b'\n_START_ARTICLE_\nElektrokemisk gradient\n_START_PARAGRAPH_\nI cellebiologien er en elektrokemisk gradient en rumlig forskel i b\xc3\xa5de elektrisk potential og kemisk koncentration p\xc3\xa5 hver sin side af en membran. Begge skyldes i de fleste tilf\xc3\xa6lde iongradienter og s\xc3\xa6rligt protongradienter, og resultatet bliver ofte en slags potentiel energi, der kan bruges til at udf\xc3\xb8re arbejde i cellen. Dette kan beregnes som en termodynamisk faktor, der kaldes elektrokemisk potential, og som forener en opfattelse med fokus p\xc3\xa5 energi opbevaret i form af et kemisk potential, der forklarer en ions koncentrationsgradient p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af en cellemembran, og et fokus p\xc3\xa5 elektrisk ladning, der forklarer en ions tendens til at flytte sig i forhold til membranens potential.\n_START_SECTION_\nOversigt\n_START_PARAGRAPH_\nElektrokemisk potential er vigtigt i elektroanalytisk kemi og i forbindelse med industrielle anvendelser som f.eks. batterier og br\xc3\xa6ndselsceller. Det repr\xc3\xa6senterer \xc3\xa9n af mange skiftende former for potentiel energi, som energien kan findes opbevaret i._NEWLINE_I biologiske processer bestemmes en ions bev\xc3\xa6gelsesretning ved diffusion eller aktiv transport gennem en membran af den elektrokemiske gradient. Hos mitokondrier og gr\xc3\xb8nkorn bruges protongradienter til at skabe et kemiosmotisk potential, der ogs\xc3\xa5 kaldes protonens bev\xc3\xa6gelseskraft. Denne potentielle energi bliver brugt til syntese af ATP ved oxidativ fosforylering._NEWLINE_En elektrokemisk gradient har to komponenter. For det f\xc3\xb8rste en elektrisk komponent, der skyldes ladningsforskellen gennem lipidmembranen. For det andet en kemisk komponent, der skyldes en forskel i koncentrationen af ioner p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af membranen. Kombinationen af disse to faktorer bestemmer den termodynamisk set gunstigste retning for en ions bev\xc3\xa6gelse gennem en membran.\n_START_SECTION_\nKemi\n_START_PARAGRAPH_\nUdtrykket bliver typisk brugt i sammenh\xc3\xa6nge, hvor der vil foreg\xc3\xa5 en kemisk proces, som f.eks. en elektronoverf\xc3\xb8rsel ved en batterielektrode. I et batteri afbalanceres et elektrokemisk potential, der skyldes ionernes bev\xc3\xa6gelser, med elektrodernes reaktionsenergi. Den h\xc3\xb8jeste sp\xc3\xa6nding (m\xc3\xa5lt i volt), som en batteriproces kan skabe, kaldes nu og da for det standardiserede elektrokemiske potential for vedkommende proces (se ogs\xc3\xa5 elektrodepotential og tabel over standardelektrodepotentialer).\n_START_SECTION_\nBiologi\n_START_PARAGRAPH_\nInden for biologien bruges udtrykket af og til i sammenh\xc3\xa6ng med en kemisk proces og i s\xc3\xa6rdeleshed for at beskrive energikilden bag den kemiske syntese af ATP. Men s\xc3\xa6dvanligvis bruges det for at betegne opl\xc3\xb8ste stoffers tendens til at diffundere gennem en cellemembran, en proces, der ikke indeb\xc3\xa6rer nogen kemisk forandring.\n_START_SECTION_\nSymportere\n_START_PARAGRAPH_\nEn symporter er et membran-protein i en celle, som hj\xc3\xa6lper til med at transportere en eller flere ioner eller molekyler gennem en fosfolipidmembran. Transporten foreg\xc3\xa5r kun i \xc3\xa9n retning i mods\xc3\xa6tning til for eksempel antiportere, som kan hj\xc3\xa6lpe molekyler begge veje.\n_START_SECTION_\nAntiportere\n_START_PARAGRAPH_\nAntiportere er membranproteiner, som hj\xc3\xa6lper til med at transportere en eller flere ioner eller molekyler gennem en fosfolipidmembran, men transporten foreg\xc3\xa5r i begge retninger, hvilket adskiller antiportere fra symportere.\n_START_SECTION_\nProtongradienter\n_START_PARAGRAPH_\nEn protongradient kan bruges som en midlertidig energioplagring, f\xc3\xb8r energien udlades som varmeudvikling eller flagelrotation. Desuden er den en ombyttelig energiform i aktiv transport, skabelse af elektronpotential, NADPHsyntese og ATPsyntese, henholdsvis -hydrolyse._NEWLINE_Forskellen i elektrokemisk potential mellem de to sider af membraner hos mitokondrier, gr\xc3\xb8nkorn, bakterier og andre membranafgr\xc3\xa6nsede enheder, som anvender protonpumper , kaldes nu og da for kemisk-osmotisk potentiale eller protonens bev\xc3\xa6gelseskraft (se kemiosmose). I den sammenh\xc3\xa6ng betragtes protonerne ofte s\xc3\xa6rskilt og bliver m\xc3\xa5lt enten som koncentration eller pH.\n_START_SECTION_\nProtonens bev\xc3\xa6gelseskraft\n_START_PARAGRAPH_\nTo protoner udst\xc3\xb8des fra hvert koblingssted og det skaber protonens bev\xc3\xa6gelseskraft (\xe2\x80\x9dproton motive force\xe2\x80\x9d (PMF)). ATP skabes indirekte ved at bruge PMF som energikilde. Hvert par af protoner giver et molekyle ATP._NEWLINE_Nogle arker, deriblandt is\xc3\xa6r halobakterier, skaber protongradienter ved at pumpe protoner ind fra omgivelserne under anvendelse af det sollysdrevne enzym bakterierhodopsin. De bruges her som drivkraft for det enzymet ATP-syntase, der syntetiserer ATP._NEWLINE_F\xe2\x82\x81FO ATPsyntase er et \xe2\x80\x9dreversibelt\xe2\x80\x9d enzym. Hvis der findes en tilstr\xc3\xa6kkelig koncentration af ATP, skaber enzymet en protongradient. Dette bruges af g\xc3\xa6ringsbakterier \xe2\x80\x93 der ikke har nogen elektrontransportk\xc3\xa6de, og som hydrolyserer ATP for at skabe protongradienten, der senere bruges som energi til flagellerne og ved transport af n\xc3\xa6ringsstoffer ind i cellen._NEWLINE_Hos de a\xc3\xabrobe bakterier l\xc3\xb8ber ATPsyntase normalt i den modsatte retning og skaber ATP med anvendelse af PMF fra elektrontransportk\xc3\xa6den som energikilde. Denne metode til skabelse af energi ben\xc3\xa6vnes oxidativ fosforylering. Den samme proces foreg\xc3\xa5r i mitokondrierne, hvor ATPsyntase er placeret i den indre membran, s\xc3\xa5dan at F\xe2\x82\x81-delen vender ind mod mitokondriets matrix, hvor ATPsyntesen foreg\xc3\xa5r.'