b'\n_START_ARTICLE_\nWillard Libby\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nV rokoch 1927 a\xc5\xbe 1933 \xc5\xa1tudoval ch\xc3\xa9miu na univerzite v Berkeley, dizerta\xc4\x8dn\xc3\xba pr\xc3\xa1cu venoval r\xc3\xa1dioaktivite lantanoidov. Bezprostredne po skon\xc4\x8den\xc3\xad \xc5\xa1t\xc3\xbadia sa stal asistentom profesora. V 30-tych rokoch postavil prv\xc3\xbd Geigerov-M\xc3\xbcllerov po\xc4\x8d\xc3\xadta\xc4\x8d v USA. V roku 1934 vyvinul \xc4\x8dasticov\xc3\xbd detektor na meranie slabej r\xc3\xa1dioaktivity._NEWLINE_Na z\xc3\xa1klade Guggenheimovho \xc5\xa1tipendia sa podie\xc4\xbeal v rokoch 1941 a\xc5\xbe [1945] na Columbijskej univerzite na Projekte Manhattan. Pracoval v skupine H. C. Ureya, ktor\xc3\xa1 v\xc4\x8faka Libbyho vedomostiam lep\xc5\xa1ie pochopila kor\xc3\xb3ziu a objavila materi\xc3\xa1ly odoln\xc3\xa9 vo\xc4\x8di nej._NEWLINE_Po vojne prijal pozvanie University of Chicago, kde predn\xc3\xa1\xc5\xa1al do roku 1954. 6. decembra 1946 vyrobil at\xc3\xb3mov\xc3\xa9 hodiny pracuj\xc3\xbace na z\xc3\xa1klade vlastnej oscil\xc3\xa1cie at\xc3\xb3mov c\xc3\xa9zia. Ako pionier r\xc3\xa1dioch\xc3\xa9mie a izotopov\xc3\xa9ho v\xc3\xbdskumu objavil v rokoch 1948\xc2\xa0\xe2\x80\x93\xc2\xa01950 uhl\xc3\xadkov\xc3\xba met\xc3\xb3du na datovanie archeologick\xc3\xbdch vzoriek obsahuj\xc3\xbacich organick\xc3\xa9 materi\xc3\xa1ly a star\xc3\xbdch 500 \xe2\x80\x93 50 000 rokov._NEWLINE_Nasleduj\xc3\xbacich p\xc3\xa4\xc5\xa5 rokov bol ako prv\xc3\xbd chemik \xc4\x8dlenom Americkej komisie pre at\xc3\xb3mov\xc3\xba energiu. V roku 1959 sa vr\xc3\xa1til na Kalifornsk\xc3\xba univerzitu, kde pracoval a\xc5\xbe do svojho odchodu do d\xc3\xb4chodku v roku 1976. Od roku 1962 tu viedol In\xc5\xa1tit\xc3\xbat geofyziky a vesm\xc3\xadrnej fyziky._NEWLINE_Bol nosite\xc4\xbeom mnoh\xc3\xbdch cien a vyznamenan\xc3\xad, vr\xc3\xa1tane Nobelovej ceny v roku 1960 a Willard Gibbs Award v roku 1958._NEWLINE_Libby bol od roku 1940 do roku 1966 \xc5\xbeenat\xc3\xbd s Leonorou Hickeyovou, v roku 1945 sa im narodili dvoji\xc4\x8dky-dc\xc3\xa9ry. V roku 1966 sa stala jeho druhou man\xc5\xbeelkou fyzi\xc4\x8dka Leona Woodsov\xc3\xa1.'