b'\n_START_ARTICLE_\nFolkefest\n_START_PARAGRAPH_\nFolkefester og folkem\xc3\xb8der er brede folkelige begivenheder med et demokratisk ideal. Folkem\xc3\xb8derne har traditionelt et nationalpatriotisk eller politisk fokus, men kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re fester hvor underholdningen er i h\xc3\xb8js\xc3\xa6det. Oftest rummer de begge elementer. Traditionen med folkefester blev indledt af Steen Steensen Blicher, da han tog initiativ til Himmelbjergfesten i 1839. Blicher havde som ambition en blanding af en patriotisk sammenkomst og "gymnastiske v\xc3\xa6ddelege" fra oldtidens Hellas. Himmelbjergsfesten blev gentaget med voksende tilslutning de kommende \xc3\xa5r, og initiativet blev fulgt op af lignende fester rundt om i landet. Mod \xc3\xa5rhundredskiftet var tilslutningen til folkefesterne dog noget vigende, og kun m\xc3\xb8der, hvor gr\xc3\xa6nsesp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let var et b\xc3\xa6rende tema, kunne mobilisere st\xc3\xb8rre menneskem\xc3\xa6ngder._NEWLINE_Efter systemskiftet i 1901 fik mange folkefester karakter af grundlovsfester, hvilket igen gav m\xc3\xb8derne vind i sejlene, og dermed blev grunden lagt til en tradition, som siden har holdt sig. Af andre folkefester kan n\xc3\xa6vnes Rebildfesten p\xc3\xa5 USA\'s uafh\xc3\xa6ngighedsdag (med ca. 1500 deltagere i 2018) samt i dette \xc3\xa5rhundrede folkem\xc3\xb8det p\xc3\xa5 Bornholm, hvor der i 2018 var 113.000 deltagere. Ogs\xc3\xa5 arrangementer med et mere sn\xc3\xa6vert politisk program ben\xc3\xa6vnes j\xc3\xa6vnligt folkefester. Eksempelvis har der siden 2013 v\xc3\xa6ret et nationalkonservativt sommerm\xc3\xb8de, oprindelig kendt som Mosbjerg Folkefest, der i 2018 samlede ca. 150 mennesker, prim\xc3\xa6rt \xc3\xa6ldre.\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre danske folkefester fandt sted p\xc3\xa5 privat initiativ. Steen Steensen Blicher krediteres som initiativtageren, da han lancerede Himmelbjergfesten i 1839. Han blev muligvis inspireret af et mindre m\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Himmelbjerget i 1838, hvor syv-otte studenter m\xc3\xb8dtes og f\xc3\xb8rte samtaler p\xc3\xa5 bjerget og senere Rye Kro. F\xc3\xb8r studenterne skiltes, aftalte de at gentage begivenheden n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r._NEWLINE_Blicher blev muligvis ogs\xc3\xa5 inspireret af de samtidige tyske folkem\xc3\xb8der, heriblandt den store Hambacherfest beskrevet i Kj\xc3\xb8benhavnsposten 1836._NEWLINE_De r\xc3\xa5dgivende provinsialst\xc3\xa6nderforsamlinger blev indf\xc3\xb8rt 28. maj 1831, og den umiddelbart vigtigste konsekvens var etableringen af en politisk institution inden for rammerne af det enev\xc3\xa6ldige system, hvilket legitimerede politisk aktivitet fra borgernes side. \xc3\x85rsdagen for indf\xc3\xb8relsen af de r\xc3\xa5dgivende provinsialst\xc3\xa6nderforsamlinger blev fejret ved folkem\xc3\xb8der, hvor ogs\xc3\xa5 Blicher deltog. Disse fester var dog i 1830\'erne endnu ikke brede folkelige begivenheder som Hambacherfesten, Himmelbjergfesten og deres efterf\xc3\xb8lgere.\n_START_SECTION_\nHimmelbjergfesten\n_START_PARAGRAPH_\nBlichers ambition for den f\xc3\xb8rste Himmelbjergfest i 1839 var en blanding mellem antikkens Hellas \xe2\x80\x9dgymnastiske V\xc3\xa6ddelege\xe2\x80\x9d, en kulturel festival med digtopl\xc3\xa6sning, malerkunst og visesang, og en patriotisk dansk sammenkomst. Festen havde 5-600 deltagere og startede ved solopgang. Man sang Blichers \xe2\x80\x9dDanmark! Fostermoder kj\xc3\xa6re\xe2\x80\x9d to gange, og herefter solgte bondedigteren Peder Jensen tre viser formedels fire skilling. Slagteren i Gammel Rye havde slagtet nogle kyllinger og lavet rullep\xc3\xb8lser, men bortset fra det var der ingen udsk\xc3\xa6nkning p\xc3\xa5 bjerget. Folk havde madkurve med som de delte. Efter frokost spillede de ti regimentsmusikere fra Horsens op til sommerbal p\xc3\xa5 bjerget. Hen p\xc3\xa5 eftermiddagen holdt Blicher en lang tale, hvor han argumenterede for, at \xc3\xa5rsdagen for St\xc3\xa6nderforsamlingernes indf\xc3\xb8relse fremover skulle festligholdes p\xc3\xa5 Himmelbjerget, og bad til at folkefesten i fremtiden m\xc3\xa5tte udvikle sig til en nordisk, mellemfolkelig begivenhed._NEWLINE_I talen sagde Blicher ogs\xc3\xa5: "Vi ere alle Nordm\xc3\xa6nd" \xe2\x80\x93 en slet skjult henvisning til Norges demokratiske grundlov fra 1814, og den eneste kontroversielle udtalelse p\xc3\xa5 m\xc3\xb8det. Censuren lagde en d\xc3\xa6mper p\xc3\xa5 de politiske holdninger, der kunne komme til udtryk p\xc3\xa5 Himmelbjerget og ved andre folkefester p\xc3\xa5 denne tid. I referaterne kan man se at kongen blev ofret stor opm\xc3\xa6rksomhed, og at talerne konstant betonede deres loyalitet mod regenten og staten. At g\xc3\xb8re andet kunne v\xc3\xa6re risikabelt, b\xc3\xa5de personligt og for folkefestens fremtid, hvilket nedenst\xc3\xa5ende eksempel fra Sj\xc3\xa6lland viser. _NEWLINE_Himmelbjergfesten voksede i \xc3\xa5rene der fulgte. Festernes praktiske udformning kom p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der til at ligne de folkefester vi kender i dag, med mad- og drikkevaresalg fra telte og pavilloner, musik, dans, forlystelser og fuldskab._NEWLINE_Blichers politiske standpunkter udviklede sig i 1940\xe2\x80\x99erne i national, endog nationalistisk retning, og han involverede sig i gr\xc3\xa6nsesp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let og medvirkede til etableringen af Skamlingsbanken som taler\xc3\xb8r for den s\xc3\xb8nderjyske bev\xc3\xa6gelse og dens kamp for Slesvigs indlemmelse i kongeriget.\n_START_SECTION_\nUdbredelse 1840-1908\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1840-1850 blev der afholdt folkefester adskillige steder i landet, og Blicher var involveret i det meste, som medarrang\xc3\xb8r eller inspirationskilde. Blicher foreslog blandt andet folkefester i Bovbjerg vest for Lemvig og i Bulbjerg nord for Thisted. Bulbjergfesten blev afholdt tre gange fra 1840 til 1842. De to f\xc3\xb8rste fester blev arrangeret af nordjyske pr\xc3\xa6ster med \xe2\x80\x9dfolkelig opv\xc3\xa6kkelse\xe2\x80\x9d som form\xc3\xa5l. Det opbyggende element kom hurtigt til at st\xc3\xa5 i skyggen af dansen og underholdningen, og i referatet fra Bulbjergfestens tredje og sidste \xc3\xa5r n\xc3\xa6vnes pr\xc3\xa6sterne slet ikke: \xe2\x80\x9d\xe2\x80\xa6 man maa beklage, at ej flere fulgte den almindelig skete Opfordring til at staa frem som Talere, thi en Folkefest uden slig aandelig Nydelse taber derved det interessanteste og gaar saa let tilbage til at blive kuns et \xe2\x80\x93 Bal.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_De danske folkefester var pr\xc3\xa6get af lokale forhold, men delte et folkeligt, nationalt tema. Fra ca. 1850 og frem til den f\xc3\xb8rste fest p\xc3\xa5 Jenle i 1908 var det dog kun sprog- og gr\xc3\xa6nsesp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let i S\xc3\xb8nderjylland og Slesvig-Holsten, der kunne mobilisere folk til regelm\xc3\xa6ssige, \xc3\xa5rlige folkem\xc3\xb8der.\n_START_SECTION_\nFolkefester p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland\n_START_PARAGRAPH_\nDer fandt to store folkefester sted p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland den 28. maj 1841: \xc3\x89n p\xc3\xa5 Vejrh\xc3\xb8j n\xc3\xa6r F\xc3\xa5revejle Kirkeby \xc3\xb8st for Holb\xc3\xa6k, den anden i Egeb\xc3\xa6ksvang ved Esperg\xc3\xa6rde syd for Helsing\xc3\xb8r. _NEWLINE_I Egeb\xc3\xa6ksvang fejrede man indf\xc3\xb8relsen af de r\xc3\xa5dgivende provinsialst\xc3\xa6nderforsamlinger. Festen var et landligt modstykke til en lignende fest i Skydebanen i Helsing\xc3\xb8r. Mens der i Helsing\xc3\xb8r kun var 80 deltagere, trak festen i Egeb\xc3\xa6ksvang 5-6.000 deltagere og havde ligesom festerne p\xc3\xa5 Vejrh\xc3\xb8j og Himmelbjerget et folkeligt pr\xc3\xa6g med \xe2\x80\x9dforfriskningssteder", fyrv\xc3\xa6rkeri og en dansesalon, hvor festen fortsatte til kl. 5 om morgenen. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r afholdtes nye folkefester p\xc3\xa5 Egeb\xc3\xa6ksvang, der ligesom Himmelbjergfesterne blev pr\xc3\xa6get af den fremspirende skandinavisme. Festerne tiltrak g\xc3\xa6ster fra b\xc3\xa5de K\xc3\xb8benhavn og Sverige. Blandt talerne ved festen i 1841 var H. N. Clausen. Nye fester fulgte i 1843 og 1845, og ved sidstn\xc3\xa6vnte talte Blicher, Orla Lehmann, Carl Ploug og D. G. Monrad. 1845 blev kulminationen for folkefesterne p\xc3\xa5 Egeb\xc3\xa6ksvang med 10.000 g\xc3\xa6ster. I 1847 blev festen afholdt den 28. maj, men \xc3\xa5ret efter br\xc3\xb8d Tre\xc3\xa5rskrigen ud, og da festerne blev genoptaget i 1852, var det som grundlovsfester. Senere afholdtes der b\xc3\xa5de fester i anledning af grundlovens indf\xc3\xb8relse og med velg\xc3\xb8rende form\xc3\xa5l, s\xc3\xa5som opf\xc3\xb8relsen af Snekkersten havn i 1872,, reparation af Esperg\xc3\xa6rde havn efter en kraftig storm og etableringen af Egeb\xc3\xa6ksvang kirke._NEWLINE_Festerne p\xc3\xa5 Vejrh\xc3\xb8j var inspireret af Himmelbjergfesten og arrangeret af N.F.S. Grundtvigs gode ven, pr\xc3\xa6sten Gunni Busck. Festerne kom fra starten i modvind, da Adelersborg Gods, hvortil Vejrh\xc3\xb8j h\xc3\xb8rte, nedlagde forbud mod festen. Der blev dog givet gr\xc3\xb8nt lys til sidst, og 2-4.000 b\xc3\xb8nder holdt majfest p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jen den 28. maj 1841 og igen i 1842. I 1843 forb\xc3\xb8d herremanden atter festerne, og da Gunni Busck blev forflyttet som pr\xc3\xa6st til Br\xc3\xb8ndbyvester n\xc3\xa6r K\xc3\xb8benhavn, tog de lokale b\xc3\xb8nder over og s\xc3\xb8gte et nyt sted at m\xc3\xb8des. Dette kom til at foreg\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Ulkestrup Mark og officielt for at mark\xc3\xa6re oph\xc3\xa6velsen af stavnsb\xc3\xa5ndet. If\xc3\xb8lge datidens presse tiltrak festen 6-10.000 g\xc3\xa6ster. Der blev holdt mange taler og luftet kontroversielle holdninger om folkets rettigheder, og m\xc3\xb8det vakte opsigt. Kammerr\xc3\xa5d Drewsen gjorde sig til talsmand for, at "Hvermand kunde blive Herre paa sin Lod, at der blev lige Skat paa lige Jord, og at det var alles Pligt at forsvare F\xc3\xa6drelandet, naar Fare truede, at den riges og fornemmes S\xc3\xb8n burde staa Arm til Arm med den fattiges og ringes". _NEWLINE_Den 8. november 1845 udstedte regeringen Bondecirkul\xc3\xa6ret, der reelt forb\xc3\xb8d folkem\xc3\xb8derne p\xc3\xa5 landet. Man kunne dog s\xc3\xb8ge om tilladelse, hvilket Holb\xc3\xa6k Amts b\xc3\xb8nder da ogs\xc3\xa5 gjorde. De fik den 27. februar 1846 afslag p\xc3\xa5 at holde en ny folkefest. Regeringen besluttede i maj 1846 at oph\xc3\xa6ve Bondecirkul\xc3\xa6ret, men f\xc3\xb8rst sidst i juni 1846 opn\xc3\xa5ede b\xc3\xb8nderne tilladelse til at holde en ny fest p\xc3\xa5 Ulkestrup Mark, der blev en stor begivenhed med 5-6.000 g\xc3\xa6ster. Talerne blev overv\xc3\xa5get af herredsfoged Lynge, der ikke ville risikere en ny politisk skandale. Ved festen blev der sendt hilsner til de danske i Nordslesvig og l\xc3\xb8fter om st\xc3\xb8tte til deres kamp for nationalitet og modersm\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nSkamlingsbanken\n_START_PARAGRAPH_\nI 1836 var tysk rets- og forvaltningssprog i hele S\xc3\xb8nderjylland fra Kolding Fjord og ned til Ejderen. Dette fors\xc3\xb8gte en r\xc3\xa6kke fremtr\xc3\xa6dende s\xc3\xb8nderjyder at lave om p\xc3\xa5, heriblandt Nis Lorenzen, Christian Flor, Laurids Skau, Hans Nissen, Peter Christian Koch og Peter Hiort Lorenzen. De \xc3\xb8nskede det danske sprog ligestillet over for det tyske, og den 26. maj 1838 afleverede s\xc3\xb8nderjyderne en petition til St\xc3\xa6nderforsamlingen med 1.500 underskrifter. Den 14/5/1840 udstedte Kong Christian 8. \xe2\x80\x9dSprogreskriptet\xe2\x80\x9d, der gjorde dansk til rets- og \xc3\xb8vrighedssprog ned til gr\xc3\xa6nsen._NEWLINE_Hovedm\xc3\xa6ndene bag de f\xc3\xb8rste m\xc3\xb8der p\xc3\xa5 Skamlingsbanken var identiske med petitionens bagm\xc3\xa6nd. De var i kontakt med Blicher, Peter Hiort Lorenzen deltog i Himmelbjergfesten 1841, mens Peter Christian Koch sad i Himmelbjergkomiteen. Ved Sommerstedfesten 21. februar 1843 blev forsamlingen underrettet om, at nogle m\xc3\xa6nd p\xc3\xa5 egnen havde k\xc3\xb8bt 7 hektar land p\xc3\xa5 Skamlingsbankens h\xc3\xb8jeste punk, for her den 14. maj hvert \xc3\xa5r at fejre \xe2\x80\x9dSprogreskriptets\xe2\x80\x9d udstedelse._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste folkem\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Skamlingsbanken blev afholdt 18. maj 1843 og skulle de n\xc3\xa6ste 100 \xc3\xa5r blive et taler\xc3\xb8r for s\xc3\xb8nderjyderne i deres kamp for rettigheder og tilh\xc3\xb8rssted. Folkem\xc3\xb8dernes nationalistiske tema havde stor tiltr\xc3\xa6kningskraft, og liberale politikere opdagede her et effektivt, om end ustyrligt redskab til at mobilisere befolkningen._NEWLINE_De danske m\xc3\xb8der p\xc3\xa5 Skamlingsbanken fik hurtig tysk konkurrence med folkem\xc3\xb8der i Aabenraa i 1843 og p\xc3\xa5 Knivsbjerg, et h\xc3\xb8jdedrag mellem Haderslev og Aabenraa, der i 1893 blev indrettet som m\xc3\xb8dested for tysksindede s\xc3\xb8nderjyder._NEWLINE_Skamlingsbankeselskabets ejerskab af festpladsen og deres i \xc3\xb8vrigt gode organisation og dedikerede bestyrelse gav organisationen en sammenh\xc3\xa6ngskraft og stabilitet, der sikrede folkem\xc3\xb8dernes best\xc3\xa5en trods krige og skiftende politiske vinde.\n_START_SECTION_\nFolkefesternes anden b\xc3\xb8lge, 1908-1940\n_START_PARAGRAPH_\nEfter systemskiftet i 1901, hvor det endelig blev anerkendt at landets regering skulle udg\xc3\xa5 af Folketingets flertal, manifesterede de folkelige bev\xc3\xa6gelser sig blandt andet i en r\xc3\xa6kke nye folkefester. Hoh\xc3\xb8jm\xc3\xb8det, som egentlig var Blichers opfindelse tilbage i 1846, genopstod i 1912, mens Dyn\xc3\xa6sm\xc3\xb8det blev egenh\xc3\xa6ndigt drevet frem af digteren Johan Skjoldborg fra 1910-1914, hvor festen i 1913 var den bedst bes\xc3\xb8gte med op mod 20.000 g\xc3\xa6ster. I samme periode afholdt Jeppe Aakj\xc3\xa6r de f\xc3\xb8rste Jenlefester, mens dansk-amerikaneren Max Henius etablerede Rebildfesten. Det f\xc3\xb8rste danske \xc3\xa5rsm\xc3\xb8de i Sydslesvig efter genforeningen blev holdt i september 1921 p\xc3\xa5 Bl\xc3\xa6sbjerg i Flensborg . De dansk-sydslesvigske m\xc3\xb8der samlede i 1920erne cirka 5-6.000 deltagere .\n_START_SECTION_\nJenlefesten\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste fest p\xc3\xa5 Jenle, Jeppe Aakj\xc3\xa6rs f\xc3\xa6drene g\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 halv\xc3\xb8en Salling nord for Skive, blev passende arrangeret til \xc3\xa6re for Aakj\xc3\xa6rs for\xc3\xa6ldre den 12. juli 1908. De f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r blev festerne afholdt med skiftende temaer, heriblandt om kvindesagen i 1908, men den underl\xc3\xa6ggende str\xc3\xb8mning var social og havde fokus p\xc3\xa5 b\xc3\xb8ndernes stilling i samfundet. Festernes skiftende talere reflekterede denne tendens og inkluderede fremtr\xc3\xa6dende Socialdemokrater s\xc3\xa5som H. P. Hansen (1910, 1912), K. M. Klausen (1913) og Thorvald Stauning (1917). _NEWLINE_Operasangeren Johannes F\xc3\xb8nns, der optr\xc3\xa5dte ved flere af Jenlefesterne, beskrev i sin tidstypiske og underholdende bog Danske Folkefester fra 1941, hvordan hans sang ved festen i 1912 blev forstyrret af de mere lavkulturelle forlystelser, som siden Himmelbjergfesten har v\xc3\xa6ret et fast indslag ved de danske folkefester: \xe2\x80\x9dEjeren af Gyngen var en meget stor Mand i Nordjylland, der ejede alle de Gynger, som var i Gang paa ethvert Marked og ved enhver Folkefest mellem Aarhus og Skagen, og han havde i den Anledning faaet det historiske Navn \xe2\x80\x9dG\xc3\xb8ngeh\xc3\xb8vdingen\xe2\x80\x9d heftet paa sig. Denne storm\xc3\xa6gtige Mand t\xc3\xa6nkte ikke paa at holde sig den Ordre efterrettelig, som Festkomiteen og Aakj\xc3\xa6r forinden havde givet ham, at Karruseller og Gynger ikke maatte gaa under Talerne og Sangene. Til Straf for G\xc3\xb8ngeh\xc3\xb8vdingens L\xc3\xb8ftebrud blev han selv og alle hans roterende, gyngende og larmende Apparater sidenhen forvist fra Jenle-Festerne.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Jeppe Aakj\xc3\xa6r afholdt Jenlefester fra 1910 til 1929, med undtagelse af 1919 og 1927-1928, som blev aflyst p\xc3\xa5 grund af sygdom. Jenlefesterne stoppede i 1930 med Jeppe Aakj\xc3\xa6rs d\xc3\xb8d, men blev genoptaget i 1980, da Aakj\xc3\xa6rselskabet blev oprettet.\n_START_SECTION_\nRebildfesten\n_START_PARAGRAPH_\nForl\xc3\xb8beren for Rebildfesten blev afholdt i forbindelse med Landsudstillingen i Aarhus i 1909. Max Henius (1859-1935) \xc3\xb8nskede at skabe et fast, \xc3\xa5rligt samlingspunkt for dansk-amerikanere, og k\xc3\xb8bte i 1910 140 t\xc3\xb8nder hede-areal (Rebild Bakker), som skulle danne ramme for festen. Pengene kom fra donationer fra dansk-amerikanere, og planen var at for\xc3\xa6re arealet til den danske stat som nationalpark, mod at man kunne benytte parken til at afholde fester p\xc3\xa5 den amerikanske uafh\xc3\xa6ngighedsdag den 4. juli. Den f\xc3\xb8rste Rebildfest fandt sted 5. august 1912 og var allerede planlagt, da Frederik 8. d\xc3\xb8de den 14. maj 1912, s\xc3\xa5 det er en myte, at datoen skyldtes hofsorgen efter kongens d\xc3\xb8d. _NEWLINE_Ved den f\xc3\xb8rste fest m\xc3\xb8dte 10-15.000 mennesker op, blandt andet for at hylde den nye konge, Christian 10._NEWLINE_Med undtagelse af \xc3\xa5rene under F\xc3\xb8rste og Anden Verdenskrig har Rebildfesten v\xc3\xa6ret afholdt hvert \xc3\xa5r siden 1914. Festerne har nydt stor opbakning i lokalomr\xc3\xa5det og var tidligere meget velbes\xc3\xb8gt med helt op til 50.000 g\xc3\xa6ster i 1948. I tidens l\xc3\xb8b er tilslutningen dalet, og i 2018 deltog ca. 1500 deltagere.\n_START_SECTION_\nFolkem\xc3\xb8det p\xc3\xa5 Bornholm\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 2011 har der v\xc3\xa6ret afholdt folkem\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Bornholm i Allinge i juni m\xc3\xa5ned. I 2018 deltog 113.000 mennesker.\n_START_SECTION_\nMosbjerg Folkefest  -  Folkefesten\n_START_PARAGRAPH_\nDer er fra 2013 blevet afholdt et \xc3\xa5rligt m\xc3\xb8de for nationalkonservative, der startede som Mosbjerg Folkefest ved Moss\xc3\xb8 ved Skanderborg. Mosbjerg Folkefest er sidenhen blevet afholdt flere andre steder og hedder nu Folkefesten, men har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret kendt som Folkefest For Frihed. M\xc3\xb8det arrangeres i samarbejde mellem de tre h\xc3\xb8jrenationale foreninger For Frihed, Den Danske Forening og Grundlovsforeningen Dansk Kultur. I 2018 deltog ca. 150 mennesker, prim\xc3\xa6rt \xc3\xa6ldre i eller omkring pensionsalderen.'