b'\n_START_ARTICLE_\nLeo Hendrik Baekeland\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNarodil sa ako syn obuvn\xc3\xadka a sl\xc3\xba\xc5\xbeky. Vy\xc5\xa1tudoval ch\xc3\xa9miu na univerzite v Gente, v roku 1889 sa tu stal profesorom. Po dokon\xc4\x8den\xc3\xad doktorandsk\xc3\xa9ho \xc5\xa1t\xc3\xbadia, in\xc5\xa1pirovan\xc3\xbd autobiografiou Benjamina Franklina, emigroval do USA, do New Yorku. Roku 1897 z\xc3\xadskal americk\xc3\xa9 ob\xc4\x8dianstvo a v roku 1917 a stal profesorem Columbia University in the City of New York._NEWLINE_V roku 1893 vyna\xc5\xa1iel fotografick\xc3\xbd papier Velox a v roku 1907 aj bakelit \xe2\x80\x93 lacn\xc3\xba, nehoriacu a v\xc5\xa1estrann\xc3\xba umel\xc3\xba hmotu._NEWLINE_Beakeland predal svoj patent fotografick\xc3\xa9ho papiera prezidentovi Kodaku, Georgeovi Eastmanovi za 1 mili\xc3\xb3n americk\xc3\xbdch dol\xc3\xa1rov._NEWLINE_Vyn\xc3\xa1jdenie bakelitu za\xc4\x8dalo \xc3\xa9ru umelej hmoty. Bakelit sa vyr\xc3\xa1bal z fenolu a formaldehydu. Nemeck\xc3\xbd chemik, nosite\xc4\xbe Nobelovej ceny za ch\xc3\xa9miu, Adolf von Baeyer experimentoval v roku 1872 s t\xc3\xbdmto materi\xc3\xa1lom, ale neukon\xc4\x8dil v\xc3\xbdskum. Bakelit sa dostal do masovej v\xc3\xbdroby v roku 1907._NEWLINE_Bakelit bol prv\xc3\xbd vyn\xc3\xa1jden\xc3\xbd plast ktor\xc3\xbd si zachoval tvar aj po zahriat\xc3\xad. R\xc3\xa1dia, telef\xc3\xb3ny a elektrick\xc3\xa9 izol\xc3\xa1cie sa za\xc4\x8dali vyr\xc3\xa1ba\xc5\xa5 z bakelitu pre jeho odolnos\xc5\xa5 vo\xc4\x8di teplu a izol\xc3\xa1cie. O kr\xc3\xa1tku chv\xc3\xad\xc4\xbeu sa bakelit za\xc4\x8dal pou\xc5\xbe\xc3\xadva\xc5\xa5 vo v\xc5\xa1etk\xc3\xbdch oblastiach priemyselnej v\xc3\xbdroby._NEWLINE_Celkom patentoval vy\xc5\xa1e 100 objavov, vr\xc3\xa1tane postupu na odde\xc4\xbeovanie medi a kadmia a na impregn\xc3\xa1ciu dreva.'