b'\n_START_ARTICLE_\nTyskland\n_START_SECTION_\nForhistorie og oldtid\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland er hjemsted for en r\xc3\xa6kke interessante forhistoriske menneskefund. Der er spor af fortidsmenneskelig aktivitet til for 700.000 \xc3\xa5r siden. Neanderthal-mennesket havde sin gang i Tyskland indtil det blev fortr\xc3\xa6ngt af det moderne menneske for omkring 40.000 \xc3\xa5r siden. Efter istiden havde sluppet sit greb i Europa, blev Tyskland hjemsted for stadig flere mennesker. I l\xc3\xb8bet af den yngre stenalder gik Tyskland bort fra j\xc3\xa6ger- og samlerlivet og begyndte at dyrke jorden og holde husdyr._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste skriftlige beretninger om mennesker i Tyskland findes hos gr\xc3\xa6kerne og romerne fra omkring 500 \xc3\xa5r f. kr.. De omtaler keltiske stammer i syd og germanske stammer i nord. I l\xc3\xb8bet af de n\xc3\xa6ste \xc3\xa5rhundreder bev\xc3\xa6gede de germanske stammer sig l\xc3\xa6ngere mod syd og fortr\xc3\xa6ngte snart den keltiske kultur i Sydtyskland, kun i de schweiziske alper kunne kelterne holde sig fast. Mange flod- og bynavne i Sydtyskland vidner om deres tilstedev\xc3\xa6relse._NEWLINE_Slaget i Teutoburger-skoven (Varusslaget) i Niedersachsen i \xc3\xa5r 9 e.Kr., hvor germanere under Hermann udslettede en hel romersk h\xc3\xa6r, der var p\xc3\xa5 vej l\xc3\xa6ngere ind i Tyskland, satte en stopper for romernes fremf\xc3\xa6rd mod nord i det germanske omr\xc3\xa5de. Romerne pr\xc3\xb8vede aldrig for alvor igen at udvide deres territorium \xc3\xb8st for Rhinen._NEWLINE_Fra 58 f. kr. til 455 e. kr. var omr\xc3\xa5derne vest for Rhinen og omr\xc3\xa5derne syd for Donau under romersk kontrol. Gr\xc3\xa6nsen mellem romerriget og de germanske stammer l\xc3\xb8b omtrent langs den nuv\xc3\xa6rende sproggr\xc3\xa6nse mellem germansk og romansk. De vigtigste romerske byer var Colonia Agrippinensium (K\xc3\xb6ln), Augusta Treverorum (Trier), Mogontiacum (Mainz) og Augusta Vindelicorum (Augsburg). Selv om der var mods\xc3\xa6tninger mellem romerne og germanerne, fandt der ogs\xc3\xa5 en ivrig kulturel og \xc3\xb8konomisk udveksling sted. Den f\xc3\xb8rte til udvikling blandt de germanske stammer. Romeren Tacitus skrev en etnografisk-historisk beretning om germanerne 98 e.Kr.\n_START_SECTION_\nGermanske folkevandringer\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede 120 f.Kr. havde romerne oplevet de germanske folkevandringers styrke, da kimbrere (sandsynligvis fra Himmerland), teutonere og ambronere vandrede mod syd i store tal og var t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 at overvinde romerne i deres italienske kerneland._NEWLINE__NEWLINE_Men med hunnernes indmarch i det \xc3\xb8stlige Europa 376 e.Kr. blev en endnu voldsommere migration indledt, da store skarer flygtede eller blev fordrevet mod vest. Samtidig sv\xc3\xa6kkedes det vestlige romerrige kraftigt og \xc3\xa5bnede for germanske stammers indtog i Frankrig. Alemanniske, burgundiske og vandalske stammer etablerede kongeriger i det meste af Vesteuropa. _NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af det 7. \xc3\xa5rhundrede begyndte germanerne ogs\xc3\xa5 at brede sig ind i det delvist affolkede omr\xc3\xa5de \xc3\xb8st for Elben, hvor forskellige slaviske stammer holdt til. Omr\xc3\xa5det var endnu i h\xc3\xb8jmiddelalderen pr\xc3\xa6get af slavisk sprog og kultur, og de fleste stednavne i \xc3\x98sttyskland er af slavisk oprindelse (Berlin, Dresden etc.).\n_START_SECTION_\nDet frankiske rige\n_START_PARAGRAPH_\nI Frankrig etablerede en st\xc3\xa6rk germansk kongesl\xc3\xa6gt sig som herskere. Frankernes konged\xc3\xb8mme varede i flere \xc3\xa5rhundreder under det merovingiske dynasti og derefter under det karolingiske. Den f\xc3\xb8rste karolinger var Karl Martell, der i 732 stoppede arabernes fremtr\xc3\xa6ngen i Slaget ved Poitiers. Karl den Store, som blev kronet som kejser i \xc3\xa5r 800, erobrede Bayern i 788 og Niedersachsen i 804. Han kom til at kontrollere det meste af dagens Tyskland og Frankrig og var den m\xc3\xa6gtigste mand i Europa. Hans rige strakte sig helt til Ejderen, hvor han havde kontroverser med nogle af de f\xc3\xb8rste danske konger, bl.a. Godfred.\n_START_SECTION_\nReformationen og Tredive\xc3\xa5rskrigen\n_START_PARAGRAPH_\nReformationen havde sit udspring i de tyske sm\xc3\xa5stater. Efter nogle mindre religionskrige i det 16. \xc3\xa5rhundrede br\xc3\xb8d tredive\xc3\xa5rskrigen ud i 1618 med Tyskland som midtpunkt. Det var en \xc3\xb8del\xc3\xa6ggende krig, der f\xc3\xb8rst havde religi\xc3\xb8se, men senere rent magtpolitiske motiver. Krigen h\xc3\xa6rgede landene voldsomt, og efter 30 \xc3\xa5r som kampplads for de europ\xc3\xa6iske stormagters h\xc3\xa6re var Tysklands indbyggertal faldet fra 17 til 10 millioner .\n_START_SECTION_\nEnev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af det 17. og 18. \xc3\xa5rhundrede blev enev\xc3\xa6lden indf\xc3\xb8rt efter fransk forbillede i mange tyske stater. Det bet\xc3\xb8d en rivalisering mellem de forskellige dele af riget. Det protestantiske Preussen under is\xc3\xa6r Frederik den Store kom godt gennem denne udvikling. S\xc3\xa5 godt, at han kunne udfordre den tyske kejser fra det st\xc3\xa6rke, katolske \xc3\x98strig. Mods\xc3\xa6tningen mellem de to vigtigste medlemmer af rigsf\xc3\xa6llesskabet var med til at sv\xc3\xa6kke rigets sammenh\xc3\xa6ngskraft i det 18. \xc3\xa5rhundrede. Is\xc3\xa6r under Syv\xc3\xa5rskrigen, hvor Preussen og \xc3\x98strig k\xc3\xa6mpede mod hinanden, var riget t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 opl\xc3\xb8sning. Hverken \xc3\x98strig eller Preussen var i stand til at stoppe Napoleon Bonaparte og hans franske v\xc3\xa6rnepligtsh\xc3\xa6r, der i 1806 fejede al modstand til side og gav det skrantende tyske rige d\xc3\xb8dsst\xc3\xb8det.\n_START_SECTION_\nDet Tyske forbund (1815-1866)\n_START_PARAGRAPH_\nEfter det tysk-romerske riges sammenbrud og Napoleons nederlag ved Waterloo blev de europ\xc3\xa6iske landes gr\xc3\xa6nser stukket ud ved kongressen i Wien i 1815. Tyskland blev ikke forenet. I stedet blev en l\xc3\xb8s konf\xc3\xb8deration skabt med to dominerende medlemmer: Preussen og \xc3\x98strig, og mange af de over hundrede sm\xc3\xa5stater blev samlet i st\xc3\xb8rre konge- og fyrsted\xc3\xb8mmer._NEWLINE_I de f\xc3\xb8lgende ti\xc3\xa5r kendt som restaurationen (genoprettelsen) fors\xc3\xb8gte monarkierne at bek\xc3\xa6mpe liberale str\xc3\xb8mninger, der havde bredt sig efter den franske revolution. Liberalismen var t\xc3\xa6t forbundet med nationalisme og med kravet om et forenet Tyskland. I 1848 udbr\xc3\xb8d der uroligheder i Berlin, og kong Frederik Vilhelm 4. af Preussen blev tvunget til at love en forfatning. En nationalforsamling, valgt i alle tyske stater, m\xc3\xb8dtes i Frankfurt am Main for at vedtage en ny konstitution. Imidlertid l\xc3\xb8b den liberale bev\xc3\xa6gelse ud i sandet, og kongen n\xc3\xa6gtede at acceptere forslaget til en forfatning for et forenet Tyskland p\xc3\xa5 et demokratisk og forfatningsm\xc3\xa6ssigt grundlag.\n_START_SECTION_\nDet tyske kejserrige (1871-1918)\n_START_PARAGRAPH_\nPreussens milit\xc3\xa6re sejre over Danmark i 1864 og is\xc3\xa6r over \xc3\x98strig i slaget ved K\xc3\xb6niggr\xc3\xa4tz 1866 og over Frankrig i den fransk-preussiske krig 1870-71 bet\xc3\xb8d, at konkurrenterne var sl\xc3\xa5et af banen, og Preussen alene kunne grundl\xc3\xa6gge et samlet Tyskland. Ved udr\xc3\xa5belsen af det tyske kejserrige i Versailles i januar 1871 blev Preussens kongesl\xc3\xa6gt gjort til kejsere over det Tyske Rige. Det omfattede alle de st\xc3\xb8rre og mindre stater i Tyskland, der f\xc3\xb8r havde v\xc3\xa6ret mere eller mindre selvst\xc3\xa6ndige. I \xc3\xa5rtier havde valget st\xc3\xa5et mellem den stortyske og lilletyske l\xc3\xb8sning: med eller uden \xc3\x98strig. Men Preussen havde nu effektivt k\xc3\xb8rt \xc3\x98strig ud p\xc3\xa5 et sidespor, og Tyskland blev samlet uden \xc3\x98strig. _NEWLINE_Selv om kejserriget havde en valgt rigsdag, blev regeringen udn\xc3\xa6vnt af kejseren, som havde central politisk magt. Otto von Bismarck, jernkansleren, havde med sin strategiske sans og vilje til krig som magtredskab v\xc3\xa6ret hjernen bag Preussens kolossale opstigning, men da kejser Wilhelm 1. (kejser 1871-1888) d\xc3\xb8de og blev fulgt af Frederik 3. (1888) og dennes s\xc3\xb8n Wilhelm 2. (1888-1918) mistede Bismarck sin indflydelse.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nKejserriget var en epoke med stor \xc3\xb8konomisk v\xc3\xa6kst og industrialisering. Og samtidig \xc3\xb8get nationalf\xc3\xb8lelse og militarisme. Bismarcks realpolitiske linje var erstattet af en aggressiv kurs, der str\xc3\xa6bte efter at udvide tyske interesser i Europa. Og gennem kolonialisering og fl\xc3\xa5depolitik ogs\xc3\xa5 i resten af verden. Det sidste var en torn i \xc3\xb8jet p\xc3\xa5 England. Frankrig n\xc3\xa6rede \xc3\xb8nske om h\xc3\xa6vn efter nederlaget til tyskerne i 1871, hvor det afstod Alsace/Elsass og Lorraine/Lothringen. Der var udsigt til krig._NEWLINE_Den 1. august 1914 br\xc3\xb8d 1. verdenskrig ud. Efter fire \xc3\xa5rs blodig stillest\xc3\xa5ende krig m\xc3\xa5tte Tyskland erkende nederlaget, uden at der havde v\xc3\xa6ret fjendtlige tropper p\xc3\xa5 tysk jord. Med traktaten i Versailles 1919 blev Tyskland holdt ansvarlig for 1. verdenskrig og p\xc3\xa5lagt enorme krigsskadeserstatninger. Tyskland mistede store omr\xc3\xa5der til Polen, Frankrig og Belgien, og Nordslesvig kom tilbage til Danmark efter en folkeafstemning (genforeningen i 1920). Nederlaget bet\xc3\xb8d kejserrigets endeligt: kejseren abdicerede, og de tyske socialdemokrater udr\xc3\xa5bte det Tyske Rige som republik.\n_START_SECTION_\nWeimarrepublikken (1919-1933)\n_START_PARAGRAPH_\nWeimarrepublikken var et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at etablere et liberalt og demokratisk Tyskland. Regeringen h\xc3\xa6mmedes dog af store \xc3\xb8konomiske problemer og forfatningens organisatoriske svaghed. I de tidlige \xc3\xa5r var det opr\xc3\xb8r og kupfors\xc3\xb8g fra b\xc3\xa5de nationalister og kommunister, og hyperinflationen i 1923 kn\xc3\xa6kkede \xc3\xb8konomien. De n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r blev forholdene bedre, efterh\xc3\xa5nden som trykket fra krigsskadeerstatningerne mindskedes. Vellykkede koalitionsregeringer genskabte ro og orden indtil den store verdens\xc3\xb8konomiske krise efter b\xc3\xb8rskrakket i 1929. Under den nye \xc3\xb8konomiske tilbagegang var forholdene under hyperinflationen i frisk erindring, og en antidemokratisk opposition mod Versaillestraktaten undergravede Weimarrepublikken. B\xc3\xa5de det Nationalsocialistiske tyske Arbejderparti (NSDAP), tyske monarkister og kommunisterne udnyttede denne stemning og den \xc3\xb8gede arbejdsl\xc3\xb8shed, og staten var ikke i stand til at opretholde lov og orden.\n_START_SECTION_\nNazi-Tyskland (1933-1945)\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Hitler kunne s\xc3\xa6tte  Weimarrepublikken ud af funktion i 1933 med andre partiers hj\xc3\xa6lp og med vold og trusler. Efter at NSDAP blev det st\xc3\xb8rste parti i begge valg i 1932 (dog uden flertal i Rigsdagen) udn\xc3\xa6vnte pr\xc3\xa6sident Paul von Hindenburg Hitler til rigskansler den 30. januar 1933. Efter Rigsdagsbranden i februar 1933 blev kommunistpartiet forbudt. Efter valget i marts 1933 fik Hitler stadig ikke flertal i Rigsdagen, men de kommunistiske mandater blev annulleret, og ved hj\xc3\xa6lp af de \xc3\xb8vrige partiers stemmer fik Hitler det to tredjedeles flertal, som var n\xc3\xb8dvendigt efter forfatningen og gav ham bef\xc3\xb8jelser til at regere alene. Kun det socialdemokratiske SPD stemte mod denne bemyndigelseslov. Da Hindenburg d\xc3\xb8de i august 1934, begik Hitler statskup og overtog ogs\xc3\xa5 embedet som pr\xc3\xa6sident. Han undergravede systematisk alle demokratiske institutioner og indf\xc3\xb8rte meget strenge regler for j\xc3\xb8der og politiske modstandere; de sidste blev allerede fra 1933 interneret i de nyoprettede KZ-lejre._NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af 30\'erne br\xc3\xb8d Tyskland flere gange \xc3\xa5benlyst bestemmelser i Versaillestraktaten, uden at Storbritannien eller Frankrig greb ind, selv om Tyskland endnu ikke havde milit\xc3\xa6r af betydning. Efter anneksionen af \xc3\x98strig i marts 1938 (Anschluss) blev det tyskbefolkede Sudeterland annekteret fra Tjekkoslovakiet i oktober samme \xc3\xa5r efter M\xc3\xbcnchen-aftalen mellem Tyskland og Storbritannien. I marts 1939 annekterede Tyskland hele den vestlige halvdel af Tjekkoslovakiet (de gamle \xc3\xb8strigske provinser B\xc3\xb6hmen-M\xc3\xa4hren). Det var ikke en del af aftalen, og England og Frankrig gav Tyskland et ultimatum.\n_START_SECTION_\n2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nPolen genopstod efter 1. verdenskrig og havde kunnet udvide sit areal med store omr\xc3\xa5der, hvor der levede et stort tysk mindretal (bl.a. den polske korridor der delte det \xc3\xb8stlige Tyskland i to). Hitler \xc3\xb8nskede derfor at erobre landet. Ogs\xc3\xa5 for at f\xc3\xa5 livsrum og vise den slaviske races underlegenhed . 1. september 1939 angreb Tyskland Polen fra vest, og den 17. september angreb Sovjetunionen fra \xc3\xb8st. Delingen af Polen og \xc3\x98steuropa var allerede fastlagt i Molotov-Ribbentrop-pagten. England og Frankrig erkl\xc3\xa6rede krig mod Tyskland. Det blev begyndelsen p\xc3\xa5 2. verdenskrig._NEWLINE_I 1940 besatte Tyskland Danmark, Norge, Belgien, Nederlandene, Luxemburg og Frankrig. Sovjetunionen blev angrebet i 1941 samtidigt med Gr\xc3\xa6kenland og Jugoslavien. I forbindelse med Japans angreb p\xc3\xa5 USA i december 1941 erkl\xc3\xa6rede Hitler ogs\xc3\xa5 krig mod USA._NEWLINE_Tyskland og Japan, tabte krigen i 1945. Italien kapitulerede allerede i 1943. Store dele af Europa, ikke mindst Tyskland, l\xc3\xa5 i ruiner. Krigen f\xc3\xb8rte til enorme menneskelige lidelser, en total nedbrydning af Tysklands politiske og \xc3\xb8konomiske strukturer og en deling af landet. Tyskland mistede store omr\xc3\xa5der i \xc3\xb8st. Den tyske befolkning blev fordrevet igen og erstattet af polakker og sovjetborgere.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nTyskere refererer ofte til 1945 som Stunde Null for at beskrive landets totale sammenbrud. Selv om visse storbyer var j\xc3\xa6vnet med jorden, s\xc3\xa5 var al tysk industri dog ikke \xc3\xb8delagt, og store dele af infrastrukturen var stadig intakt. Allerede ved Jalta-konferencen i februar 1945 var de tre store allierede nationer, USA, Storbritannien og Sovjetunionen, blevet enige om at dele Tyskland i fire bes\xc3\xa6ttelseszoner efter sejren. Ved Potsdam-konferencen blev denne ordning bekr\xc3\xa6ftet og den tyske gr\xc3\xa6nse mod \xc3\xb8st lagt fast ved floderne Oder og Neisse, hvor den stadig er. Det bet\xc3\xb8d at over 10 millioner tyskere skulle udvises fra de tyske provinser \xc3\xb8st for Oder-Neisse-linjen (Schlesien, \xc3\x98stpreussen og Pommern)._NEWLINE_Kort efter Potsdam-konferencen begyndte uenighederne mellem Sovjetunionen og de vestallierede at vise sig. De kulminerede i 1948 med Berlin-blokaden, den sovjetiske blokade af den af de vestallierede del af Berlin, som l\xc3\xa5 isoleret midt inde i \xc3\xb8stblokken. Sovjetunionens p\xc3\xa5skud var utilfredshed med den nyindf\xc3\xb8rte m\xc3\xb8ntreform i de vestlige bes\xc3\xa6ttelseszoner. Takket v\xc3\xa6re en vestallieret luftbro kunne den vestberlinske befolkning br\xc3\xb8df\xc3\xb8des._NEWLINE_I 1949 blev to tyske stater grundlagt. De tre vestlige bes\xc3\xa6ttelseszoner, den franske, britiske og amerikanske, blev til Forbundsrepublikken Tyskland (Vesttyskland), og den sovjetiske zone blev til den kommunistiske stat DDR (\xc3\x98sttyskland).\n_START_SECTION_\nBRD\n_START_PARAGRAPH_\nVesttysklands forhold til udlandet var i \xc3\xa5rtierne efter krigen pr\xc3\xa6get af de \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelser og folkedrab, som Tyskland var ansvarlig for under 2. verdenskrig. M\xc3\xa5let var fra begyndelsen at genskabe tilliden til Tyskland i verden og p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de ogs\xc3\xa5 opn\xc3\xa5 \xc3\xb8konomisk og politisk handlefrihed. I 1952 indgik den f\xc3\xb8rste tyske forbundskansler Adenauer en aftale mellem Vesttyskland og Israel, hvorefter Vesttyskland forpligtede sig til at betale tre mia. D-Mark i erstatning til tysk-j\xc3\xb8diske fordrevne. I 1955 bes\xc3\xb8gte Adenauer Sovjet og genoptog diplomatiske forbindelser. Det bet\xc3\xb8d at 2 mio. af de ca. 3,3 mio. tyske krigsfanger i Sovjet kunne vende hjem fra fangenskab. I 1955 indgik Danmark og Tyskland i forbindelse med Vesttysklands indtr\xc3\xa6den i Nato en aftale om mindretallene ved den dansk-tyske gr\xc3\xa6nse (K\xc3\xb8benhavn-Bonn-erkl\xc3\xa6ringerne)._NEWLINE_\xc3\x85rene efter Willy Brandts tiltr\xc3\xa6den i 1969 var pr\xc3\xa6get af afsp\xc3\xa6nding mellem \xc3\x98st og Vest. I 1970 indgik Vesttyskland en samarbejdsaftale med DDR. Brandt bes\xc3\xb8gte mindesm\xc3\xa6rket for opstanden i den j\xc3\xb8diske ghetto i Warszawa, og Polens og Sovjets overtagelse af de tidligere tyske \xc3\xb8stomr\xc3\xa5der (Oder-Neisse-Gr\xc3\xa6nsen) blev anerkendt.\n_START_SECTION_\nDDR\n_START_PARAGRAPH_\nUtilfredsheden med det \xc3\xb8sttyske styre f\xc3\xb8rte i 1953 til arbejderopstanden i \xc3\x98stberlin. I l\xc3\xb8bet af 1950\'erne steg antallet af flygtninge fra DDR til Vesttyskland voldsomt, og den socialistiske stat var ved at blive dr\xc3\xa6net for is\xc3\xa6r h\xc3\xb8jtuddannede borgere. I 1961 lukkede det \xc3\xb8sttyske regime under Walter Ulbricht gr\xc3\xa6nsen med Berlinmuren.\n_START_SECTION_\nBerlinrepublikken\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Sovjetunionens sammenbrud i slutningen af 1980\'erne bredte det folkelige pres for reformer sig til de kommunistiske \xc3\xb8stlande og ogs\xc3\xa5 til DDR. B\xc3\xb8lger af \xc3\xb8sttyskere flygtede gennem Tjekkoslovakiet og Ungarn til Vesttyskland, og der opstod demonstrationer og protester mod det \xc3\xb8sttyske styre, det strengeste kommunistiske regime i \xc3\x98steuropa. Begivenhederne er kendt som die Wende (vendepunktet). Berlinmuren faldt den 9. november 1989, da DDR\'s regering i forvirring bevilgede fri udrejse. Tysklands genforening fandt sted, da DDR blev omdannet til fem delstater, der blev optaget i Forbundsrepublikken Tyskland den 3. oktober 1990. Dagen er nu Tysklands nationaldag._NEWLINE_Efter genforeningen har Tyskland is\xc3\xa6r arbejdet p\xc3\xa5 at forbedre infrastrukturen i de \xc3\xb8stlige delstater og f\xc3\xa5 dem op p\xc3\xa5 \xc3\xb8konomisk niveau med de vestlige. Resultatet varierer, da h\xc3\xb8j arbejdsl\xc3\xb8shed og social uro er et problem i mange \xc3\xb8stlige dele af landet. Internationalt indtager Tyskland en stadig vigtigere rolle, og landet er en dominerende (men ofte diskret) deltager i EU.\n_START_SECTION_\nPolitisk system\n_START_PARAGRAPH_\nValg til Forbundsdagen (Bundestag) finder sted hvert fjerde \xc3\xa5r. Der er ikke sket v\xc3\xa6sentlige \xc3\xa6ndringer i valgsystemet, siden det blev indf\xc3\xb8rt i 1949. Det bygger p\xc3\xa5 en kombination af valg i enkeltmandskredse med udj\xc3\xa6vningsmandater, s\xc3\xa5ledes at forholdstallet bestemmer hvor mange mandater partierne f\xc3\xa5r. Der er gennemf\xc3\xb8rt en r\xc3\xa6kke forholdsregler, der skal modvirke politisk splittelse som i Weimar-republikken: En relativt h\xc3\xb8j sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nse p\xc3\xa5 5% g\xc3\xb8r det sv\xc3\xa6rt for nydannede partier at blive valgt ind, landsd\xc3\xa6kkende folkeafstemninger er ikke tilladt, der kan ikke udskrives valg uden for de faste valgperioder, og forbundskansleren har en s\xc3\xa6rlig st\xc3\xa6rk stilling. Hun kan kun v\xc3\xa6ltes, hvis der kan dannes flertal for en anden regering. Selv om forbundsdagen kan \xc3\xa6ndre grundloven (med 2/3 flertal), er visse friheds- og menneskerettigheder "eviggyldige" og kan ikke oph\xc3\xa6ves._NEWLINE_Forbundsrepublikkens statsoverhoved er forbundspr\xc3\xa6sidenten, der v\xc3\xa6lges ved indirekte valg for en periode p\xc3\xa5 5 \xc3\xa5r og ikke har politisk magt. Richard von Weizs\xc3\xa4cker blev valgt i 1984 og genvalgt i 1989. Han blev efterfulgt af Roman Herzog og dern\xc3\xa6st af Johannes Rau._NEWLINE_Den 31. maj 2010 valgte forbundspr\xc3\xa6sident Horst K\xc3\xb6hler som den f\xc3\xb8rste i embedet at tr\xc3\xa6de tilbage f\xc3\xb8r tid, efter at han er blevet beskyldt for at udtale, at Tyskland brugte de v\xc3\xa6bnede styrker til at beskytte \xc3\xb8konomiske interesser i Afghanistan. Formanden for det tyske overhus, Forbundsr\xc3\xa5det, socialdemokraten Jens B\xc3\xb6hrnsen overtager stillingen midlertidigt._NEWLINE_Efter det f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6llestyske valg i december 1990 bestod forbundsregeringen af de borgerlige partier Christlich Demokratische Union/Christlich Soziale Union (CDU/CSU) og Freie Demokratische Partei (FDP), mens Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD), milj\xc3\xb8partiet B\xc3\xbcndnis 90/Die Gr\xc3\xbcnen og kommunisternes arvtagere Partei des Demokratischen Sozialismus (PDS, nu Die Linke) var i opposition.\n_START_SECTION_\nUdenrigsrelationer\n_START_PARAGRAPH_\nI dag anses Tyskland for at have bidraget v\xc3\xa6sentligt til Den Europ\xc3\xa6iske Unions fremgang og til samlingen af det \xc3\xb8stlige og vestlige Europa. Tyskland har i de senere \xc3\xa5r optr\xc3\xa5dt med st\xc3\xb8rre selvsikkerhed p\xc3\xa5 mange omr\xc3\xa5der. _NEWLINE_Det tidligere forbud mod tyske tropper uden for Tysklands gr\xc3\xa6nser er oph\xc3\xa6vet, og der er nu ogs\xc3\xa5 tyske soldater udstationeret i bl.a. Afghanistan. Tyskland arbejder, bl.a. med britisk og fransk st\xc3\xb8tte, p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 en fast plads i FN\'s sikkerhedsr\xc3\xa5d.\n_START_SECTION_\nMilit\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nVed oprettelsen af forbundsrepublikken i 1949 havde man ingen milit\xc3\xa6re styrker. De vestlige allierede, der stadig havde tropper i det besatte Tyskland, tillod det ikke. Med den begyndende kolde krig og den aggressive sovjetiske politik i \xc3\x98steuropa, \xc3\xb8nskede de vestallierede dog at ogs\xc3\xa5 Vesttyskland skulle kunne forsvare sig mod \xc3\xb8stblokken. Vesttyskland fik derfor lov til at oprette en h\xc3\xa6r i 1955 og blev samtidig medlem af den nordatlantiske alliance NATO._NEWLINE_Det tyske forsvar, Forbundsv\xc3\xa6rnet (Bundeswehr), best\xc3\xa5r af h\xc3\xa6r, luftv\xc3\xa5ben og s\xc3\xb8v\xc3\xa6rn. Der var ca 284.000 tjenestg\xc3\xb8rende soldater i disse v\xc3\xa6rn i 2006, og den milit\xc3\xa6re reserve var p\xc3\xa5 344.700. Udgifterne til det tyske milit\xc3\xa6r ligger p\xc3\xa5 28,4 mia Euro og udg\xc3\xb8r 1,2\xc2\xa0% af Tysklands BNP._NEWLINE_Der er i Tyskland ni m\xc3\xa5neders v\xc3\xa6rnepligt for alle m\xc3\xa6nd, men man kan alternativt udf\xc3\xb8re Zivildienst (hvilket indeb\xc3\xa6rer ni m\xc3\xa5neders tjeneste i sociale institutioner, redningsv\xc3\xa6sen eller lignende), et \xc3\xa5rs udlandsophold for den tyske stat eller 6 \xc3\xa5rs ans\xc3\xa6ttelse i brandv\xc3\xa6sen eller civilforsvar._NEWLINE_V\xc3\xa6rnepligten i Tyskland er siden den 1. juli 2011 udsat ved loven Wehrrechts\xc3\xa4nderungsgesetz og erstattet af en frivillig v\xc3\xa6rnepligtstjeneste._NEWLINE_USA\'s milit\xc3\xa6r er stadig til stede forskellige steder i Tyskland, bl.a. med den store luftbase Ramstein og yderligere en base i B\xc3\xbcchel. Mange af de amerikanske s\xc3\xa5rede soldater fra Irakkrigen blev behandlet p\xc3\xa5 et amerikansk milit\xc3\xa6rhospital i den bayerske by Landshut. USA har if\xc3\xb8lge visse kilder omkring 150 atomv\xc3\xa5ben opmagasineret p\xc3\xa5 deres luftbaser i Tyskland.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nForbundsrepublikken Tyskland d\xc3\xa6kker et areal p\xc3\xa5 357.000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Fra det nordligste punkt i List p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Sild ved den danske gr\xc3\xa6nse og til det sydligste punkt ved Oberstdorf i Alperne ved \xc3\x98strig er afstanden godt 850\xc2\xa0km, og fra den \xc3\xb8stligst beliggende by G\xc3\xb6rlitz ved den polske gr\xc3\xa6nse til det vestligste punkt ved gr\xc3\xa6nsen til Holland er der ca. 600\xc2\xa0km._NEWLINE_Den nordlige tredjedel af Tyskland ligger i det nordeurop\xc3\xa6iske lavland og best\xc3\xa5r hovedsageligt af fladt mor\xc3\xa6nelandskab pr\xc3\xa6get af istidens smeltevandsdale, som nogle af Nordeuropas st\xc3\xb8rste floder l\xc3\xb8ber igennem. Langs nords\xc3\xb8kysten mellem Holland og Danmark er landskabet pr\xc3\xa6get af marskomr\xc3\xa5der med et v\xc3\xa6ld af diger. Mod \xc3\x98sters\xc3\xb8en er kystomr\xc3\xa5det v\xc3\xa6sentlig mildere, og kysten minder om den danske med en del indlandsfjorde (is\xc3\xa6r i Sydslesvig)._NEWLINE_L\xc3\xa6ngere mod syd, i Midttyskland, h\xc3\xa6ver det tyske mellemh\xc3\xb8jland, Mittelgebirge, sig med h\xc3\xb8jder p\xc3\xa5 over 500 meter og enkelte bjerge op til 1500 meters h\xc3\xb8jde. Skiferbjerge langs Rhinen mod vest, Vogelsberg og Rh\xc3\xb6n i Midttyskland, samt Sudeterbjergene mod \xc3\xb8st vidner om vulkansk aktivitet i fortiden._NEWLINE_Helt mod syd rejser de tyske alper sig med Zugspitze (2.962 meter) som h\xc3\xb8jeste punkt. De tyske alper best\xc3\xa5r mest af kalksten, som Alperne ved deres bev\xc3\xa6gelse mod nord har skubbet foran sig.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland ligger i den tempererede klimazone i Mellemeuropa, men danner overgang fra kystklima pr\xc3\xa6get af vestenvind og Golfstr\xc3\xb8mmen til det \xc3\xb8stligere Europas kontinentalklima. S\xc3\xa5ledes hersker der ligesom i Danmark et udpr\xc3\xa6get kystklima i Nordtyskland, mens man i den centrale, \xc3\xb8stlige og sydlige del af Tyskland har fastlandsklima med koldere vintre og varmere somre. _NEWLINE_I Saarland og Rhindalen i det vestlige Tyskland har man hele \xc3\xa5ret rundt det varmeste klima. Her m\xc3\xa5lte man den tyske temperaturrekord p\xc3\xa5 40,3\xc2\xa0\xc2\xb0C i 2003. I Baden i sydvest har man den h\xc3\xb8jeste gennemsnitstemperatur p\xc3\xa5 11\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_De koldeste omr\xc3\xa5der er i det sydligste Tyskland, hvor h\xc3\xb8jdeforskellen i Alperne giver kolde vintre med megen sne. Ved Funtensee i Berchtesgaden m\xc3\xa5lte man i 2001 -45,9\xc2\xa0\xc2\xb0C. I Oberstdorf findes den laveste \xc3\xa5rlige gennemsnitstemperatur, bare 6\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Hamborg har en middeltemperatur i den koldeste m\xc3\xa5ned p\xc3\xa5 0,4\xc2\xa0\xc2\xb0C og i den varmeste p\xc3\xa5 16,6\xc2\xa0\xc2\xb0C. De tilsvarende temperaturer i M\xc3\xbcnchen, der har fastlandsklima, er henholdsvis -1,7\xc2\xa0\xc2\xb0C og 17,3\xc2\xa0\xc2\xb0C. Den gennemsnitlige nedb\xc3\xb8r pr. \xc3\xa5r i Hamborg er 744\xc2\xa0mm og i M\xc3\xbcnchen 948\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nDen romersk-katolske kirke omfatter 27,7\xc2\xa0% af Tysklands indbyggere, protestantiske kirker (is\xc3\xa6r lutherske, men ogs\xc3\xa5 reformerte) 25,5\xc2\xa0%, islam 5,1\xc2\xa0%, og 37,8\xc2\xa0% af befolkningen betegner sig som konfessionsl\xc3\xb8se, et af de h\xc3\xb8jeste tal p\xc3\xa5 verdensplan. I det katolske Bayern spiller religionen fortsat en stor rolle, mens mange omr\xc3\xa5der i det tidligere \xc3\x98sttyskland har en meget lav grad af religi\xc3\xb8sitet efter det areligi\xc3\xb8se, kommunistiske styre._NEWLINE_Siden antikken har Tyskland tilh\xc3\xb8rt den vesterlandske, kristne religionssf\xc3\xa6re. Martin Luthers l\xc3\xa6re udsprang i Tyskland og bredte sig sidenhen is\xc3\xa6r i det nordlige Tyskland. I Sydtyskland slog den dels ikke rod i samme grad og blev dels tr\xc3\xa6ngt tilbage under modreformationen. Derfor kan man meget groft dele Tyskland op i et nordligt, protestantisk og et sydligt og vestligt, katolsk omr\xc3\xa5de. Der er dog ogs\xc3\xa5 protestantiske egne i det sydlige Tyskland, s\xc3\xa6rligt i W\xc3\xbcrttemberg og Franken. I Nordtyskland er bl.a. M\xc3\xbcnster i Nordvesttyskland og en del af \xc3\xb8en Nordstrand i Sydslesvig katolsk pr\xc3\xa6get._NEWLINE_Der er ingen statskirke i Tyskland, men de anerkendte kirkesamfund har en s\xc3\xa6rlig stilling som offentlige, selvejende instanser. Staten st\xc3\xa5r for at opkr\xc3\xa6ve kirkeskat, og kirkerne modtager st\xc3\xb8tte fra staten.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nDet officielle sprog i Tyskland er tysk, der er et vest-germansk sprog. Derudover findes der en r\xc3\xa6kke regionale dialekter, der ofte adskiller sig meget fra hinanden i udtalen._NEWLINE_Ved siden af det tyske sprog er der en r\xc3\xa6kke officielle mindretalssprog, herunder bl.a. dansk, sorbisk og frisisk\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland er med sin centrale placering i Europa et trafikknudepunkt specielt for transport af varer, men ogs\xc3\xa5 for persontransport. Man har fors\xc3\xb8gt at im\xc3\xb8deg\xc3\xa5 den st\xc3\xa6rkt stigende godstransport p\xc3\xa5 motorvejene ved at indf\xc3\xb8re afgifter for lastbiler (Maut).\n_START_SECTION_\nJernbaner\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste tyske jernbane var den nu nedlagte forstadsbane mellem N\xc3\xbcrnberg og F\xc3\xbcrth, der blev indviet 7. december 1835. Den f\xc3\xb8rste tyske jernbane til at forbinde to byer var str\xc3\xa6kningen Leipzig-Dresden fra 1837. _NEWLINE_Det tyske jernbanenet administreres i dag af Deutsche Bahn og omfatter efter en del nedl\xc3\xa6ggelser ca. 38.000\xc2\xa0km skinner. Der foreg\xc3\xa5r store investeringer i jernbanenettet, der is\xc3\xa6r g\xc3\xa5r til udvidelse og forbedring af de mest befarede str\xc3\xa6kninger mellem storbyerne. ICE-3 er det hurtigste tyske tog med ca. 250\xc2\xa0km i timen, der g\xc3\xb8r det muligt at k\xc3\xb8re turen fra Hamborg til Frankfurt am Main p\xc3\xa5 3 timer og 19 minutter.\n_START_SECTION_\nVeje\n_START_PARAGRAPH_\nI romersk tid opstod et vejnet, der siden forfaldt. De f\xc3\xb8rste organiserede landeveje blev bygget i det 18. \xc3\xa5rhundrede, men med bilen kom der for alvor gang i vejbyggeriet. Verdens f\xc3\xb8rste motorvej blev bygget i det sydvestlige Berlin i 1921. I l\xc3\xb8bet af 1930\'erne og is\xc3\xa6r fra 1960 til 1980 blev motorvejsnettet udvidet kraftigt. Det tyske motorvejsnet er i dag 12.174 kilometer. T\xc3\xa6t trafik med k\xc3\xb8er af timers varighed p\xc3\xa5 de store rejsedage forekommer, is\xc3\xa6r i omr\xc3\xa5det omkring Ruhr-distriktet.\n_START_SECTION_\nSkibsfart\n_START_PARAGRAPH_\nEn meget stor del af den tyske udenrigshandel foreg\xc3\xa5r med skib, hvorfor Tyskland har nogle af verdens st\xc3\xb8rste havne i Hamborg, Wilhemshaven og Bremerhaven ud til Nords\xc3\xb8en, men en stor del af varerne udskibes ogs\xc3\xa5 fra Rotterdam i Holland. Tyskland har et veludbygget net af kanaler, der forbinder de store tyske floder med hinanden. Det er muligt at sejle fra Hamborg til Donau i syd. De vigtigste sejlbare floder er Main, Weser, Elben og Rhinen. De vigtigste kanaler er Kielerkanalen eller Nord-\xc3\x98sters\xc3\xb8-kanalen (p\xc3\xa5begyndt af den danske kong Christian 7. som Ejderkanalen), der kan benyttes af meget store skibe, og Main-Donau-Kanalen, der kobler det syd\xc3\xb8stlige Tyskland sammen med resten af landet. Havnen i Duisburg i Ruhr-distriktet er Europas st\xc3\xb8rste indlandshavn.\n_START_SECTION_\nLuftfart\n_START_PARAGRAPH_\nTyskland har mange st\xc3\xb8rre lufthavne, hvoraf Frankfurt am Main er den st\xc3\xb8rste og vigtigste. Den er med 52,2 millioner passagerer \xc3\xa5rligt den tredjest\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 europ\xc3\xa6isk plan og den st\xc3\xb8rste m\xc3\xa5lt i fragt. M\xc3\xbcnchen er n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rst i Tyskland med 26 millioner passagerer. Til sammenligning betjener Kastrup lufthavn hvert \xc3\xa5r cirka 21 millioner. I alt er der 430 st\xc3\xb8rre og mindre lufthavne i Tyskland. Det nationale tyske luftfartsselskab er Lufthansa.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nDen tyske kultur har helt indtil 1800-tallet, i mods\xc3\xa6tning til mange andre nationale kulturer, udelukkende kunnet definere sig selv gennem det f\xc3\xa6lles sprog, fordi man ikke havde en nationalstat. Derfor f\xc3\xb8lte f.eks. Mozart sig som tysker og ikke \xc3\xb8striger, og derfor regner man den j\xc3\xb8diske Franz Kafka fra det tyske mindretal i Prag til tysk litteratur, fordi han skrev p\xc3\xa5 tysk. I slutningen af 1700-tallet kunne Goethe sp\xc3\xb8rge sig selv: "Hvad er Tyskland?", og svare at det var der hvor den tyske tunge l\xc3\xb8d, og der hvor tyske s\xc3\xa6der og skikke blev dyrket. _NEWLINE_Tyskland har en glorv\xc3\xa6rdig kultur- og videnskabshistorie, der indbefatter mange af de st\xc3\xb8rste kunstnere og videnskabsfolk i verden. Under Nazi-Tyskland flygtede mange af de st\xc3\xb8rste tyske \xc3\xa5nder fra landet, og denne kulturelle og videnskabelige \xc3\xa5reladning har v\xc3\xa6ret m\xc3\xa6rkbar op til vor tid.\n_START_SECTION_\nKunst\n_START_PARAGRAPH_\nTyske malere har v\xc3\xa6ret indflydelsesrige p\xc3\xa5 vestlig kunst gennem historien. Albrecht D\xc3\xbcrer, Hans Holbein den yngre, Matthias Gr\xc3\xbcnewald og Lucas Cranach den \xc3\xa6ldre var vigtige tyske kunstnere i ren\xc3\xa6ssancen, Peter Paul Rubens og Johann Baptist Zimmermann i barokken, Caspar David Friedrich og Carl Spitzweg i romantikken, Max Liebermann i impressionisme og Max Ernst i surrealisme._NEWLINE_Flere tyske kunstnergrupper er dannet i det 20. \xc3\xa5rhundrede, s\xc3\xa5som  November Group eller Die Br\xc3\xbccke og Der Blaue Reiter i ekspressionisme. Den Neue Sachlichkeit opstod som en mod-stil til det i l\xc3\xb8bet af Weimarrepublikken. Efter 2. Verdenskrig, har de vigtigste bev\xc3\xa6gelser neoekspressionisme, performancekunst og konceptkunsten udviklet sig, med bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige kunstnere som Joseph Beuys, Gerhard Richter, J\xc3\xb6rg Immendorff, HA Schult, Bazon Brock, Wolf Vostell, Aris Kalaizis, Neo Rauch og Andreas Gursky  (fotografi).St\xc3\xb8rre kunstudstillinger og festivaler i Tyskland er Documenta, Transmediale og Art Cologne.\n_START_SECTION_\nFilosofi og videnskab\n_START_PARAGRAPH_\nTyske t\xc3\xa6nkere har v\xc3\xa6ret blandt de ledende bidragydere til filosofi og videnskabsteori. Gottfried Wilhelm Leibniz, Immanuel Kant, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Karl Marx, Arthur Schopenhauer, Albert Einstein, Friedrich Nietzsche og Martin Heidegger er nogle af mest ber\xc3\xb8mte, men is\xc3\xa6r i forts\xc3\xa6ttelsen af den kritiske marxistiske id\xc3\xa9 har Theodor Adorno, Max Horkheimer og siden J\xc3\xbcrgen Habermas gjort sig bem\xc3\xa6rket. Max Weber anses for at v\xc3\xa6re grundl\xc3\xa6gger af sociologien som videnskab, og indenfor nyere sociologi har Ulrich Beck med sine kosmopolitiske ideer og Niklas Luhmann v\xc3\xa6ret indflydelsesrige.\n_START_SECTION_\nMusik\n_START_PARAGRAPH_\nDe st\xc3\xb8rste klassiske tyske komponister er Johann Sebastian Bach, Ludwig van Beethoven, Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel, Robert Schumann, Richard Wagner, Johannes Brahms og Richard Strauss._NEWLINE_I dag er Tyskland verdens fjerdest\xc3\xb8rste marked for musik og har indflydelse p\xc3\xa5 forskellige musikgenrer. Nina Hagen har v\xc3\xa6ret en vigtig del af punk-bev\xc3\xa6gelsen, popdronningen Nena blev ber\xc3\xb8mt is\xc3\xa6r med sin 99-Luftballons, mens Kraftwerk og Einst\xc3\xbcrzende Neubauten i 70\'erne og 80\'erne var banebrydende inden for elektronisk musik. I udlandet er det i dag hovedsagelig Rammstein, US5 og Tokio Hotel der g\xc3\xb8r sig bem\xc3\xa6rket, hvor de har skabt et stort publikum selv om de synger p\xc3\xa5 tysk. P\xc3\xa5 det tyske marked er Udo Lindenberg, Herbert Gr\xc3\xb6nemeyer, Dieter Bohlen, Die \xc3\x84rzte, Die Prinzen, Wir sind Helden, Panik, Xavier Naidoo og Udo J\xc3\xbcrgens popul\xc3\xa6re._NEWLINE_Tyskland har vundet Eurovision Song Contest to gange. I 1982 med Nicole og "Ein Bisschen Frieden og i 2010 med Lena Meyer-Landrut og "Satellite".\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nDe allertidligste tyske film stammer fra Weimarrepublikkens dage, hvor bl.a. Fritz Lang blev verdensber\xc3\xb8mt. Under Nazi-Tyskland blev Leni Riefenstahl banebrydende med sine propagandafilm, der glorificerede nazismen, men beundres for deres nyskabende filmiske \xc3\xa6stetik. Efter 2. verdenskrig gik der nogle \xc3\xa5r, f\xc3\xb8r filmproduktionen for alvor kom i gang. En af de f\xc3\xb8rste efterkrigsfilm, der behandlede krigstiden, var Bernhard Wickis Broen fra 1959. I 60\'erne br\xc3\xb8d instrukt\xc3\xb8rer som Volker Schl\xc3\xb6ndorff og Rainer Werner Fassbinder igennem. Nye navne i 70\'erne var Werner Herzog og Wim Wenders. Fra 80\'erne kendes navne som Wolfgang Petersen og Margarethe von Trotta. Genforeningens n\xc3\xa6rmest lammende virkning p\xc3\xa5 tysk kulturliv ramte ogs\xc3\xa5 filmen i et \xc3\xa5rti, men i begyndelsen af det nye \xc3\xa5rhundrede er den blomstret op med eksempler som Florian Henckel von Donnersmarcks De andres liv, Oliver Hirschbiegels Der Untergang, Marc Rothemunds Sophie Scholls sidste dage, Detlev Bucks Knallhart og Wolfgang Beckers Good bye, Lenin!.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nI 2006 var der 27 millioner aktive sportsud\xc3\xb8vere i Tyskland. Sport er en vigtig del af fritidslivet, og landet har en stolt sportshistorie med et v\xc3\xa6ld af titler og medaljer. Landet ligger nr. 3 p\xc3\xa5 medaljelisten for OL. Blandt de mest popul\xc3\xa6re sportsgrene er fodbold klart nummer \xc3\xa9t med 6 millioner aktive fodboldspillere og 170.000 klubber. Tyskland blev i 2014 verdensmester i herrefodbold for fjerde gang. De har vundet verdens herrefodboldmesterskaber i 1954, 1974, 1990 og 2014. De blev nummer tre ved VM i fodbold 2006, som afholdtes i Tyskland. Den tyske Bundesliga er en af verdens st\xc3\xb8rste ligaer. Andre popul\xc3\xa6re sportsgrene er h\xc3\xa5ndbold, hockey,     (bord)tennis og basketball. Inden for vintersport er Tyskland som regel ogs\xc3\xa5 godt repr\xc3\xa6senteret.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xb8kken\n_START_PARAGRAPH_\nDet tyske k\xc3\xb8kken varierer meget fra region til region og er tit mere besl\xc3\xa6gtet med regionernes nabolande end med \xc3\xb8vrige dele af Tyskland. Spaghetti-lignende retter er popul\xc3\xa6re i det sydlige Tyskland, mens kartofler og k\xc3\xa5lretter h\xc3\xb8rer Nordtyskland til. Typisk for det tyske k\xc3\xb8kken er de mange typer p\xc3\xb8lser, og generelt er et tysk m\xc3\xa5ltid tungt, syrligt og salt. Af tyske specialiteter kan n\xc3\xa6vnes surk\xc3\xa5l (Sauerkraut), Sp\xc3\xa4tzle (nudler fra W\xc3\xbcrttemberg) og Kn\xc3\xb6del (store mel- eller br\xc3\xb8dboller). Der er mange forskellige traditionelle k\xc3\xb8dretter, is\xc3\xa6r af svin. Med de mange indvandrere er italienske, gr\xc3\xa6ske, indiske og tyrkiske restauranter blevet allestedsn\xc3\xa6rv\xc3\xa6rende._NEWLINE_Tyskland har en meget gammel tradition for \xc3\xb8lbrygning, og nogle bryggerier kan f\xc3\xb8re deres historie n\xc3\xa6sten 1.000 \xc3\xa5r tilbage. Weihenstepfaner n\xc3\xa6r Munchen er grundlagt i 1040 og regnes for verdens \xc3\xa6ldste bryggeri. Der er mange bryggerier i Tyskland. I Bayern er t\xc3\xa6theden st\xc3\xb8rst, og is\xc3\xa6r mod nord i Franken ligger der ca. 250 flest omkring Bamberg. I de senere \xc3\xa5r er interessen for tysk \xc3\xb8l steget i udlandet, og de st\xc3\xb8rste m\xc3\xa6rker kan f\xc3\xa5s mange steder i Danmark. Det tyske \xc3\xb8l er underlagt et gammelt Reinheitsgebot. _NEWLINE_Der dyrkes i Rhin- Mosel og Nahedalene, men ogs\xc3\xa5 i Baden-W\xc3\xbcrttemberg og omkring Dresden. R\xc3\xb8dvinen kan sj\xc3\xa6ldent m\xc3\xa5le sig med andre landes, men de tyske hvidvine er h\xc3\xb8jt v\xc3\xa6rdsat. Tyske r\xc3\xb8dvinsdruerne er fx Sp\xc3\xa4tburgunder (Pinot Noir) og Dornfelder. Den bedste hvidvinsdrue er Riesling og en krydsning af riesling: M\xc3\xbcller-Thurgau. Vinene er underkastet et indviklet navne og kvalitetssystem.'