b"\n_START_ARTICLE_\nNex\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nErhverv\n_START_PARAGRAPH_\nNex\xc3\xb8 er pr\xc3\xa6get af den store fiskerihavn, som blev kraftigt udbygget i 1980'erne, men siden er erhvervsfiskeriet g\xc3\xa5et kraftigt tilbage, og nu er kun f\xc3\xa5 fiskefart\xc3\xb8jer hjemmeh\xc3\xb8rende i byen. Turismen trives til geng\xc3\xa6ld, og i sommerhalv\xc3\xa5ret er der hyppig f\xc3\xa6rgeforbindelse med Ko\xc5\x82obrzeg i Polen. I Nex\xc3\xb8 ligger Bornholms Glas- og Keramikskole og byens gamle r\xc3\xb8geri.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nByens \xc3\xa6ldste privilegier skal angiveligt stamme fra Lunds \xc3\xa6rkebiskop Peder i 1346._NEWLINE_Nex\xc3\xb8 n\xc3\xa6vnes som k\xc3\xb8bstad i 1451 og fik sine privilegier bekr\xc3\xa6ftede i 1555. Colbergerne handlede meget p\xc3\xa5 Bonholm og is\xc3\xa6r i Nex\xc3\xb8, hvor de havde et eget gilde. Ved l\xc3\xbcbeckernes angreb p\xc3\xa5 \xc3\xb8en i 1510 blev byen afbr\xc3\xa6ndt.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nByen led meget ved de svenskes overfald den 9. juni 1645, da de under Wrangel besk\xc3\xb8d og plyndrede den. Under pesten 1654 d\xc3\xb8de 413 mennesker i byen. I 1658 angaves den at have 100 borgere. _NEWLINE_Byen har haft en latinskole, der dog har v\xc3\xa6ret meget ubetydelig (i 1621 havde den 12 elever).\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nDen 28. oktober 1756 h\xc3\xa6rgedes byen af en voldsom ildebrand._NEWLINE_I 1769 var indbyggertallet 1.172.  _NEWLINE_Fra naturens h\xc3\xa5nd er Nex\xc3\xb8 ikke s\xc3\xa6rligt velegnet som havn, men i takt med at behovet for udf\xc3\xb8rsel af varer fra byen steg, blev havneanl\xc3\xa6gget forbedret og udbygget. I 1700-tallet var der behov for udf\xc3\xb8rsel af store og tunge varer, nemlig sandsten fra det i 1754 \xc3\xa5bnede Frederiks Stenbrud. Herfra blev der leveret sten til Frederiksstadens pal\xc3\xa6er og til gravsten og monumenter som fx Frihedsst\xc3\xb8tten i K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nNex\xc3\xb8s befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet: 1.403 i 1850, 1.414 i 1855, 1.485 i 1860, 1.584 i 1870, 1.999 i 1880, 2.322 i 1890, 2.523 i 1901, 2.575 i 1906 og 2.708 i 1911._NEWLINE_Ved slutningen af 18. det \xc3\xa5rhundrede havde Nex\xc3\xb8 kun et 2 fod dybt, meget lille havnebassin, og byens f\xc3\xa5 fart\xc3\xb8jer m\xc3\xa5tte ligge uden for, fort\xc3\xb8jede mellem to bolv\xc3\xa6rker. Da tog befolkningen selv fat p\xc3\xa5 anl\xc3\xa6gget af en havn, som ved 1810 havde en dybde af 6 fod og derover, men indl\xc3\xb8bet var kun mellem 5 og 6 fod dybt; senere gjordes der flere forbedringer, navnlig ved opf\xc3\xb8relsen af nye bolv\xc3\xa6rker og indl\xc3\xb8bets uddybning til omtrent 7 fod. Dern\xc3\xa6st anlagdes 1879 under ledelse af ingeni\xc3\xb8r H. Zahrtmann, og med 72.000 kr. i tilskud fra staten, et nyt, i sandstensgrunden udspr\xc3\xa6ngt havnebassin nord for det gamle, og i 1891 forl\xc3\xa6ngedes molerne, lige som der samtidig byggedes en t\xc3\xb8rdok, ligeledes under ledelse af Zahrtmann (indviet 25. januar 1892), den f\xc3\xb8rste kommunale t\xc3\xb8rdok i Danmark; den blev spr\xc3\xa6ngt ud af et gammelt sandstensbrud og kostede omtrent 30.000 kr. og kunne lukkes med en pontonport; den kunne optage skibe af 165 fods l\xc3\xa6ngde og 12 fods dybgang. Havnen bestod her efter af den omtrent 8.400 kvadratalen store gamle havn med en dybde af 11 fod og en bolv\xc3\xa6rksl\xc3\xa6ngde af 460 alen, og den 9.760 kvadratalen store nye havn med en dybde af 14 fod og 430 alen bolv\xc3\xa6rksl\xc3\xa6ngde. Havnepladsens st\xc3\xb8rrelse var omtrent 45.800 kvadratalen. Desuden l\xc3\xa5 der vest for den gamle havn en b\xc3\xa5dehavn med 4 fod vand. Ved indl\xc3\xb8bet til de to havnebassiner var der porte, som kunne holde d\xc3\xb8nning ude. Ud for indl\xc3\xb8bet, med 12 fod vand, l\xc3\xa5 der en omtrent 600 alen lang b\xc3\xb8lgebryder. Havnev\xc3\xa6senet blev bestyret af et udvalg af byr\xc3\xa5det, der bestod af borgmesteren som formand og 4 andre medlemmer, hvoraf de to blev valgt af byr\xc3\xa5dets midte, de to uden for dette._NEWLINE_Af fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen ved \xc3\xa5rhundredeskiftet: 1 stenhuggeri (omtrent 65 arbejdere; Stenene tages fra Helledsgaarden ved Helvedesbakkerne), 1 jernst\xc3\xb8beri og maskinv\xc3\xa6rksted (omtrent 30 arbejdere), Bornholms Falstagstens-fabrik, 1 br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nderi (aktieselskab, stiftet 1848), 1 \xc3\xb8lbryggeri, 1 skibs- og b\xc3\xa5debyggeri og 4 m\xc3\xb8ller. _NEWLINE_Efter n\xc3\xa6ringsveje fordeltes folkem\xc3\xa6ngden i 1890 i f\xc3\xb8lgende grupper, omfattende b\xc3\xa5de fors\xc3\xb8rgere og fors\xc3\xb8rgede: 139 levede af immateriel virksomhed, 990 af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 275 af handel og oms\xc3\xa6tning, 199 af s\xc3\xb8fart, 213 af fiskeri, 106 af jordbrug og 7 af gartneri, mens 191 fordeltes p\xc3\xa5 andre erhverv, 35 n\xc3\xb8d almisse, 1 var i f\xc3\xa6ngsel, og 166 levede af deres midler. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 2.575, heraf ern\xc3\xa6rede 174 sig ved immateriel virksomhed, 138 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 147 ved fiskeri, 1.155 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 311 ved handel med mere, 301 ved samf\xc3\xa6rdsel, 276 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 57 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 16 af anden eller uangiven virksomhed.\n_START_SECTION_\nNex\xc3\xb8banen\n_START_PARAGRAPH_\nDe Bornholmske Jernbaner (DBJ) \xc3\xa5bnede den f\xc3\xb8rste str\xc3\xa6kning 13. december 1900 mellem R\xc3\xb8nne og Nex\xc3\xb8. Nex\xc3\xb8 Station blev anlagt midt i byen, hvor der nu er busstation. Ud for perronen var der 4 spor, hvoraf de 3 var samlet i en drejeskive for enden af stationen. Spor 4 fortsatte som havnespor, der havde adgang til det ene spor i den tosporede remise, som der ogs\xc3\xa5 var adgang til fra den anden ende. Ved varehuset var der l\xc3\xa6ssespor med kreaturfold, siderampe og stikspor til perronen._NEWLINE_Det sidste tog p\xc3\xa5 Nex\xc3\xb8banen k\xc3\xb8rte 29. september 1968, og sporet blev senere taget op. Stationsbygningen blev revet ned i 1973, men remisen rummer nu Bornholms Jernbanemuseum, der fort\xc3\xa6ller om DBJ. Fra S\xc3\xb8b\xc3\xa6kken i Nex\xc3\xb8 til Balka Strand g\xc3\xa5r der en asfalteret sti p\xc3\xa5 2\xc2\xbd km, som er anlagt p\xc3\xa5 banens trac\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nMellemkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nGennem mellemkrigstiden var Nex\xc3\xb8s indbyggertal svagt voksende: i 1916 havde byen 2.722 indbyggere, i 1921 2.724 indbyggere, i 1925 2.767 indbyggere, i 1930 2.819 indbyggere, i 1935 2.817 indbyggere og i 1940 2.934 indbyggere. Nogen forstadsudvikling skete ikke._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingen i 1930 havde Nex\xc3\xb8 2.819 indbyggere, heraf ern\xc3\xa6rede 170 sig ved immateriel virksomhed, 959 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 344 ved handel mm, 309 ved samf\xc3\xa6rdsel, 325 ved landbrug, skovbrug og fiskeri, 264 ved husgerning, 427 var ude af erhverv og 21 havde ikke oplyst indkomstkilde.\n_START_SECTION_\n2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDen 7. og 8. maj 1945 blev Nex\xc3\xb8 ligesom R\xc3\xb8nne ramt af et voldsomt russisk luftbombardement, der \xc3\xb8delagde ca. 750 af byens ca. 900 huse helt eller delvist. Derfor pr\xc3\xa6ges omr\xc3\xa5det omkring havnen og torvet af byggeri fra slutningen af 1940'erne, mens der l\xc3\xa6ngere fra bymidten stadig er hyggelige bymilj\xc3\xb8er med gamle bindingsv\xc3\xa6rkshuse.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 2. verdenskrig fortsatte Nex\xc3\xb8 sin svage befolkningsudvikling. I 1945 boede der 3.074 indbyggere i k\xc3\xb8bstaden, i 1950 3.280 indbyggere, i 1955 3.276 indbyggere, i 1960 3.220 indbyggere og i 1965 3.418 indbyggere.\n_START_SECTION_\nNex\xc3\xb8 Kommune\n_START_PARAGRAPH_\nMed kommunalreformen i 1970 bortfaldt begrebet k\xc3\xb8bstad, men Nex\xc3\xb8 blev kommunes\xc3\xa6de i Nex\xc3\xb8 Kommune, der omfattede k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne Nex\xc3\xb8 og Svaneke samt 3 omliggende sognekommuner. I 2003 sluttede Nex\xc3\xb8 Kommune sig sammen med Bornholms Amts 4 andre kommuner og selve amtskommunen og dannede Bornholms Regionskommune, der fungerede b\xc3\xa5de som kommune og amtskommune indtil 2007 og ogs\xc3\xa5 efter kommunalreformen i 2007 beholdt visse opgaver, som i resten af landet varetages af regionerne.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nNex\xc3\xb8 Museum er indrettet i byens \xc3\xa6ldste bygning, der blev opf\xc3\xb8rt i 1796. Her fort\xc3\xa6lles om byens historie, b\xc3\xa5de som fiskerleje og under bes\xc3\xa6ttelsen og bombardementet._NEWLINE_Bornholms Jernbanemuseum har en udstilling om De Bornholmske Jernbaner.\n_START_SECTION_\nKirke\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke muligt med sikkerhed at fastsl\xc3\xa5 Nex\xc3\xb8 Kirkes alder. M\xc3\xa5ske er den \xc3\xa6ldste del fra 1300-tallet. Oprindeligt var kirken blot et kapel indviet til s\xc3\xb8m\xc3\xa6ndenes skytshelgen Sankt Nikolaus. Murene blev 1730-31 forh\xc3\xb8jet med 4 alen (ca. 2 m), og vinduerne fik den nuv\xc3\xa6rende st\xc3\xb8rrelse. T\xc3\xa5rnet er fra 1500-tallet. Spiret med det l\xc3\xb8gformede kobbertag er sat op i 1910. Der var et lignende spir fra 1620 til 1797. V\xc3\xa5benhuset p\xc3\xa5 sydsiden af kirken og ligkapellet p\xc3\xa5 nordsiden er fra 1700-tallet. Det nordre sideskib er tilbygget i 1760.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nNex\xc3\xb8 Stadion er hjemmebane for NB Bornholm (tidligere Nex\xc3\xb8 Boldklub). Der er plads til omkring 3.000 tilskuere, hvoraf de 900 er siddepladser."