b'\n_START_ARTICLE_\nScott Joplin\n_START_SECTION_\nBiografia\n_START_PARAGRAPH_\nNarodil sa v bl\xc3\xadzkosti mesta Linden, ktor\xc3\xa9 sa nach\xc3\xa1dza v z\xc3\xa1padnom Texase ako druh\xc3\xbd zo \xc5\xa1iestich det\xc3\xad. Presn\xc3\xbd d\xc3\xa1tum a miesto jeho narodenia s\xc3\xba nezn\xc3\xa1me, odhaduje sa, \xc5\xbee sa narodil 24. novembra 1868. V roku 1871 sa jeho rodina s n\xc3\xadm pres\xc5\xa5ahovala do mesta Texarkana, jeho matka pracovala a Scott mal dos\xc5\xa5 \xc4\x8dasu na neru\xc5\xa1en\xc3\xa9 cvi\xc4\x8denie hudby. V roku 1882 mu k\xc3\xbapili klav\xc3\xadr, in\xc5\xa1trument, ktor\xc3\xbd ve\xc4\xbemi ovplyvnil jeho hudobn\xc3\xba tvorbu._NEWLINE_Koncom 80. rokoch 19. storo\xc4\x8dia opustil Scott domov a za\xc4\x8dal si zar\xc3\xa1ba\xc5\xa5 s\xc3\xa1m. Po\xc4\x8das nasleduj\xc3\xbaceho obdobia sa stal \xc4\x8dlenom mnoho kvartetov a precestoval stredoz\xc3\xa1pad ako spev\xc3\xa1k. V roku 1895 zaspieval dve piesne v Syrak\xc3\xbazach "Please Say You Will" a "A Picture of Her Face" v\xc4\x8faka ktor\xc3\xbdm sa st\xc3\xa1l sl\xc3\xa1vnej\xc5\xa1\xc3\xadm. Napriek cestovaniu bol jeho domov mesto Sedalia v Missouri, kde sa pris\xc5\xa5ahoval v roku 1894 a kde pracoval ako klavirista v spolo\xc4\x8densk\xc3\xbdch kluboch._NEWLINE_Okolo roku 1898 predal Joplin \xc5\xa1es\xc5\xa5 klav\xc3\xadrnych skladieb. Iba jedna z nich "Original Rags" je kompil\xc3\xa1ciou ragtimeovej hudby. \xc4\x8eal\xc5\xa1ie boli "Please Say You Will", "A Picture of Her Face", dve pochody a jeden val\xc4\x8d\xc3\xadk. V roku 1899 predal Joplin svoje najzn\xc3\xa1mej\xc5\xa1ie dielo "Maple Leaf Rag" missoursk\xc3\xa9mu vyd\xc3\xa1vate\xc4\xbeovi John Stark & Son. Za ka\xc5\xbed\xc3\xba predan\xc3\xba k\xc3\xb3piu z\xc3\xadskal jeden cent, za cel\xc3\xbd rok zarobil pribli\xc5\xbene 360 dol\xc3\xa1rov. Po tom, \xc4\x8do sa "Maple Leaf Rag" sa prvou in\xc5\xa1trument\xc3\xa1lnou skladbou, ktorej sa predal cez mili\xc3\xb3n kusov sa dostal Joplin na vrchol rebr\xc3\xad\xc4\x8dkov a vytvorila z ragtime prominentn\xc3\xbd hudobn\xc3\xbd \xc5\xa1t\xc3\xbdl. Joplin touto skladbou z\xc3\xadskal reput\xc3\xa1ciu a pres\xc5\xa5ahoval sa so svojou novou \xc5\xbeenou Belle do St. Louis. Po\xc4\x8das troch rokoch \xc5\xbeivota v St. Louis tu stvoril viacero skladieb, vr\xc3\xa1tane zn\xc3\xa1mych "The Entertainer", "Elite Syncopations", "March Majestic" a "Ragtime Dance"._NEWLINE_Joplin bol nieko\xc4\xbekokr\xc3\xa1t \xc5\xbeenat\xc3\xbd, pravdepodobne jeho najv\xc3\xa4\xc4\x8d\xc5\xa1ia l\xc3\xa1ska Freddie Alexander zomrela 10. septembra 1904 na n\xc3\xa1sledky nachladenia iba dva mesiace po ich svadbe. V d\xc3\xb4sledku jej smrti skomponoval Joplin smutn\xc3\xbd ragtimeov\xc3\xbd val\xc4\x8d\xc3\xadk "Bethena"._NEWLINE_V roku 1907 sa pres\xc5\xa5ahoval do New Yorku, kde stretol Lottie Stokes, s ktorou sa o\xc5\xbeenil v roku 1909. Po mesiacoch hladania za\xc4\x8dal Scott znovu tvori\xc5\xa5 hudobn\xc3\xa9 skladby. V tomto obdob\xc3\xad zlo\xc5\xbeil ocenen\xc3\xba operu Treemonisha. Hoci nebola nikdy zahran\xc3\xa1 na javisku s cel\xc3\xbdm orchestrom po\xc4\x8das Joplinovho \xc5\xbeivota bola zahran\xc3\xa1 ako s\xc3\xb3lo na klav\xc3\xadry v roku 1915 v Harleme. V roku 1913 Scott a Lottie zalo\xc5\xbeili Scott Joplin Music Company, ktor\xc3\xa1 vydala skladbu "Magnetic Rag"._NEWLINE_Scott chcel tvori\xc5\xa5 e\xc5\xa1te viac hudobn\xc3\xbdch experimenotv ak\xc3\xbdmi bola Treemonisha, ale pribli\xc5\xbene v roku 1916 sa u neho za\xc4\x8dali prejavova\xc5\xa5 pr\xc3\xadznaky chor\xc3\xb4b, syfilisu, nesk\xc3\xb4r dokonca trpel demenciou, paranojou, ochrnut\xc3\xadm a in\xc3\xbdm sympt\xc3\xb3mami. V janu\xc3\xa1ri 1917 bol hospitalizovan\xc3\xbd v Manhattan State Hospital v New Yorku, kde 1. apr\xc3\xadla 1917 zomrel. Jeho rukopisy a hudobn\xc3\xa9 pozn\xc3\xa1mky z\xc3\xadskal Wilber Sweatman, ktor\xc3\xbd ich ochotne po\xc5\xbei\xc4\x8diaval tomu, kto o ne po\xc5\xbeiadal. Nane\xc5\xa1\xc5\xa5astie ich bolo m\xc3\xa1lo a po Sweatmanovej smrti v roku 1961 zostali na nezn\xc3\xa1mom mieste a dodnes sa nevie \xc4\x8di a kde sa nach\xc3\xa1dzaj\xc3\xba._NEWLINE_Joplinova hudba ostala e\xc5\xa1te mnoho rokov po jeho smrti popul\xc3\xa1rna. Skladba "The Entertainer" (zn\xc3\xa1ma aj z americk\xc3\xa9ho filmu Podraz) sa umiestnila v roku 1974 na tre\xc5\xa5om mieste celosvetov\xc3\xa9ho rebr\xc3\xad\xc4\x8dka. V roku 1970 bol Joplin prijat\xc3\xbd do Siene sl\xc3\xa1vy americk\xc3\xbdch skladate\xc4\xbeov (Songwriters Hall of Fame). V roku 1976 mu bola udelen\xc3\xa1 Pulitzerova cena pre \xc5\xa1peci\xc3\xa1lny pr\xc3\xadnos k americkej hudbe.'