketten. Indtil videre har det canadiske rumagentur bekr\xc3\xa6ftet, at de kender til projektet, men at de ikke er involveret.\n_START_SECTION_\nUdstyret p\xc3\xa5 Beaver-marsbilen\n_START_PARAGRAPH_\nMarsbilen er p\xc3\xa5kr\xc3\xa6vet til den geologiske udforskning af overfladen. Med en v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 ca. 6\xc2\xa0kg, vil marsbilen k\xc3\xb8re p\xc3\xa5 sin egen energikilde og vil have en r\xc3\xa6kkevidde p\xc3\xa5 ca. 1\xc2\xa0km. Marsbilen vil blive udstyret med et kamera i det synlige spektrum til at man\xc3\xb8vrere med og udforskning af overfladen. Den vil ogs\xc3\xa5 have Point-spektrometer og mikroskop for geologiske unders\xc3\xb8gelser. En georadar (GPR) vil unders\xc3\xb8ge Mars\' undergrund og lede efter vand; en vibrator og geofon vil bruge lydb\xc3\xb8lger p\xc3\xa5 under et millisekund, for at lave en seismisk unders\xc3\xb8gelse af undergrunden. Til analyse af klipper, vil den v\xc3\xa6re udstyret med et v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j til at bortslibe det ydre forvitrede lag.\n_START_SECTION_\nMASSur Seismic Sensor\n_START_PARAGRAPH_\nMASSur Seismic Sensor, udviklet af University of Calgary og GENNIX Technology Corporation, vil foretage dybdem\xc3\xa5linger af marsoverfladen. Is\xc3\xa6r et seismometer vil udf\xc3\xb8re test, der kan bestemme marsoverfladens stivhed, samt klippernes sammens\xc3\xa6tning. Sedimenter, permafrost og vand har nogle bestemte signaturer. Dette seismiske system vil bruge en vibrator og en geofon (accelerometers) p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de landeren og Beaver-marsbilen. Lander og marsbil kan arbejde sammen eller hver for sig.\n_START_SECTION_\nGeoradar\n_START_PARAGRAPH_\nDen jordgennemtr\xc3\xa6ngende radar (GPR) vil bruge en 200 MHz radar til at danne billeder af undergrunden ned til en dybde af 20\xc2\xa0m, eller op til 100\xc2\xa0m ovenp\xc3\xa5 permafrost eller is. Den bruger noget af det samme udstyr som den seismiske sensor.\n_START_SECTION_\nTC Corer\n_START_PARAGRAPH_\nTC corer vil v\xc3\xa6re i stand til at bore 10\xc2\xa0mm ind i en klippe. Den vil blive brugt sammen med Aurora-spektrometeret og mikroskopet til at unders\xc3\xb8ge klippematerialet, og lede efter tegn p\xc3\xa5 liv. TC Corer er blevet lavet i Hong Kong og vil veje 350\xc2\xa0g.\n_START_SECTION_\nAurora-spektrometeret\n_START_PARAGRAPH_\nSpektrometeret har en b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 625\xc2\xa0nm til 2500\xc2\xa0nm og observerer hele himlen. Instrumentet vil m\xc3\xa5le variationer i str\xc3\xa5lingen, hvilket kan bestemme den atmosf\xc3\xa6riske sammens\xc3\xa6tning, f.eks. m\xc3\xa6ngden af kuldioxid, som er den st\xc3\xb8rste bestanddel af marsatmosf\xc3\xa6ren. Aurora vejer 450\xc2\xa0g.\n_START_SECTION_\nArgus 4000-spektrometeret\n_START_PARAGRAPH_\nSamme design som Argus 1000-spektrometeret, brugt p\xc3\xa5 CanX-2. Radiometeret, vil v\xc3\xa6re det prim\xc3\xa6re instrument om bord p\xc3\xa5 Northern Light-landeren. Argus vil lave m\xc3\xa5linger af klipperne med elektromagnetiske. Spektrometeret vejer 240\xc2\xa0g.\n_START_SECTION_\nKameraer\n_START_PARAGRAPH_\nKamerasystemerne om bord p\xc3\xa5 landeren vil tage h\xc3\xb8jkvalitetspanoramaer af landingsstedet. Farvefiltre vil udf\xc3\xb8re mineralidentifikation af det omkringliggende st\xc3\xb8v. Kameraet vil ogs\xc3\xa5 lave begr\xc3\xa6nsede atmosf\xc3\xa6riske og astronomiske observationer. Endelig vil kameraet ogs\xc3\xa5 hj\xc3\xa6lpe med til planl\xc3\xa6gning af marsbilen .\n_START_SECTION_\nMASSur Seismic Sensorer\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom dem p\xc3\xa5 Beaver marsbilen.\n_START_SECTION_\nMilj\xc3\xb8sensorer\n_START_PARAGRAPH_\nMilj\xc3\xb8sensorer vil m\xc3\xa5le milj\xc3\xb8forholdene p\xc3\xa5 landingsstedet. Udstyret vil m\xc3\xa5le UV-str\xc3\xa5ling, oxiderende stoffer, lufttryk, lufttemperatur, st\xc3\xb8v og vindhastighed. Disse sensorer vil have en samlet v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 130\xc2\xa0g. De er udviklet til Beagle 2 landerens udgave.\n_START_SECTION_\nOpsendelse\n_START_PARAGRAPH_\nHvis investeringsm\xc3\xa5let er n\xc3\xa5et, kunne en opsendelse ske s\xc3\xa5 tidligt som i 2012. Den dyreste faktor er prisen af raketten; raketter er ekstremt dyre at anvende. Rakettypen er endnu ikke blevet bestemt.\n_START_SECTION_\nLandingsstedet\n_START_PARAGRAPH_\nDetaljerne om det planlagte landingssted er ikke blevet bestemt. Men udstyret om bord p\xc3\xa5 rumsonden, betyder at landingsstedet formentlig bliver en "t\xc3\xb8r s\xc3\xb8". Et sted hvor der m\xc3\xa5ske kan v\xc3\xa6re vand og is; og m\xc3\xa5ske endda liv.'