b'\n_START_ARTICLE_\nDansk Islamisk Center\n_START_PARAGRAPH_\nDansk Islamisk Center (tidligere Moskeforeningen K\xc3\xb8benhavn) er en dansk moske og forening p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rrebro i K\xc3\xb8benhavn. I mods\xc3\xa6tning til de fleste andre danske moskeer, der ofte er oprettet af og prim\xc3\xa6rt henvender sig til en bestemt herkomstgruppe (f.eks. dansk-tyrker, dansk-pakistanere eller danskere af arabisk herkomst), blev centeret startet i 2007 som moske og samlingssted for muslimer, hvor alt foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 dansk (bortset fra rituelle handlinger som b\xc3\xb8nner, der reciterer Koranen p\xc3\xa5 arabisk). Form\xc3\xa5let var at oprette et samlingssted for danske muslimer, der ikke behersker f.eks. tyrkisk, pakistansk eller arabisk som deres f\xc3\xb8rste sprog - en gruppe, som stiger i antal i takt med, at mange efterkommere af indvandrere fra muslimske lande bliver f\xc3\xb8dt og vokser op i Danmark. Samtidig \xc3\xb8nskede initiativtagerne, at centeret skulle v\xc3\xa6re et sted, hvor udenforst\xc3\xa5ende ikke-muslimer skulle kunne kigge ind og umiddelbart forst\xc3\xa5, hvad der foreg\xc3\xa5r, uden at have behov for en tolk.  _NEWLINE_Dansk Islamisk Center har en relativt markant position i offentligheden, ikke mindst som f\xc3\xb8lge af de tilknyttede imamer, der ofte deltager i den offentlige debat. Centeret optr\xc3\xa6der som en institution i det muslimske milj\xc3\xb8, der \xc3\xb8nsker at opbygge en dansk muslimsk identitet som danske medborgere og derved afgr\xc3\xa6nser sig b\xc3\xa5de fra udenlandske imamer, der ofte er pr\xc3\xa6get af det land og den kultur, de kommer fra, og fra muslimske grupper med mere ekstreme holdninger.\n_START_SECTION_\nImamer\n_START_PARAGRAPH_\nDansk Islamisk Center har fire tilknyttede imamer, der alle er eller har v\xc3\xa6ret meget aktive i den danske samfundsdebat, ikke mindst om muslimernes rolle i Danmark og deres forhold til det omgivende samfund. Centerets fire imamer er Abdul Wahid Pedersen, Fatih Alev, Naveed Baig og Waseem Hussain (som ogs\xc3\xa5 er nuv\xc3\xa6rende formand for centeret).\n_START_SECTION_\nStart\n_START_PARAGRAPH_\nInitiativet blev i f\xc3\xb8rste omgang startet i 2007 under navnet "Moskeforeningen K\xc3\xb8benhavn" af en r\xc3\xa6kke personer fra det danske muslimske milj\xc3\xb8, bl.a. Abdul Wahid Pedersen og Fatih Alev, og blev st\xc3\xb8ttet af foreningen Muslimer i Dialog og paraplyorganisationen Muslimernes F\xc3\xa6llesr\xc3\xa5d. _NEWLINE_Det udtrykkelige fokus p\xc3\xa5 dansk som hovedsprog i moskeen var blandt andet et udtryk for en pragmatisk erkendelse af, at der i de danske muslimske menigheder var en voksende gruppe muslimer, der ikke forst\xc3\xa5r arabisk eller et af de andre sprog, der ofte bruges i moskeerne. Det gjaldt b\xc3\xa5de anden- og tredjegenerationsindvandrere og gruppen af danskere, der er konverteret til islam. Samtidig var valget ogs\xc3\xa5 et meget bevidst valg for at fremme en dansk muslimsk identitet, som stifterne opfattede som n\xc3\xb8dvendig for at kunne g\xc3\xb8re islam til en naturligt element i den danske dagligdag. Det kr\xc3\xa6ver udviklingen af en m\xc3\xa5de at udtrykke sig om islam p\xc3\xa5, som passer til en dansk kulturel sammenh\xc3\xa6ng, forklarede Wahid Pedersen til Kristeligt Dagblad i efter\xc3\xa5ret 2007._NEWLINE_I nogle \xc3\xa5r omtalte centeret sig som Danmarks eneste dansksprogede moske, men har nu f\xc3\xa5et f\xc3\xb8lgeskab af en r\xc3\xa6kke andre moskeer, hvad hoved- og pr\xc3\xa6dikesproget ang\xc3\xa5r._NEWLINE_I 2009 blev moskeforeningen officielt godkendt af de danske myndigheder som trossamfund, hvilket bl.a. indeb\xc3\xa6rer, at det kan foretage vielser, der anerkendes som juridisk gyldige i Danmark._NEWLINE_I 2012 skiftede moskeforeningen navn til Dansk Islamisk Center i forbindelse med en sammenl\xc3\xa6gning med foreningen Islamisk Info og Foredrag (IFF).\n_START_SECTION_\nDeltagelse i samfundsdebatten\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge rapporten Moskeer i Danmark II fra Aarhus Universitet (udgivet i december 2017) var centeret "m\xc3\xa5ske den mosk\xc3\xa9, der i \xc3\xb8jeblikket anvendes hyppigst, n\xc3\xa5r etablerede nyhedsmedier \xc3\xb8nsker udtalelser fra danske imamer"._NEWLINE_I perioden 2011-14 gjorde centeret systematisk sine fredagspr\xc3\xa6dikener (khutbaer) offentligt tilg\xc3\xa6ngelige ved at l\xc3\xa6gge dem ud p\xc3\xa5 nettet i form af YouTube-videoer. I pr\xc3\xa6dikenerne blev tilh\xc3\xb8rerne generelt opfordret til at holde fast i deres egne traditioner og religion, samtidig med at de engagerer sig i det danske samfund sammen med deres ikke-muslimske medborgere._NEWLINE_I 2014 opfordrede centerets dav\xc3\xa6rende formand Fatih Alev de danske muslimer til at demonstrere imod Islamisk Stat, og efter at en TV-dokumentarserie "Moskeerne bag sl\xc3\xb8ret" i 2016 havde sat kritisk lys p\xc3\xa5 nogle danske moskeer, tog centeret initiativ til en pressemeddelelse, hvor de fremf\xc3\xb8rte, at der var udfordringer som trusler, vold, hemmelighedskr\xc3\xa6mmeri, kvindeundertrykkelse, og socialt bedrageri i visse segmenter af de muslimske milj\xc3\xb8er, som det var n\xc3\xb8dvendigt at l\xc3\xb8se._NEWLINE_I marts 2016 skrev Dansk Islamisk Center en kronik i Jyllands-Posten med titlen "Mosk\xc3\xa9erne uden sl\xc3\xb8r", der blev underskrevet af fire st\xc3\xb8rre danske muslimske organisationer (Dansk Muslimsk Union, Muslimernes F\xc3\xa6llesr\xc3\xa5d, Dansk Islamisk Trossamfund og Det Islamiske Marokkanske R\xc3\xa5d i Danmark). I kronikken efterlyste de en positiv dansk-muslimsk identitet, der "som en selvf\xc3\xb8lge og med sin integritet i behold opfattes og opfatter sig selv som en naturlig del af det nationale r\xc3\xb8d-hvide f\xc3\xa6llesskab". De beskrev, hvordan det er en meget stor opgave for de danske imamer at kunne fungere som \xc3\xa5ndelige vejledere i den meget store forskelligartethed blandt danske muslimer - etnisk, religi\xc3\xb8st, socialt, kulturelt og uddannelsesm\xc3\xa6ssigt - og samtidig g\xc3\xa5 forrest i forhold til at skabe en dansk-muslimsk identitet og et positivt medborgerideal og henviste til oprettelsen af en islamisk teologiuddannelse p\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavns Universitet. Kronikken medf\xc3\xb8rte en del kommentarer fra danske islam-debatt\xc3\xb8rer. Nogle h\xc3\xa6ftede sig ved, at den var udtryk for en ny generation og ny type af muslimske ledere som mods\xc3\xa6tning til \xc3\xa6ldre, udenlandske imamer, der tidligere typisk har tegnet de danske muslimer i offentligheden, mens andre opfordrede de progressive muslimske milj\xc3\xb8er til at l\xc3\xa6gge tydeligere afstand til mere konservativt indstillede trosf\xc3\xa6ller.'