b"\n_START_ARTICLE_\nEdward Steichen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivotopis\n_START_PARAGRAPH_\nNarodil s v Bivange v Luxembursku. V roku 1881 jeho rodina Luxembursko opustila a usadili sa v Hancocku v Michigane, nesk\xc3\xb4r v Milwaukee vo Wisconsine. Tu sa v roku 1895 za\xc4\x8dal zaobera\xc5\xa5 fotografiou. O \xc5\xa1tyri roky nesk\xc3\xb4r po prv\xc3\xbdkr\xc3\xa1t vystavoval na fotografickom sal\xc3\xb3ne vo Philadelphii._NEWLINE_\xc5\xa0tudoval v\xc3\xbdtvarn\xc3\xa9 umenie v Milwaukee, Lond\xc3\xbdne a v Par\xc3\xad\xc5\xbei, kde sa st\xc3\xbdkal s umeleckou avantgardou. Rovnako ako fotografia ho v\xc5\xa1ak l\xc3\xa1kalo aj maliarstvo. Pre fotografiu sa definit\xc3\xadvne rozhodol a\xc5\xbe po 1. svetovej vojne._NEWLINE_Medzi t\xc3\xbdm sa zozn\xc3\xa1mil s americk\xc3\xbdm fotografom Alfredom Stieglitzom a spolupracoval s n\xc3\xadm. V roku 1905 zorganizoval s A. Stieglitzom vytvorenie Gal\xc3\xa9rie 291 v New Yorku, kde pripravoval s\xc3\xbabory modern\xc3\xa9ho eur\xc3\xb3pskeho umenia. Obaja v\xc3\xbdznamne ovplyvnili poh\xc4\xbead na modern\xc3\xa9 umenie v Spojen\xc3\xbdch \xc5\xa1t\xc3\xa1toch._NEWLINE_V prvom obdob\xc3\xad tvorby sa venoval \xc5\xa1irokej palete mot\xc3\xadvov v duchu secesnej a symbolistick\xc3\xa9 poetiky od kraj\xc3\xadn po portr\xc3\xa9ty a v\xc3\xbdjavy zo spolo\xc4\x8dnosti. Po roku 1919 zdokona\xc4\xbeoval techniku \xc4\x8distej fotografie, v tvorbe sa prejavili vplyvy glamouru, novej vecnosti a kon\xc5\xa1truktivizmu. V rokoch 1917 \xe2\x80\x93 1919 st\xc3\xa1l v \xc4\x8dele fotografick\xc3\xa9ho prieskumu americkej arm\xc3\xa1dy vo Franc\xc3\xbazsku, v rovnakej funkci pracoval aj v n\xc3\xa1mornictve v Pacifiku._NEWLINE_V obdob\xc3\xad medzi svetov\xc3\xbdmi vojnami pracoval najm\xc3\xa4 pre \xc4\x8dasopisy Vogue a Vanity Fair, venoval sa m\xc3\xb3de a portr\xc3\xa9tom sl\xc3\xa1vnych osobnost\xc3\xad (Greta Garbo, Winston Churchill, Charlie Chaplin). _NEWLINE_V rokoch 1923\xc2\xa0\xe2\x80\x93\xc2\xa01938 mal v New Yorku \xc5\xa1t\xc3\xbadio pre reklamn\xc3\xba a ilustra\xc4\x8dn\xc3\xba fotografiu. V rokoch 1947 a\xc5\xbe 1962 bol kur\xc3\xa1torom fotografick\xc3\xa9ho oddelenia M\xc3\xbazea modern\xc3\xa9ho umenia v New Yorku. V priebehu \xc5\xa1trn\xc3\xa1stich rokov tu usporiadal 65 v\xc3\xbdstav. Najv\xc3\xa4\xc4\x8d\xc5\xa1ia z nich bola usporiadan\xc3\xa1 v roku 1955 s n\xc3\xa1zvom The Family of Man. Bola predstaven\xc3\xa1 v 40 krajin\xc3\xa1ch a ako uv\xc3\xa1dzaj\xc3\xba ofici\xc3\xa1lne str\xc3\xa1nky m\xc3\xbazea v Clervaux (Luxembursko) ju nav\xc5\xa1t\xc3\xadvilo viac ne\xc5\xbe 9 mili\xc3\xb3nov os\xc3\xb4b._NEWLINE_Jeho posledn\xc3\xa1 v\xc3\xbdstava mu priniesla sl\xc3\xa1vu a ocenenie Presidential medal of freedom, ktor\xc3\xa9 mu odovzdal 6. decembra 1963 americk\xc3\xbd prezident Lyndon Johnson._NEWLINE_Jeho fotografia The Pond-Moonlight (1904), bola predan\xc3\xa1 za 2.928.000.-USD vo febru\xc3\xa1ri 2006 v aukcii Sotheby's New York. Fotografia patr\xc3\xad k ran\xc3\xbdm piktorialistick\xc3\xbdm dielam. Ide o jednu z prv\xc3\xbdch skuto\xc4\x8dne fareb\xc3\xbdch fotografi\xc3\xad vytvoren\xc3\xbdch u\xc5\xa1\xc4\xbeachtilou gumotla\xc4\x8dou. Na svete existuj\xc3\xba iba tri zn\xc3\xa1me k\xc3\xb3pie tejto fotografie. V zozname najdrah\xc5\xa1\xc3\xadch fotografi\xc3\xad obsadilo toto dielo druh\xc3\xa9 miesto ."