b"\n_START_ARTICLE_\nTheobald Weber\n_START_SECTION_\nKryolitfabrikken\n_START_PARAGRAPH_\nWeber blev f\xc3\xb8dt i K\xc3\xb8benhavn, hvor hans fader Carl Friedrich Weber var t\xc3\xb8mrermester, og hans moder var Marie Antoinette f. Lehmann. Sl\xc3\xa6gten var af tysk oprindelse, idet Webers farfader var kommet til Danmark fra L\xc3\xbcbeck i 1780. Efter endt skolegang blev han sat til handelen, sin uddannelse som k\xc3\xb8bmand fik han hos firmaet Zinn & S\xc3\xb8n, og allerede 1850 \xc3\xa5bnede han en egen forretning. I det n\xc3\xa6vnte \xc3\xa5r stiftede han sammen med sin tvillingbroder Sigvard Julius August Weber (d\xc3\xb8d 1868) handelshuset Theobald Weber & Co. De k\xc3\xb8bte i 1851 ejendommen Christiansdal ved Haderslev, hvor de sammen med deres morbroder, hofspejlhandler Frederik Lehmann indrettede en spejl- og glas- samt tr\xc3\xa6slibefabrik, og da der til spejlfabrikationen beh\xc3\xb8vedes soda, kom handelshuset Theobald W. & Co. til at spille en v\xc3\xa6sentlig rolle i bestr\xc3\xa6belserne for at nyttigg\xc3\xb8re den af den senere professor Julius Thomsen udfundne m\xc3\xa5de at fremstille soda af kryolit p\xc3\xa5. Handelshuset k\xc3\xb8bte de f\xc3\xb8rste ladninger af kryolit, som C.F. Tietgen skaffede hertil fra Gr\xc3\xb8nland, ligesom det tilk\xc3\xb8bte sig den ret til i Ivigtut at bryde kryolit, som Julius Thomsen og Georg Howitz sad inde med._NEWLINE_Og resultatet af fors\xc3\xb8gene p\xc3\xa5 Christiansdal blev, at handelshuset i 1857 gik i gang med efter Thomsens planer og tegninger at bygge kryolitfabrikken \xc2\xab\xc3\x98resund\xc2\xbb ved K\xc3\xb8benhavn, som \xc3\xa5bnede i 1859. Samtidig ordnedes forholdene i Ivigtut. Der blev anskaffet dampmaskiner, anlagt sporveje m.m. Weber var selv deroppe i 1862, og alt gik godt, indtil verdensmarkedsprisen p\xc3\xa5 soda i 1866 styrtdykkede. Handelshuset Theobald Weber & Co. s\xc3\xa5 sig n\xc3\xb8dsaget til at blive sat under administration, hvad der i 1870 f\xc3\xb8rte til en akkord med kreditorerne. Men allerede i 1867 havde Weber under disse forhold forladt K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nIv\xc3\xa6rks\xc3\xa6tter i Svendborg\n_START_PARAGRAPH_\nHan k\xc3\xb8bte Gammel Hestehave ved Svendborg p\xc3\xa5 450 t\xc3\xb8nder land af baron Carl Iuel-Brockendorff p\xc3\xa5 Scheelenborg og Valdemars Slot og anvendte sine nye arealer som foregangsmand for kunstig fiskeavl, h\xc3\xb8nseri, frugtplantager og fra 1880 frugtvinfabrikation. Han lod s\xc3\xa5ledes 5 tdl. i Gl. Hestehave rydde til en frugtplantage og tilplante med prim\xc3\xa6rt \xc3\xa6bletr\xc3\xa6er._NEWLINE_Weber var ingenlunde blevet fattig, for han vedblev at v\xc3\xa6re interessent i den gr\xc3\xb8nlandske kryolitmine, og i 1870'erne blev sodaproduktionen udfaset og kryolitten i stedet anvendt til fremstilling af aluminium._NEWLINE_Hans bop\xc3\xa6l ved Svendborg blev d\xc3\xb8bt Christiansminde, og den blev udvidet betragteligt, fx importeredes adskillige tusinde l\xc3\xb8v- og n\xc3\xa5letr\xc3\xa6er fra Orl\xc3\xa9ans i Frankrig til at skabe en pr\xc3\xa6sentabel park. I omr\xc3\xa5det, hvor Christiansminde l\xc3\xa5, anlagde han gangstier, satte b\xc3\xa6nke op, klippede faconer i buske og tr\xc3\xa6er, anlagde \xc3\xb8rreddamme, anl\xc3\xb8bsbro til f\xc3\xa6rge, dansesalon, trakt\xc3\xb8rsted, badehotel i 1881 og skydepavillon. Desuden et st\xc3\xb8rre h\xc3\xb8nseri med rugemaskiner._NEWLINE_I 1872 etablerede Theobald Weber et tr\xc3\xa6skibsv\xc3\xa6rft p\xc3\xa5 frugtplantagens omr\xc3\xa5de ved Svendborgsund, som hans \xc3\xa6ldste s\xc3\xb8n Sophus Weber (1859-1941) overtog. Han selv d\xc3\xb8de 3. september 1886 i sin villa S\xc3\xb8ro og blev bisat i Vor Frue Kirke og ligger begravet p\xc3\xa5 Assistens Kirkeg\xc3\xa5rd plads nr. F.046. En anden s\xc3\xb8n, Harris Weber, overtog frugtplantagen og mosteriet, der blev en blomstrende forretning og kongelig hofleverand\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nWebersgade\n_START_PARAGRAPH_\n4. april 1854 havde han \xc3\xa6gtet Sofie Emilie Meldola (22. november 1833 \xe2\x80\x93 25. juli 1878), datter af prokurator Rafael Camillo Meldola og Rebekka Christine f. S\xc3\xb8rensen fra Larvik i Norge. Han havde m\xc3\xb8dt hende til et bal i 1851. Parret fik 8 b\xc3\xb8rn._NEWLINE_Prokuratoren var bror til gartneren August Philip Meldola, som i 1845 havde k\xc3\xb8bt omr\xc3\xa5det N\xc3\xb8rreholm langs Sortedams S\xc3\xb8 i K\xc3\xb8benhavn. Weber k\xc3\xb8bte i 1856 N\xc3\xb8rreholm af sin svigerfaders bror inklusive en privatbolig, som Weber senere omd\xc3\xb8bte fra N\xc3\xb8rreholm til R\xc3\xb8rholm. Weber boede aldrig selv p\xc3\xa5 R\xc3\xb8rholm, idet han havde en villa i Rosenv\xc3\xa6nget, men udlejede beboelsen til bl.a. maleren Wilhelm Zillen._NEWLINE_Meldola havde pr\xc3\xb8vet at udstykke N\xc3\xb8rreholm i lodder med henblik p\xc3\xa5 salg p\xc3\xa5 auktion, men ingen ville k\xc3\xb8be lodderne p\xc3\xa5 grund af demarkationsservitutterne, der forb\xc3\xb8d opf\xc3\xb8relse af permanent bebyggelse. Weber var anderledes heldig, for 1867 blev demarkationsservitutterne langt om l\xc3\xa6nge oph\xc3\xa6vet, hvorp\xc3\xa5 Weber kunne p\xc3\xa5begynde en udstykning af R\xc3\xb8rholm til bebyggelse. En deklaration fra 1878 beskriver den nye udstykning som best\xc3\xa5ende af tre 25 alen brede gader mellem \xc3\x98ster Farimagsgade og \xc3\x98ster S\xc3\xb8gade. Theobald Weber foreslog K\xc3\xb8benhavns Kommune at bruge gadenavnene Gammeltoftsgade, Ole Suhrs Gade og R\xc3\xb8rholmsgade, og Borgerrepr\xc3\xa6sentationen vedtog efter at have accepteret Webers navneforslag desuden at en vej nord for R\xc3\xb8rholms nordskel langs Arbejdernes Byggeforenings nye bebyggelse, popul\xc3\xa6rt kaldet Kartoffelr\xc3\xa6kkerne, skulle kaldes Webersgade."