b'\n_START_ARTICLE_\nVolap\xc3\xbck (sprog)\n_START_SECTION_\nBegyndelsen\n_START_PARAGRAPH_\nVolap\xc3\xbck blev lavet af Johann Martin Schleyer, en katolsk pr\xc3\xa6st i Baden, Tyskland, og offentliggjort i 1879 (nogle kilder siger 1880). Schleyer sagde at Gud i en dr\xc3\xb8m havde bedt ham lave et internationalt sprog._NEWLINE_Volap\xc3\xbck blev hurtigt popul\xc3\xa6rt med over hundrede tusinde tilh\xc3\xa6ngere. Der blev afholdt internationale kongresser i 1884 i Friedrichshafen, i 1887 i M\xc3\xbcnchen og i 1889 i Paris. Der var i 1889 ansl\xc3\xa5et 283 klubber, 25 tidsskrifter p\xc3\xa5 eller om volap\xc3\xbck, og 316 l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ger p\xc3\xa5 25 sprog.\n_START_SECTION_\nI Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nKritikken af volap\xc3\xbck kom til Danmark f\xc3\xb8r volap\xc3\xbck selv. I april 1885, mens den ber\xc3\xb8mte sprogforsker Otto Jespersen endnu kun var student, holdt han et foredrag om volap\xc3\xbck i Det Historisk-Filosofiske Samfund, hvor han afskrev plansprog i almindelighed og volap\xc3\xbck i s\xc3\xa6rdeleshed. I 1886 fattede J. Svanholm-Nielsen, en pacifistisk g\xc3\xa5rdejer i B\xc3\xa6lum, Himmerland, interesse for sagen og lod sine b\xc3\xb8rn undervise i volap\xc3\xbck. De f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r voksede bev\xc3\xa6gelsen kraftigt, hvorefter der blev fuldst\xc3\xa6ndig stille om den. To af de vigtigste volap\xc3\xbckister i denne periode var pastor Rasmus Malling-Hansen, der bl.a. besk\xc3\xa6ftigede sig meget med d\xc3\xb8veundervisning, og den senere forsikringsdirekt\xc3\xb8r Wilhelm Hansen.\n_START_SECTION_\nOrdet volapyk p\xc3\xa5 dansk i dag\n_START_PARAGRAPH_\nI dag er sproget volap\xc3\xbck n\xc3\xa6sten glemt, men ordet er bevaret i det danske sprog med betydningen vr\xc3\xb8vl eller uforst\xc3\xa5elig tale. Dette skyldes sikkert ordenes totale uforst\xc3\xa5elighed for de uindviede. Mange vil opfatte eksemplet nedenfor som det rene volapyk \xe2\x80\x93 ogs\xc3\xa5 uden at vide at det er volap\xc3\xbck! I denne betydning er volapyk synonymt med kauderv\xc3\xa6lsk.\n_START_SECTION_\nSprogligt set\n_START_PARAGRAPH_\nVolap\xc3\xbcks ordforr\xc3\xa5d stammer hovedsageligt fra engelsk \xe2\x80\x93 med indslag fra tysk og fransk \xe2\x80\x93 ofte \xc3\xa6ndret s\xc3\xa5 ordene ikke umiddelbart er genkendelige. For eksempel stammer vol og p\xc3\xbck fra de engelske ord world (verden) og speak (tale). Grammatikken er modelleret over de indoeurop\xc3\xa6iske sprog, men gjort regelm\xc3\xa6ssig og agglutinerende. Navneord har som p\xc3\xa5 tysk 4 kasus: nominativ, genitiv, dativ og akkusativ._NEWLINE_Udsagnsordene kan b\xc3\xb8jes efter tid, aspekt, form, person, tal og k\xc3\xb8n. Flere af kategorierne kan udelades, men det er blevet ansl\xc3\xa5et at en fuld b\xc3\xb8jning af et udsagnsord p\xc3\xa5 volap\xc3\xbck kan omfatte 500.000 b\xc3\xb8jningsformer.\n_START_SECTION_\nVolap\xc3\xbck i dag\n_START_PARAGRAPH_\nArie de Jong, Holland, lavede en revision af volap\xc3\xbck som blev offentliggjort i 1931. Revisionen som forsimplede grammatikken, blev generelt accepteret af de tilbagev\xc3\xa6rende talere af sproget._NEWLINE_Der er stadig volap\xc3\xbckister i dag, men ansl\xc3\xa5et under hundrede.'